prot · FW09156 · 1973-12-31 00:00:00 — är trafiksituationen i framför allt HH-lägetsådan att stora svårigheter och faror föreligger när det gäller den korsande trafikenöver sundet. Som en följd av denna intensiva sjötrafik har man tvingats till entrafikseparering. Jag skall inte här upprepa några siffror angående den ökningav antalet färior som förväntas bli en följd, om vi inte bygger de här fastaförbindelserna, men situationen är redan, enligt , synnerligenallvarlig med det antal färior som passerar sundet, och den skulle utifrånsjö.säkerhetssynpunkter bli mycket besvärlig, ifall man inte löserproblemen genom broförbindelser respektive tunnelförbindelser. Jag skall inte här ta upp stadsplaneproblemen i med Fasta förbindelser över , m. in. Fasta förbindelser över , m. m. järnvägstrafikpå stadens mest trafikerade gator. Det kan säkert Helsingborgsrepresentanternabeskriva bättre än jag. Men mellan 35 och passerar tågen rättgenom , och en gubbe med röd flagga får gå och stoppa biltrafiken.Situationen är ohållbar i , och den blir värre omman inte får en lösning av stadsplaneproblemet. Frågan om en nordisk storflygplats på Saltholm har ocksådiskuterats . Inte minst från dansk mUjösynpunkt, som kommunikationsministernhär underströk, torde det vara angeläget att flygtrafiken på snarastflyttas till Saltholm. Det bör understrykas att en nordisk storflygplats påSaltholm också är ett mycket stort svenskt intresse. Man kan fråga sig varförde svenska centerpartisterna inte har någon som helst förståelse för det danskamUjöproblem som det innebär att ha en bullermatta från som stör uppemot 200 000 danska invånare. Ty om man går på - och även vpk:s -linje så betyder ju detta ett nej även till byggandet av Saltholm, Vi har också att beakta trafiksituationen i . Där harman väntat på ett resultat i dessa frågor. I har vi trafiksituation som inte minst från miljösynpunkt är ohåUbar. Den tungatrafiken passerar rätt i genom staden, och man har tillfälligt fått anläggaen väg på gamla Bulltofta flygplats. När vi diskuterar den framtidaanvändningen av marken i , då frågar jag mig; Är man från centerpartietoch vpk inte intresserad av att lösa trafikproblemen i ? Demåste lösas oavsett om KM-leden kommer till stånd eller inte. Förvisso finns det, herr talman, detaljer i den härregeringsöverenskommelsen som man skulle vilja ha annorlunda utformade. Så ärdet ju alltid när det är fråga om en förhandlingsöverenskoinmelse. Man kan intefå igenom alla de önskemål som är angelägna utifrån de egna utgångspunkterna.Ett sådant angeläget önskemål gäller järnvägstunneln mellan ochHelsmgör. Man hade önskat att det i överenskommelsen klart hade sagt ut atttunneln skall färdigställas med broförbindelsen mellan ochKöpenhamn. Utskottets majoritet vill att i skrivelse skall begära attden vid de kommande förhandlingarna med den danskaregeringen skall ta upp denna fråga på nytt. Vid våra diskussioner i med representanter fördet danska de var ledamöter i före det senaste valet-visade folketingsledamöterna stor förståelse för detta svenska krav. Man kundekonstatera att det hos de flesta folketingsledamöter förelåg motsvarandeintresse för ett färdigställande av järnvägstunneln mellan ochHelsingör med färdigställandet av KM-leden. Jag tror därför att omdet nyvalda danska godtar regerings-överenskommelsen, blir detmöjligt att i de kommande förhandlingarna uppnå ett resultat som svarar mot dekrav utskottsmajoriteten ställt om att få färdig medKM-leden. Men även på den här punkten har centerpartisterna ochvpk:s representanter sagt nej. Man har inte velat ställa sig bakom det härkravet, utan man går bara direkt emot hela propositionen. Man talar varmt fören järnvägsförbindelsei HH-läget i reservation, och det gör man även i vpk:sreservation. Men i praktisk politik kan man säga att både ochvänsterpartiet kommunisterna säger nej. De hade haft en chans, och det hadevarit en styrka för den i de kommande förhandlingarna omcenterpartiet och kommunisterna stått på majoritetens sida närdet gäller att understödja kravet på att färdigställs medbron. En fråga som kommit att ägnas stor uppmärksamhet såväl iden allmänna debatten som i utskottets betänkande och i den fördadiskussionen här har varit ianspråktagandet av, som man säger, Sverigesbästa för byggandet av den här broförbindelsen i KM-läget. De mestfantastiska uppgifter om arealåtgång har förekommit. 1 tidningen har bl.a. sagts att av bästa åkerjord skulle tas i anspråk omman bygger bron. Och samma uttalande gjorde ledare för sedan - han sade att åkeriord skulle tas i anspråk för byggande av den här bron. 1 realiteten är det så attför själva brobygget åtgår . Om man inte bygger bron utan även skall förlita sig på färjeförbindelser mellan och Köpenhamnmåste man med hänsyn till den förväntade trafikutvecklingen flytta färielägenaut från , och det är ett miljökrav, inte mmst med tanke på denökade bilismen. Experterna säger att om man gör detta tas väsentligt mycket mermark i anspråk än om man bygger en bro. I dessa har man räknat in all framtida samhällsexpansion i hela , och man har också räknatin den framtida utbyggnaden av vägnätet som det finns anledning att vänta sig iSkåne. Jag skulle därför vilja fråga fråncenterpartiet som kommer upp här i debatten : Är det så att centernsäger nej till angelägna väginvesteringar i ? Är det så attcentern inte vill vara med om att lösa kommunikationsproblem?Är det så att säger nej till Inre och i ? Detskulle vara intressant att få svar på dessa frågor, för de härväginvesteringarna måste man göra, oavsett om man bygger KM-leden eller inte.Av miljöskäl, för att inte tala om trafiksäkerhetspolitiska skäl, måste de härangelägna väginvesteringarna komma till stånd. Jag frågar vidare, eftersom det i de här 16 000 hektareningår mark för förbättring av ;an; Kommer att motverka detockså? Här har krävt ökade anslag till vägbyggen år efterår, och .säger man att vi skall slå vakt om den svenska åkerjorden. Förvissoskall vi göra det. Men det får ju inte innebära att man inte löser angelägnakommunikationsfrågor i och angelägna miljöfrågor för invånarna i förväntar mig ett svar på den frågan. reservation I till trafikutskottetsbetänkande inleds på följande sätt: "Det är även enligt utskottetsuppfattning betydelsefullt att fasta kommunikationsleder mellan ochDanmark kommer till stånd. De är ägnade att förbättra förbindelserna mellan denordiska folken och tillsammans med framtida led över Stora Balt bör dedessutom underlätta kontakterna mellan och den europeiskakontinenten. Även med hänsyn till de tekniska problem och de Fasta förbindelser över , m. m. Fasta förbindelser över , m. m. säkerhetsfrågorsom följer av båt- och färjetrafikens expansion är det av betydelse att fastaförbindelser kommer till stånd." När man har läst den inledningenförväntar man sig väl att också skulle mena något med det skrivna. Menom hade menat något med det, så hade man väl ställt sig bakompropositionen och tillgodosett de krav som centerpartister har ställti . har tydligen skrivit denna inledning för attutåt framstå som förkämpar för goda kommunikationer; det kan ju i vissa sammanhangvara lämpligt att kunna peka på det. Men i reservationen står det "fastaförbindelser", alltså pluralform. Centerledaren stod för en stund sedanhär i kammaren och talade om en fast förbindelse mellan och . Manhar tydligen ändrat sig sedan vi behandlade detta ärende i utskottet. talasdet om fasta förbindelser, alltså om en förbindelse både i ledenMalmö-Köpenhamn och i HH-leden. Jag tycker att agerande i denna fråga äropportunistiskt. Man försöker här sitta på två stolar. Partiet agerar här påungefär samma sätt som man gjort på energipolitikens område. Också där harcentern gått opportunismens väg och sagt nej . När det gällerutbyggnaden av älvarna i sade man nej av miljöskäl, när det gäller attbygga ut kärnkraften här i landet säger man också nej av miljöskäl, och när detär fråga om att utöka raffinaderikapaciteten säger likaledes nej avmiljöskäl. Men angriper regeringen för energiproblemet. agerar som sagt på samma sätt i denna fråga, somjag dock medger är mycket komplicerad och svår. Det finns också detaljer i denträffade överenskommelsen som man skulle velat ha annorlunda. Men enförhandlingsöverenskommelse är en förhandlingsöverenskommelse, och i den svenskariksdagen har vi ansvar för att denna nordiska fråga, som har stötts och blöttsunder , äntligen får en lösning. Med det anförda yrkar jag bifall tillutskottets hemställan. Under detta anförande övertog herr förste vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar. HerrKOMSTEDT (m); Beslutsfattarna ställs införstora och omfattande problem. Vi har att behandla ett sådant i kammaren i dag.Men det är sannerligen inte alltid vi har möjlighet att fatta beslut motbakgrund av så långa och omsorgsfulla utredningar som . De elva ledamöter som utgör utskottsmajoriteten och defyra reservanterna har också tagit ställning efter att ha lyssnat på olikaintresseorganisationer. Jag tror inte att någon opinion tidigare haft så mångatillfällen att komma till tals som bromotständarna haft. Opinionen i dennafråga har alltså haft många tillfällen att inför utskott och andra församlingardeklarera sin inställning. Jag har själv, som representant för moderatasamlingspartiet, deltagit i många olika utfrågningar och debatter. För variegång har jag blivit mer och mer övertygad om att vi som har en positiv syn påutvecklingen och framåtskridandethar rätt och att motståndarna till fasta förbindelser har fel. Det är möjligtatt det finns en annan och tyst opinion, men den har i så fall inte kommit tilltals vid dessa tUlfällen. Det är samma människor som företrätt dessaintressen i , i och på andra platser. Man har ibland fått enkuslig känsla av att det är yrkesmän, proffs, som åtagit sig att föra talan motdet etablerade samhället. Detta är inte bara en fråga för sydvästra . Som sagtstidigare är det en fråga som berör hela . En del riksdagsledamöterkommer att rösta emot förslaget om en bro. Det förvånar mig i vissa fall.De som säger nej tUl en fast förbindelse mellan två nordiska broderländer ärsamma kammarkamrater som i andra sammanhang vill ta hela världen i sin famn ochsom med full rätt agerar för att skapa större förståelse mellan världensfolk och engagerar oss alla i det. Jag representerar en annan valkrets i , BlandKristianstads läns moderata väljare det är dem jag företräder i denna kammare är de allra flesta positivt inställda tUl fasta förbindelser. De ärövertygade om att en fast förbindelse kommer att betyda en positiv utvecklingför vårt län, I sydöstra , det s, k. , har vi under en långföljd av år fått uppleva att människor tvingats flytta till den andra delen avSkåne, den västra, på grund av att de inte har haft möjligheter att skaffa sigen utkomst i den utblottade delen av , När nu motståndet mot ytterligareexpansion är så stort i Sydvästskåne och i , hoppas vi självfalletatt de politiska beslutsfattarna på regionplanet i västra nu skall tänkaom, för att vi i den östra delen och andra delar av kan få den expansionsom vi hoppas på. Regionplanen, den s, k, SSK-planen, måste ses över. Ommänniskorna i Västskåne inte önskar den tillväxttakten, skall de självfalletinte heller ha den mot sin vilja. Det finns möjligheter att sprida dentUlväxten till andra delar av . Jag vUl i denna debatt ta upp och litet närmare titta påde argument som förts fram i de debatter och diskussioner som jag har deltagiti. Det har i vissa tidningar och viss fackpress jag skallinte nämna namnen; det gör man som bekant inte här i landet gjorts opinionsundersökningar.Den diskussion som där förts kan inte vara representativ förGenomsnittssverige. Man får i en opinionsundersökning precis de svar man önskar- det kommer an på hur man ställer frågorna. Jag menar att de som presenteratvissa opinionsundersökningar också kunnat skapa det resultat som de vUl ha. Mankan inte bli annat än förvånad över de telefonsamtal och framför allt de brevsom man får från enskUda och organisationer vilka bl. a. företräds avprofessorer - där man fortfarande, , talar omhur mycket väg man skulle kunna få i detta land om vi inte byggde denna hemskabro. Det har sagts tidigare av flera talare - bl. a. har minpartikollega varit inne på saken - men jag tror inte att dettillräckligt kan poängteras, att det inte blir en enda meterytterligare enskild eller allmän väg i detta land om vi inte skulle bygga bron.Bron finansieras med utländskt upplånat kapital, och den skall betalas av demsom färdas på bron, vare sig de är svenskar, danskar eller tyskar. Fasta förbindelser över , m. m. 6 protokoll 1973. Fasta förbindelser över , m. m. Ett annat argument har varit att utländska intressenter nukommer att köpa upp all mark i åtminstone och , Danskar ochframför allt tyskar kommer att invadera våra stränder. Hur har vi detegentligen med vår internationella syn? Svensken far till , Italieneller och köper fast egendom. Ännu fler utnyttjar de billigacharterresorna och solar och badar, och trampar ner andras stränder. Men kom bara inte hit! Här har vi vår egen lilla Berlinmur, Vi behöver verkligen en bättre balans i vår turistnäring.Vi behöver få hit många, många fler människor än det lilla antal som i dagsemestrar i . Är man verkligen rädd för att utländska intressenter skallköpa upp fast egendom, ödegårdar eller fritidsstugor? Då måste det påpekas attsamhället har styrmedel som gör det mycket svårt att förvärva fastegendom. Om nu de människor som tror att detta innebär ännu fler negativaeffekter anser att vi skall skärpa bestämmelserna ytterligare, så låt oss dågöra det. Självklart är jag som skåning väldigt mån att värna om dengoda skånska jorden. I promUle mätt är det dock en mycket ringa del av dennajord som skall gå åt till själva bron och brofästet. På mindre än tio mUsavstånd från det kommande brofästet finns det goda svenska åkerjordar som lagtsned och som människorna har flyttat ifrån men detta på grund av en felaktigjordbrukspolitik, och det har inte riktigt med detta resonemang att göra. Detfinns alltså möjligheter att inom mindre än tio mUs avstånd från brofästetmånga gånger om ersätta den jord som man tar i anspråk i detta fall.Visserligen är naturligtvis även i kvaliteten olika på olika jordar. Menskillnaden är infe sä förfärligt stor. Vi har god jord även i andra delar avlänet. Det verkar nästan som om det vore domedagsprofeterna somtar till orda i debatten . Jag minns en debatt som jag själv och flera avkammarens ledamöter var inblandade i här i . En representant frånnågon grupp stod upp och hävdade att när bron byggs så slutar solen att gå uppoch ner över . Det finns inte många löften man kan ge, men jag tror kan ge det löftet i alla fall att solen ändå skall fortsätta att gå upp ochner. Det är, herr talman, ett htet bevis för på vilket onyanserat sätt som manhar fört debatten när man inte ens drar sig för att hävda att solen kommer aftsluta att gå upp och ned. Vi politiker måste i stora och besvärliga frågor heltnaturhgt hta till experter. Detta gäller både brobyggare och tunnelbuggare, ochdet gäller mUjö- och planeringsexperterna. Jag tror på expertisen. Jag tror påplanerarna trots att planeringsdirektören så fullständigt harfördömt dem . Motståndarna mot bron vill att vi skall sluta lyssna påexpertisen - vi skall inte lyssna på den expertis som utrett dessa frågor,däremot skall vi lyssna på den expertis som motståndarna konsulterat. Det är enmycket konstig ordning att vi helt skulle förlita oss till tyckarna. Det är litet synd om representanter, somnormalt uppträder sansat i diskussionerna, att de låter sig styras av tyckarnai en fråga som är så väsentlig för oss alla. Ätt vpk agerar som man gör förstårjag. Bron skall gå västerut, och de har ju sina synpatier i ett helt annatväderstreck. Det kan i det moderna industrisamhälletaldrig bli tal om tåg- eller biltrafik. Det är en självklarhet att det måstefinnas ett både-och. Man har även varit inne på dessa frågor ochkritiserat och fördömt bilismen. Slå inte alltid mot bilismen! Såväl tunglastbilstrafik som personbilstrafik har ett berättigande i samhället, och dehar på ett förtjänstfullt sätt bidragit till utvecklingen. Vi skulle inte isydöstra , på tio mUs avstånd från bron, klara oss utan bilismen. Då kanman förstå vilka problem som skulle skapas i glesbygderna i detta land. Bilenbehövs för näringslivets utveckling, och den behövs för individen i arbete ochpå fritid. Jag ber att få yrka bifall till utskottets hemställan. Som sagts är det en viktig frågariksdagen nu behandlar. Trafiken över och hur den skall utformas harmånga aspekter, såväl ur trafiksynpunkt som ur mUjö- och lokaliseringssynpunkt. Det är ingen ny fråga. fanns intresse för enjärnvägstunnel . Sedan har förslag väckts vid olikatillfällen, och vi står inför ett . Det finns nog många liknande förhållanden på andra håll ivärlden, t. ex. vid . togs den frågan upp föratt, efter olika turer, så sent som ge till resultat enöverenskommelse om en järnvägstunnel meUan och . Det är fullt naturligt att vi i en sådan här stor frågahar olika synpunkter, och helt naturligt skall de framföras efter demokratinsspelregler. Därför är man inte tvungen att gå in på onödig polemik. Det harvarit lite irriterat tidigare. Kommunikationsministern valde att, istället för att svara på frågan om de totala resursernasdisposition, avkräva honom dementier och avståndstaganden från vad som stått iden eller den tidnmgen. Det tycker jag man kan kalla polemUc av enklaste slag. Öresundsförbindelsen bör vara sådan att man till lägstapris främst gagnar den trafik som bör ges företräde, nämligen nyttotrafUcen.Det har påpekats att ett omfattande utredningsarbete har utförts under . Ett rikt material föreligger som rymmer olika alternativ.Nu kan emellertid bedömningar göras mycket olika. Man kan exempelvis se fråganfrån rent kommersiell synpunkt och ordna en förbindelse, där man mest lockarden direkta överfartstrafiken utan att avväga om det är nyttotrafik eller ej.Man kan ordna förbindelsen så att man inte tar hänsyn till de olikakonsekvenserna, som t. ex. hur till- och frånfarts-trafiken påverkas ellervilka regionalpolitiska och miljömässiga nackdelar som medföljer. Från centernssynpunkt är detta senare inte tillräckligt beaktat i förslaget. Det slutgiltigaställningstagande som ryms i den mellan och gjordaöverenskommelsen tar uite hänsyn till olika följdverkningar. Det svenska regermgserbjudandet varhelt inriktat på den södra förbindelsen. Där presenterades ett förslag i storadimensioner. I första omgången är det, som redan har påpekats, tänkt en Fasta förbindelser över , m. m. Fasta förbindelser över Öresimd, m. m. bro medsexfilig motorväg LimhamnSaltholm. Vägen skall sedan fortsätta mellan Saltholmoch . skall det komma ytterligare en utbyggnad separat förkollektiv trafik hela sträckningen . i framtidenskall man späda på med en sexfilig motorväg, bro eller tunnel, mellan Dragöroch Saltholm. Det mnebär att vi mellan och Saltholm skulle ha åttakörfileroch en omkörningsfil när det gäller den separata leden samt sextonkörfiler , när den totala utbyggnaden är klar. Det svenska erbjudandet nämnde ingenting om förbindelsenHelsingborgHelsingör, utan det var från dansk sida som järnvägstunneln mellandessa båda städer fördes på tal och har införts i överenskommelsen som ettsenare projekt. Men denna HH-linje bör komma i första hand; det är enligtvår mening klart motiverat. Trafikutvecklingen över sundet, som har varitmycket kraftig, har ju självstyrd lett till en stark övervikt till HH-ledensfördel. Det är den gamla stråkvägen från tUl kontinenten.Det är här rikstrafUcen och därmed huvuddelen av nyttotrafiken passerar, ochdet är den som skall främjas. 26 miljoner personresor görs numera över Öresund.Över sundet trafikeras 1,4 mUjoner personbilar och 4 mUjoner ton gods. Det ärtvå tredjedelar av persontrafiken, tre fjärdedelar av personbilstrafiken ochfyra femtedelar av godstrafiken över som går via Helsingborg-Helsingör.Nästan två tredjedelar av allt gods som fraktas över går på järnväg ochcirka via HelsingborgHelsingör. Det är de naturliga fria krafternasom har styrt den utvecklingen. I första hand bör därför leden Helsingborg-Helsingörbyggas. Det föreslogs också av Öresundsdelegationerna under talman ordförandeskap.Förslaget gick ut på att en kombinerad väg- och järnvägsbro mellan Helsingborgoch skulle byggas. Kommunikationsministern berörde tidigare de resmissvar somavlämnades i samband med det första betänkandet. Det är riktigt som nämnts attdet rådde övervikt för den södra förbindelsen. 62 svar avlämnades. 25 yrkade påKM-leden, medan 12 förordade HH-leden. 22 tog inte ställning. Man vet intevilken ståndpunkt dessa 22 hade. Jag har den uppfattningen att resultatet av en remiss hade blivit helt annorlunda. Trafikutvecklingen har helt gått tillHH-ledens fördel. görs också en annan bedömning från mUjö- och lokaliseringssynpunkt. När i reservationen 1 till trafikutskottetsbetänkande yrkar avslag på propositionen, sker det, som tidigare påpekats, bl.a. därför att avtalet är bindande på alla punkter. Det är ett paket till vilketman skall svara ja eller nej. Vi säger inte nej till fasta förbindelser. Viföreslår i reservationen att nya kontakter tas med i och förförhandlingar syftande fill fasta förbindelser i första hand mellan Helsingborgoch . Det må sedan vara en teknisk fråga om det skall bli bro ellertunnel. Ett viktigt skäl för att med det snaraste ordna enHH-förbindelse är sambandet med bangårdsfråga och trafiken iHelsingborgs centrala delar. Vidare förekommer mellan och Helsingörden mtensivastesjötrafiken med den största olycksrisken. Dessutom är järnvägsöverfartenstrafikkapacitet otUlräcklig, särskUt under högkonjunktur. Bristen på överfartskapacitet har stoppat uppgodstrafiken, och väntande lastade godsvagnar har fått uppställas på olikabangårdar. Detta kan inte vara rationellt. Det vållar extraarbete och binderonödigt vagnparken. Vid anläggningen av en järnvägstunnel mellan Helsingborgoch bör mycket allvarligt övervägas att göra den dubbelspårig.Merkostnaden för andra spåret blir förhållandevis liten, men det skulle ge enbetydligt högre kapacitet. Det har också nämnts tidigare att man i samband med enjärnvägstunnel borde överväga om inte motorfordonstrafiken kunde överföras medhjälp av s. k. tågfärjor. Det finns nya tekniska utvecklingslinjer i dettaavseende. a. har för inte så länge sedan skisserats en metod, enligt vilkenman med något förstorat spåravstånd möjliggör för dessa "tågfärjor"att forsla bilar och mindre bussar genom tunneln placerade tvärskepps. Man har rätt att säga att lika stor som anslutningen ärhos folkopinionen för en snar lösning av frågan om fasta förbindelser påHH-leden, lika stort är motståndet mot den nu planerade broförbindelsen mellanMalmö och , Detta klara motstånd kommer inte bara från mUjövännerna,utan mycket breda intressen står bakom - det är inte bara skånska uttalandenutan uttalanden från hela landet. Starka röster framhåller felaktigheten i att göra så storaekonomiska satsningar i denna senare förbindelse, satsningar som i ställetskulle kunna användas för vägförbättringar och en upprustning av andratrafikmedel såväl över hela landet som i , där betydande eftersläpningarfinns inom vägväsendet. riktade en direkt fråga hur vi från centernställde oss till vägplaneringen i hela och framför allt i län.Han nämnde då Yttre och kring , Jag vill påpeka att detvisat sig att vi har ett mycket stort behov av en ombyggnad och framför allt enförstärkning av stora delar av vägnätet i , när vi fattade beslut om överlastavgiften gjordesen inventering, och beträffande utföll den inventeringen så, attendast av vägarna hade sådan bärighet att de tålde 10-16 tonsaxeltryck. Sedan har några få förbättringar skett, sä nu är man uppe teoretiskti . Helt naturligt skall vägarna utbyggas även i SSK-området, mensjälvfallet måste behovet bli större i och med att man planerar dennabroförbindelse med, som jag omnämnde tidigare, det antal körfUer som detframdeles blir fråga om.