prot · FW0978 · 1973-12-31 00:00:00 — Val av fullmäktige jämte suppleanter i AnstäUdes val av två fuUmäktige i jämte tvåsuppleanter. Av fullmäktige i rUcsbanken skaU herr förstevice talmannen och avgå. Enligt ett liU kammaren inkommet protokollsutdrag harvalberedningen beslutat att för föreslå omval av herrförste vice talmannen och såsom fuUmäktige i riksbanken.Valberedningen har vidare beslutat föreslå i Glömminge tUlsuppleant för herr förste vice talmannen och att föreslå omval av fmandre vice talmannen liU suppleant för . Enligt 70 § 3 mom. riksdagsordningen utses vid val avfuUmäktige i , liksom vid val av fuUmäktige i ,varje fullmäktig för sig. Vid valet tiUämpas acklamationsförfarande, omledamot ej begär atl valet skaU förrättas med slutna sedlar. Kammaren utsåg för valperioden19731976 tUl fullmäktige herrBengtson, Torslen S., förste vice lalman (c) , P. () R. suppleant (för ) herrBörjesson, ., i Glömminge (c) suppleant (för ) , A. , andre vice talman (fp) § 2 Val av ordförande och fullmäktige jämte suppleanter iriksgäldskontoret Förelogs val av ordförande och tvåfullmäktige i riksgäldskontorel jämte tre suppleanter. Av fullmäktige i riksgäldskontorel skaU under år 1973ordföranden, generaldirektören saml kanslichefen ochriksdagsmannen avgå. Enligt ell kammaren inkommet protokoUsuldrag harvalberedningen beslutat att för valperioden 19731976 föreslå omval av ordförandenoch saml liU ny fullmäktig beslutat föreslå iBorås. Valberedningen har vidare beslutat föreslå omval av tillsuppleant för ordföranden och av lUl 2 protokoU 1973. Till suppleant för i föreslåsslutligen . Kammaren utsåg för valperioden 19731976 till Om åtgärder för att ordförande herrLindmark, A. ., generaldirektör herrMagnusson, A. , i (m) suppleant (för fuUmäktiges ordförande ) herrDahlberg, K. () suppleant (för ) , . suppleant (för ) , . W.(m) § 3 Justerades protokoUet för den 24 aprU. § 4 Om åtgärder för att trygga sysselsättningen inomVästemorrlands län Herr inrikesministern ordet för att besvara i (s) i kammarens protokoll förden intagna fråga, nr 170, herr industriministern, och anförde: i har frågatindustriministern vUka åtgärder som planeras för att trygga sysselsättningenför dem som arbetar vid de nedläggningsbeslutade massaindustrierna inomVästernorrlands län - i första hand SvartvUcs sulfitfabrik, vilken läggs nedredan den 8 juni i är. Frågan har överlämnats tiU mig för besvarande. Sysselsättningen i är starkt beroendeav sågverks-, massa- och pappersindustrin, även om en väsentlig differentieringav näringslivet har ägt rum. Staten medverkar genom regionalpohtiska och andrainsatser lUl att nå en sådan differentiering men också tiU att tryggasysselsättningen inom skogsindustrin. Allt tyder nu på en förbättradkonjunkluralveckling inom denna sektor. Delta, tillsammans med konjunkturuppgångeninom näringsUvet i övrigt, ger enUgt min mening föratsätlningar för förbättradesysselsättningsmöjligheter i länet. När det gäller vill jag, utöver vad jag nu harsagt, nämna att särskUda förmedlingsaktivileter har pågått från tidpunkten förvarslet och all en samrådsgrupp har arbetat kontinuerligt med problemen vidföretaget. har ungefär 130 personer kunnat få ny anställning. Enligtvad jag har inhämtat från länsarbetsnämnden finns ell antal lediga platser iregionen och omsläUningsarbelel fortsätter från alla berörda parters sida. i (s): Jag får lacka inrikesministern för svaretpå min enkla fråga. Anledningen till atl jag stäUde frågan var atl SCA harbeslutat om nedläggningav sulfitfabrikerna i , och i län.TUlsammans berörs 769 anstäUda. Den största oron känner man i , som iförsta hand kommer att drabbas av nedläggningen, närmare bestämt redan den 8juni. Enligt vissa rykten skulle man nu vara redo för ennedläggning först . Då denna frist inte nämnvärt skulle förbättra deanställdas situation, har del framförts krav från fackligt håll om en fortsattdrift lUl . Min fråga blh därför: Är inrikesministern beredd atlmedverka till en sådan lösning beträffande ? Detta skulle möjliggöra enbättre planering för de anstäUda. Utöver de beslutade nedläggningar som jag har berörtuppstår svårigheter för entreprenörfirmor av skilda slag som en följd av fabrikernasnedläggning. Byggbranschen har och kommer också att få stora problem. Därförkrävs det kraftåtgärder för att upprätthålla sysselsättningen i Västernorrlandslän. Ang. lärarprotesterna mot arbetsförhållandena i skolorna Jag har av länsarbetsnämnden iVästernorrlands län inhämtat att den samrådsgrupp som jag omnämnt gjort enframstäUning lill SCA om alt driften skulle fortsätta fram . Detuppges också alt SCA skulle ha sagt att företagel avser atl pröva dennaframstäUning i en positiv anda och att en föratsättningslös utredning i fråganskulle göras. Jag har härutöver inte fått någon annan information men vet attSCA i de bedömningar som SCA förut gjort av möjligheterna att fortsätta driftenvid ifrågavarande företag funnit att detta var förenat med mycket storakostnader. Vi har inte heller från statligt håU några möjligheter alt gå in ietl sådant sammanhang och täcka kostnaderna. I varje faU måste det vara frågaom en mycket begränsad tid och inte om engagemang av den storlek som harangivits i den tidigare diskussionen. Jag kan således inte ge någon annan uppgift än attsamrådsgruppen har gjort denna framstäUning. Jag förestäUer mig att den kommeratl bli föremål för ingående prövning inom företagen, om man där kan finnanågon möjlighet att lösa problemet. Det innebär, som i framhålht, självfaUeten oerhörd påfrestning på samhället och medborgarna när ett så betydande antalanstäUda som del här är fråga om släUs utan sysselsättning. Trols de insatsersom gjorts från samhällets sida har vi ännu inte kommit i ett läge där vi kansäga att vi på ett lUlfredsstäUande sätt löst detta problem. Överläggningen var härmed slutad. §5 Ang. lärarprotesterna mot arbetsförhållandena i skolorna Herr utbUdningsministern erhöll ordel för altbesvara () i kammarens protokoU för intagnafråga, nr 184, och anförde: har frågat mig, om jag avservidtaga några åtgärder i anledning av de från flera håU kommandelärarprolesler- Ang. lärarprotesterna mot arbetsförhållandena i skolorna na motarbetsförhållandena i skolan. Jag har för sedan framhållit i att,sedan det genomgripande yttre reformarbetet av skolan är avslutat för den tidsom kan överbhckas, intresset nu bör koncentreras bl. a. på att söka nyavägar för att få alla barn och ungdomar atl uppleva skolarbetet sommeningsfullt. Det är vidare angelägel att söka former för ett ökat kommunaltoch lokalt ansvarstagande för skolan. Detta är uppgiften för bl. a. utredningenom skolans inre arbete och utredningen om skolan, staten och kommunerna. Jagfinner det nalurhgt att de uttalanden från lärarhåll som tordeåsyfta får vägas in i pågående utredningsarbete. HerrNORDSTRANDH (m): Jag ber att få tacka utbUdningsministern försvaret. Orsaken till min fråga är, som ju framgår av den, att lärarinläggen eller lärarprotesterna, om man så vUl lUllar mot vissa förhållanden i skolanoch mot att ingenting konkret görs från de högsta skolmyndigheternas sida.Flera aktioner har varit och är på gång i landet. Jag skall inte räkna upp dem. Gemensamt för alla aktioner tycks vara kravet på atl man iförsta hand skaU se tUl, atl ungdomarna på högstadiet får tillfälle att sysslamed annat än uteslutande teoretiskt skolarbete, när de nu inte har lust, orkeher möjlighet att följa med. Fältropet man kan nästan tala om etl sådant lyder: Återmför de praktiska hnjerna, differentiera klasserna, stärk specialundervisningen!Under liden ställer skoltrötta elever lUl med en massa ohägn - jag skall inleredogöra för det. MeningsfuU undervisning går inle att upprätthålla för varesig de svagt studiemotiverade eller de läsbegåvade och studievilliga. säger utbildningsministern, och för del viU jag lackahonom, alt sådana här uppfattningar från lärarhåU får vägas in i det pågåendeutredningsarbetet. Del är bra all det bhr bokfört. Men man menar att man inlekan vänta med allt tills de sillande utredningarna exempelvis , som väl ärden betydelsefullaste i det här avseendet har kommit med någol konkret ochanvändbart. Jag hade inte vänlat mig annat än alt utbildningsministernskulle referera lill interpellationsdebatten angående länkbara åtgärderför all öka elevernas upplevelse av meningsfullhet i skolan. Statsrådethänvisade där lill förlängd pryo, jämkad studiegång, utökade praktiskasludieallernativ och fler timmar för ämnena konst, ekonomi och teknik. AUt deldär är gott och väl, , och visar att statsrådet har klart för sigvad del gäUer. Men lärarna och jag tillmäter dem stor betydelse i dethär sammanhanget; de kan ju de här tingen - vill ha något radikalare åtgärderoch framför allt snabbare. UtbUdningsministern utfäste sig inle liU någontingsådant i interpellationsdebatten. Vad lärarna viU är just allutbildningsdepartementet skall ta initiativ. Del som jag nu frågar är, om manmåste hålla på att vänta på , på remissförfarandet osv., innan man lar någotinitiativ. Om utbildningsministern vUle ge ell positivt svar vore jag lacksam. SlA-ulredningen har tiUkommit bl. a. efteretl antal riksdagsmotioner, och som påpekade i den debatt vi hadeför måste det väl från utgångspunkt vararimligt att man avvaktar resultatet av det utredningsarbetet. Del är inteheller fråga om ett mycket långvarigt utredningsarbete, vars slut vi inte ser.Jag vill hänvisa tUl att har lagt fram en diskussionspromemoriaom bl. a. de problem som log upp. Del finns alltså möjlighetredan nu alt ute bland lärare och elever föra en diskussion. De konkreta förslagen tror jag däremot att departementetinle skaU lägga . Det skulle kanske t. o. m. uppfattas som en nonchalans motde parlamentariker och de lärar- och elevrepresentanter som arbetar för fuUti , om vi föregrep deras arbete genom att lägga någonting som -förmodar jag alt menar skulle träda i funktion redan fr. o.m. Det skuUe dessutom möta mycket stora praktiskasvårigheter och i vissa faU vara teoretiskt omöjligt atl framlägga sådanaförslag, eftersom vi i stora delar måste redovisa sådana för . Jag menar därför att den tid vi har på oss - och den ärinte särskilt lång tUls SIA:s slutliga förslag kommer, skaU vi utnyttja föratl diskutera bl. a. problem av det slag som har tagit upp isin enkla fråga. Ang. lärarprotesterna mot arbetsförhållandena i skolorna Jag har fuU förståelse för alt det nog integår atl lägga fram någol mera genomgripande förslag så att det skulle kunnaträda i kraft redan nästa läsår. Men alt man skulle komma att trampautredare och andra på fötterna genom ell förslag tror jag däremot inte att manbehöver befara. Jag skall ta upp en annan sak som inte sysslar med mensom har samband med vad vi nu debatterar. Jag vet inte om utbildningsminislernsäg program Knuff om svenskundervisningen på deyrkestekniska hnjerna. Även om jag inte brukar titta myckel på , gjorde jagdel händelsevis den gången. SÖ:s representant gjorde inget starkt intryck då kröp närmast bakom en flod av välmenta och avvärjande ord. Han ville inte lanågol initiativ i fråga om problemet med svenskundervisningen. Jag antar altutbUdningsministern känner lUl det. Det skuUe ju inle kosta så mycket alt delaen klass och låta vardera halvan få två undervisningslimmar av fyra. Är utbUdningsministern beredd all för sin del överväga altla något initiativ? Del måste väl bli ett riksdagsbeslut, men initiativet börkanske komma från . Vad säger utbUdningsministern omdetta? Med all respekt för programmet Knuff vUl jagsäga alt det inte har rätt atl ställa enkla frågor i . Men ställerherr Nordstrandh med anledning av del programmet ytterligare en enkel fråga. Ang. utbildningen i barn- och ungdomsvård i gymnasieskolan som jagkanske inte nu skall lämna något mera definitivt svar på. Det är klart alt vi här står inför en svår situation förlärare som skall skapa en meningsfull svenskundervisning för en sådan gruppungdomar som tidigare i aUmänhet slutade skolan efter sjunde klass. Vi har nuambitionen att ge dem en elvaårig utbUdning och att föra in en teoretiskundervisning i ämnet svenska. Motivet är naturligtvis att vi viU förbättraderas möjligheter tUl skriftlig och munthg kommunikation. Jag vet att det varmycket stora problem den första terminen, men jag har en känsla av efter dekontakter jag har haft med lärare alt man redan nu har funnit en del metodersom visar sig gå bättre, och man ser mera optimistiskt på möjligheterna. Däremot kan jag inte svara på frågan om man skaUframlägga ett så pass radikalt förslag som nu talar om, fördet innebär ändå att man skulle halvera klasserna. Det har ju, som herrNordstrandh förstår, uppenbara spridningseffekter med hänsyn lUl den diskussionom klasstorlekar som vi för . HerrNORDSTRANDH (m): Det var inte en ny fråga, utan det var enfortsättning av frågan. Programmet Knuff var en fortsättning på en lärarprotestsom kom från , och del är därför som jag är särskilt väl initierad. Jag kan kanske förstå atl utbUdningsministern inte nu såatt säga på direkten vUl säga att han skaU göra på det sätt som härrekommenderas från lärarhåll i ett förslag som alltså har framförts tUlskolöverstyrelsen. Men jag vill ändå enträget vädja tiU utbUdningsministern atlsnabbt la denna sak under övervägande och på någol sätt ge ett besked om mankan vänta sig någonting i den här riktningen eller om det hela bara skall tigasihjäl eller skjutas över till de utredningar som pågår och därmed tUlframtiden. Jag tror alt detta är ett problem som vi faktiskt kan lösa i denriktning som har föreslagits av lärarna vid Hedéns gymnasium i och avde många andra lärare som delar deras uppfattning. Överläggningen var härmed slutad. § 6 Ang. utbildningen i bam- och ungdomsvärd igymnasieskolan Herr utbildningsminislern CARLSSONerhöll ordel för atl besvara () i kammarens protokoU för den26 april intagna fråga, nr 193, och anförde: har frågat mig, vilka förslagsom kan emotses för de fortsatta utbildningsmöjligheterna för eleverna pågymnasieskolans vårdlinje, grenen barn- och ungdomsvård, och när förslag kanväntas. Del ankommer på barnstugeutredningen att utredautbildningsfrågorna inom barnstugeområdet. I detta sammanhang kommer de avherr efterfrågade ulbUdningsbehoven att prövas. HerrSTRINDBERG (m): Jag ber alt få tacka statsrådet för svaret påmin fråga. Det var ju ett imponerande snabbt svar; tyvärr måste jag säga attjag inte är lika imponerad av innehållet i del. Bakgranden lill min fråga är ganska naturlig. Vi harnyligen fått en proposiUon, nr 84, med förslag om atl de elever som går igenomden nya vårdyrkesskolan, grenarna hälso- och sjukvård, psykiatrisk vård ochåldringsvård, skaU ha möjligheter tUl en särskild utbUdning tUl sjuksköterskorpå tre terminer. Men för eleverna i barn- och ungdomsvård hänvisar departementschefeni sitt svar tUl barnstugeutredningen. I propositionen hänvisas tiU att U 68överväger den eftergymnasiala vårdutbUdningen och atl man avvaktar förslag,varför man i propositionen begränsat sig tiU de grenar som jag nämnde. Det är ju gott och väl att både U 68 ochbarnstugeutredningen arbetar med de här problemen. Men det måste vara någotfel, herr utbUdningsminister, i ett utbUdningssystem där de första elevernalämnar gymnasieskolans vårdlinje om en månad det gäller barn- och ungdomsvård-medan man här hänvisar tiU U 68 och barnstugeutredningen. Nog borde manrimhgtvis kunna ställa det kravet på utbUdningspohliken atl det finns etttidsmässigt samband mellan de utbildningsvägar som öppnas för ungdomarna pågymnasiet och de utbUdningsvägar som därefter skall stå tUl buds. Jag tycker del är cyniskt mot de elever som om någraveckor lämnar den nya gymnasieskolans vårdlinje, grenen barn- och ungdomsvård,att UtbUdningsministern i sitt svar hänvisar tUl barnstugeulredningen och ipropositionen tiU U 68. Så får det, herr statsråd, definitivt inte vara isvensk utbildningspohtUc. Ang. utbildningen i barn- och ungdomsvård i gymnasieskolan Konsekvensen av resonemanget utvecklade inleherr , och det var kanske klokt, därför att det skulle rimligen hainneburit att den här hnjen över huvud taget antingen inte borde ha kommit tUlstånd i gymnasieskolan eller att man inte skulle bry sig om vadbarnstugeutredningen och U 68 har för uppfattningar i de här frågorna. Detmåste departementet göra, innan departementet kan konkretisera sin uppfattningi ett förslag tUl . När del gäller förskoleområdel är det också, som herrStrindberg säkerligen känner till, en väldig kö av sökande. Och det är tyvärrmånga ungdomar - inte bara de som gått igenom gymnasieskolan utan även sådanasom gått andra vägar som måste vänta, innan de kan få komma in på utbildningen,helt enkelt därför att den tillhör de mera populära och konkurrensen därför ärmycket hård. Många använder ju för att arbeta praktiskt på ohkaområden, och jag tror alt vi allmänt på ulbUdningsområdel i framliden får räknamed all praktiska erfarenheter måste spela en större roU. Sedan är det naturligtvis önskvärt att aUting kan fungerai ett visst ögonblick precis så som det skaU göra en gång , när alltär klart. Men verkUgheten är ju inte så enkel, , vare sig på utbildningsområdeteller på andra håll i samhället. Inte heller inom den Ang. utbildningen i barn- och ungdomsvård i gymnasieskolan privata företagsamheten,som är varm förespråkare för, klarar man av sådana här problempå ett tUlfredsställande sätt. Det vel alla som arbetar ute på sådana företag. Jag skaU inle gå in på den privataföretagsamhetens situation och dess långsiktiga planering i det härsammanhanget. Däremot har jag definitivt ingen anledning att förneka att jag ären varm anhängare av den. Statsrådet säger att konsekvensen av mitt resonemangskulle vara att man inte borde ha inrättat de här hnjerna. Men konsekvensen avmitt resonemang hade varit att man, i samband med att man ser över gymnasieorganisationenoch inrättar nya hnjer, också tänker på vilka vägar som skall stå öppna för dehär eleverna, när de kommer ut . Man borde alltså ha varit så långtframme i planeringen. Sedan säger statsrådet att det är kö tiUförskoleutbildningen. Ja, men just därför, herr statsråd, hade det varitangeläget för de här ungdomarna att veta vilka andra vägar man på sUct tänkersig skaU stå öppna för dem. Det hade varit angeläget att detta varit klart. Jaghar fortfarande inte fått något svar tidsmässigt, dvs. om när man kan förväntaförslag som berör de här ungdomarnas framtida utbUdning. Milt svar på denna fråga är: I det ögonblickvi har fått förslag från barnstugeutredningen beträffande verksamhetensorganisation. UlbUdningsdepartemenlel är i praktiskt tagel allaavseenden ett servicedepartement. Vi måste veta hur barnstugeutredningen villorganisera verksamheten, innan vi kan lägga fram förslag. Jag kan för min del,eftersom denna utredning inte är tillsatt av UtbUdningsdeparlementet, inte geexakt datum då förslag förehgger. Jag har bara att konstatera, atl det svar jagskaU ge de ungdomar som gått denna väg och som jag i olika sammanhang träffarsamman med, är att statsrådet för dagen inte vet när förslag kan väntas. Jagtror inte att det är någon tröst för dem. Men svaret är kanske förståeligt motbakgrunden av den utbUdningspolitUc som förs i della land. Överläggningen var härmed slutad. § 7 Föredrogs och hänvisadesmotionerna nr 1975 tUl jusUlieulskottet, nr 1976 tUl socialutskottet saml nr1977 och 1978 tiUjustUieutskoltel. § 8Ändringar i prisregleringslagen Föredrogs finansutskottetsbetänkande nr 20 i anledning av propositionen 1973:58 med förslag tUl lag om ändringi allmänna prisregleringslagen (1956:236), m. m., såvitt avser ändringar iprisregleringslagen jämte motioner. I propositionen 1973:58 hade Kungl.Majt i utdrag av slatsrådsprolokollel över handelsärenden för den 23 febraari1973, såvitt nu var i fråga, föreslagit att anta vid propositionenfogat förslag tUl lag om ändring i aUmänna prisregleringslagen (1956:236). Beträffande propositionens huvudsakhgainnehåll anfördes bl. a. följande: "I propositionen förordas att begränsad prisregleringi ökad utsträckning skall kunna användas som ett led i slabUiseringspolitiken.Därför föreslås all förutsättningarna för tUlämpning av allmänna prisregleringslagenjämkas så att prisreglering kan beslutas, när fara har uppkommit för allvarligprisstegring på viktigare vara- eller tjänsteområde. Enligt lagens nuvarandelydelse krävs all del uppstått betydande fara för allvarlig stegring av detallmänna prisläget. Vidare föreslås att möjlighetskapas för två nya former av kontroll över förelagens prispolilik. Dels skaUprismyndigheten kunna överenskomma med förelag om visst pris som sedan intefår överskridas, dels skall del kunna föreskrivas att prishöjning skaU anmälasi förväg." 1 detta sammanhang hade behandlats följande i anledning avpropositionen väckta motioner 1973:1652 av m.fl.(m, c, fp) vari hemställts att skulle 1, avslåpropositionen 1973:58, i vad den avsåg ändring i prisregleringslagen, 2, hos Kungl. Maj:l anhålla om utredning och förslag angående inflationens orsak ochverkan saml åtgärder för att begränsa densamma, 1973:1655 av m.fl.(fp) vari hemställts alt skulle 1, avslåpropositionen 1973:58, i vad den avsåg ändring i prisregleringslagen samt 2, hos Kungl. Majtbegära alt en utredning om inflationsbekämpande åtgärder tUlsaltes skyndsamt, 1973:1656 av i (m) vari hemslällts atlriksdagen skulle avslå Kungl. Maj:ls förslag till lag om ändring i lagen omallmän prisreglering (1956:236), attriksdagen i skrivelse lill Kungl. Maj:l skuUe anhålla atl Kungl. skuUetUlsälta en parlamentarisk utredning med uppgift all överse de ekonomisk-politiska metoderna för att bemästra inflationen saml i sambanddärmed överse gällande prisregleringslag. 1973:1657 av m.fl. (m) vari hemställts allriksdagen beslutade A. att awisa förslaget i propositionen 1973:58 medförslag lUl lag om ändring i allmänna prisregleringslagen (1956:236), B. alt för sin del anta ett motionen bifogat förslag Ulllag om ändring i allmänna prisregleringslagen, innebärande alt lagen för alt kunna tillämpas även fortsättningsvis skuUe förutsätta betydande fara för allvarlig prisstegring, samt 1973:1659 av herrar () och i (c). a) atl riksdagenmed bifall tUl Kungl. Maj:ls förslag och med avslag på motionerna 1973:1652,1655 och 1656 samtliga såvitt nu var i fråga och 1973:1657 skulle anta vidpropositionen 1973:58 fogat förslag till lag om ändring i allmännaprisregleringslagen (1956:236), b) atl riksdagenskuUe avslå motionerna 1973:1652, 1655 och 1656 såvitt avsåg utredning ominflationsbekämpande åtgärder, 1. att motionen1973:1659 ej föranledde någon åtgärd. 1) beträffande ändring iprisregleringslagen av herrar (), (), () och i (m) som ansett all utskottet under 1 bort hemställa, 1. med bifaU lUlmotionerna 1973:1652, 1655, 1656 och 1657, samtliga såvitt nu var i fråga,avslå propositionen 1973:58 i vad den avsåg ändring i aUmännaprisregleringslagen (1956:236), 4. avslå motionen1973:1657 i vad avsåg ändring i prisregleringslagen, 2) beträffande utredning ominflationen av herrar (), (). () och i (m) som ansett att utskottet under 2 bort hemställa, all med bifaU tUlmotionerna 1973:1652, 1655 och 1656, samtliga såvitt nu var i fråga, skuheanhåUa hos Kungl. atl en parlamentarisk utredning lillsalles meduppgift att se över metoderna för att bemästra inflationen och i samband därmedföreslå eventuellt erforderliga smärre justeringar i gällandeprisregleringslag. HerrMÖLLER (fp): Det är inte alllid politiker nämnerföreteelser vid deras rätta namn. Man är kanske i sak helt kritisk men sägersig vara "förvånad", man "ifrågasätter de handhngar somvidtagits" eUer använder liknande uttryck. Jag ska inte göra detta ulan sägarakt på sak; regeringens sätt att sköta prispolitiken är en skandal. Misslyckandet är stort. Inflationen är värre än på myckellänge. ser vi i en av tidningarna, alt regeringen ikompletteringspropositionen spår att prisuppgången kommer all bli närmare 6proceni . Prisstegringarna tillsammans med skattesystemets marginaleffekterskapar