prot · FW0919 · 1973-12-31 00:00:00 — § 1 Justerades protokollet för , § 2 Upplästes följande till kammaren inkomna ansökningar: Härmed får jag anhålla om ledighet från riksdagsarbetetunder för officiellt besök i , den 5februari 1973 Härmed får jag anhålla om ledighet från riksdagsarbetetunder för dels resa tiU , dels deltagande iNordiska rådets tjugoförsta session i . Undertecknade anhåller om ledighet från riksdagsgöromålenför deltagande i tjugoförsta session i 1621februari 1973. Beskattningenav delägare i part' rederier Kammarenbiföll dessa ansökningar. §3 Herr talmannen meddelade att enligt tih kammaren inkommetläkarintyg var sjukskriven . FruSöder beviljades erforderlig ledighet från riksdagsgöromålen. §4 Meddelande ang. plenum , som enligt den preliminära planen skulle börja kl,10,00 eller 14,00, tar sin början . §5 Föredrogs och hänvisades framställningen nr 8 till finansutskottet. §6 beskattningen av delägare 1 partrederier Föredrogs skatteutskottets betänkande nr 2 ianledning av Kungl. Maj.ts proposition 1972:147 med förslag tih lag om ändringi kommunalskattelagen (1928 ;370),m. m. jämte motioner. I propositionen 1972:147 hade Kungl. Maj:t, underåberopande av utdrag av statsrådsprotokollet över finansärgnden för den 8december 1972, föreslagit att anta vid propositionen fogade förslagthl 1, lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370), 2, förordning om ändring i förordningen (1947:576) omstatlig inkomstskatt, 3, lag om ändring i förordningen (1966:172) om avdragvid inkomsttaxeringen för avskrivning på köpekontrakt som avser fartyg m, m,, 4, lag om ändring i förordningen(1960:63) om rätt till förlustutjämning vid taxering för inkomst. Beträffande propositionenshuvudsakliga innehåll anfördes följande: "I propositionen föreslåsförlängning av den särskUda rätten till kontraktsavskrivning av fartyg ochluftfartyg , eher t. o, m- . Vidareföreslås regler i syfte att förhindra skatteflykt. Fysiska personer och s. k.fåmansbolag avses således inte längre få utnyttja underskott tUl följd avkontraktsavskrivning mot annan inkortist äri inkomst av rederi-, luftfarts-eller varvsrörelse. Underskott som inte kunnat utnyttjas under ettbeskattningsår får emellertid utnyttjas på samma sätt . Underskott till följd av högre avskrivning än 10 procentav anskaffningsvärdet för fartyg och av motsvarande värde förluftfartyg fär enligt förslaget inte heher utnyttjas mot annan inkomst äninkomst av rederi-, luftfarts- eller varvsrörelse. Underskott som inte kunnatutnyttjas under ett beskattningsår avses här liksom vid kontraktsavskrivning fäutnyttjas . I syfte att förhindra skatteflykt såvitt gäller åtnjutnakontraktsavskrivningar föreslås i propositionen vissa ytterligare regler. Vidavyttring av kontrakt, fartyg eller luftfartyg till underpris skall detverkliga värdet, dock högst kontraktspriset, utgöra intäkt i rörelse. Dessutomföreslås att åtnjuten kontraktsavskrivning skall återföras till beskattning, omden skattskyldige flyttar utomlands eller om utflyttning sker av fastdriftställe för den rörelse vari kontraktet, fartyget eller luftfartyget ingår.Dessa regler föreslås skola kunna tUlämpas på överlåtelse och utflyttningintill efter leverans av fartyget eller luftfartyget. Det yrkesmässiga fisket berörs inte av de föreslagnaskatteflyktsreglerna. Slutligen föresläs dispensrätt för Kungl. Maj.t ellermyndighet som Kungl. Maj :t bestämmer. Skatteflyktsreglerna föresläs bli tillämpliga förstagången vid taxering." I detta sammanhang hade behandlats motionerna 1973:998av m. fl. (fp, s, c, m), 1973:999av herrar i (m) och (), 1973:1000av () samt 1973:1001 av m. fl. (m) vari hemställtsatt skulle vidta de ändringar i de vid propositionen 1972:147 fogadeförfattningsförslagen som betingades av i motionen anförda synpunkter,innebärande bl. a. att kontraktsavskrivning skulle medges upp till 5 procentav köpeskUlingen och att ordinär avskrivning, när så var företagsekonomisktmotiverat, skulle medges med större belopp än som motsvarade 10 av värdet, även om underskott uppkom. Beskattningen av delägare i partrederier att med avslag på motionerna 1973:998, 1973:999,1973:1000 och 1973:1001 och med bifall tUI propositionen 1972:147 skulle dels antavid propositionen fogade förslag till 1. lag om ändringi kommunalskattelagen (1928:370), 2. förordning omändring i förordningen (1947:576) om statlig inkomstskatt, 3. lag om ändringi förordningen (1966:172) om avdrag vid inkomsttaxeringen för avskrivning påköpekontrakt som avser fartyg m. m., 4. lag om ändringi förordningen (1960:63) om rätt till förlustutjämning vid taxering för inkomst, dels godkänna vad departementschefen i propositionenanfört i fråga om samordning mellan och vederbörande skatte- och uppbördsmyndighetervid prövning av ärenden om tilldelning av emigrantvaluta. Beskattningenav delägare i partrederier Därjämte hemställde utskottet att förevarande ärendeföretogs till avgörande efter endast en bordläggning. Reservation hade avgivits av herrarNilsson i Trobro (m) och (), vilka ansett att utskottet under 1 borthemställa, att med bifall till motionen 1973:1001 skuUeanta det vid propositionen fogade förslaget till lag om ändring i kommunalskattelagen(1928:370) med den ändringen att 46 § 1 mom, skuUe erhålla den lydelse somreservanterna föreslagit. Till betänkandet hade fogats ettsärskUt yttrande av herrar i (fp), i Trobro (m), () och (). Kammaren biföh utskottetshemställan att ärendet skulle företas till avgörande efter endast enbordläggning. i Trobro (m): TUl skatteutskottets betänkande nr 2 har herrLothigius och jag fogat en reservation, som är grundad på en motion avlämnad avherr m. fl. från moderata samlingspartiet, vUken motion innebär atlkontraktsavskrivning bör medges upp tUl av fartygets kontraktspris. Eftersom prisfaltsrisken är uppenbar då det gäUer sådanatillgångar som fartyg skulle man därigenom slippa en rad tvister om hur storden verkliga prisfallsrisken är. Då det gäller avskrivningen på kontrakt börmärkas att i kommunalskattelagens ordinarie regler klart föreskrivits attavskrivning på kontrakt är möjlig då prisfallsrisk föreligger. Vidare hemställer vi reservanter i likhet med motionärernaatt, när det är företagsmässigt motiverat, får större avskrivning medges ävenom underskottsavdrag därigenom uppkommer - än vad som motsvarar avavskrivningsvärdet för fartyg respektive av avskrivningsvärdet förluftfartyg. Enligt uppgift från ärgenomsnittsåldern på tonnage under svensk flagg på väg mot en hastigt fallandekurva. Sålunda var genomsnittsåldern för det svenska tonnaget tio är,1963 , för att 1971 utgöra endast . Med hänsyn till den korta ekonomiska livslängden på fartygunder svensk flagg och till osäkerheten beträffande fartygens restvärde vidförsäljning kommer en till maximerad avskrivning i åtskilliga fallatt vara alltför liten, varför vi föreslär att dä det är företagsekonomisktmotiverat bör avskrivning kunna tUlåtas med högre procentsatser än de ipropositionen föreslagna och de som utskottsmajoriteten har förordat. I den reservation som jag tillsammans medherr har fogat vid detta betänkande har insmugit sig ett fel. Därstår "att utskottet under punkt 2 bort hemställa", men det skall vara"att utskottet under punkt 1 bort hemställa". Det gäller nämligen enändring i kommunalskattelagen. Jag ber att med det anförda fä yrka bifalltill reservationen med den av mig angivna ändringen. HerrLARSSON i (fp): representanter i skatteutskottethar ställt sig bakom utskottets betänkande nr 2, men vi har ändå avlämnat ettsärskUt yttrande för att understryka en sak. Det är uppenbart att hela denna fråga är mycket besvärlig.Man har för att gynna rederinäringen beviljat framför allt de mindre rederiernaskattelättnader, vUka i en hel del fall har missbrukats på ett sätt som intevar avsett. Meningen med det förslag som har förelagts oss är att dettaförhållande skall rättas thl, och vi skall väl hoppas att man får tUl stånd enbättre tingens ordning. En motion i denna fråga av m. fl. har iutskottets skrivning tillmötesgåtts på ett sätt som vi är nöjda med. Med detsärskilda yttrande som vi har avlämnat vUl vi egentligen bara understryka, attdispenserna bör beviljas enligt sådana regler att seriösa rederiers verksamhetinte onödigtvis försvåras, och det är också den genomgående tanken iskatteutskottets betänkande. Vi har dessutom pekat på att behandlingen avdispensansökningarna måste vara snabb, så att onödiga väntetider inte skahförorsaka olägenheter. En alltför lång tidrymd meUan inlämnandet av endispensansökan och behandlingen av denna kan, även om man inte formellt avslåransökningen, få samma verkan. En sådan tidsutdräkt kan nämhgen medföra att mani praktiken inte kan utnyttja de förmåner som skall ge näringen det stöd denkan behöva. En sådan tidsutdräkt bör inte fä förekomma, och vi har velatpoängtera detta i det särskhda yttrandet. Vi tror att vi med vårt påpekande harfäst uppmärksamheten på denna detalj. Det lär väl inte vara några skhdauppfattningar på denna punkt mellan oss som står för det särskUda yttrandet ochutskottets övriga ledamöter, men vi har ansett det nödvändigt att göra dettapåpekande för att en i övrigt bra lagstiftning inte skall leda tUl ett resultatsom vi inte anser riktigt. Med dessa ord, herr talman, ber jag att fä yrka bifah tUlskatteutskottets hemställan. Beskattningen av delägare i partrederier HerrWÄRNBERG (s); Det har alltid varit en strävan här i landet tUl likaskatteregler för alla typer av företagare, i varje fall om företagen drivs iungefär samma juridiska form. har vi exempelvis anpassat jordbruketsbeskattningsregler tUl de mera allmänna regierna för företagsbeskattningen. Även de som verkar inom sjöfartsnäringarna bör ju ha sammaskatteregler som andra. Så är också fallet i stort, men det finns en punkt därett betydelsefullt undantag föreligger, och det gäller avskrivningarna påfartygskontrakt. Även andra näringsutövare har, som i Trobronyss har påpekat, rätt till avskrivning på leveranskontrakt, men då måstevederbörande bevisa att ändrade prisförhähanden inträtt. Sä är inte fallet med fartygskontrakten. Oberoende avvärdet på kontraktet får avskrivning ske av det kontrakteradepriset, en avskrivning som sedan kan användas pä olika sätt, tUl vUket jag 2 protokoll 1973. Beskattningen av delägare i partrederier har föravsikt att återkomma längre fram. Den lagstiftning som reglerar dagens förhåhanden är avprovisorisk karaktär och utlöper . Företagsskatteberedningen föreslog attdenna lagstiftning skulle förlängas pä . Det förslaget haraccepterats av Kungl. Maj:t och också nu av ett enhälligt utskott. Vad är då skälet tUl denna avvikelse, att man här har enrätt att göra avskrivningar som inte andra näringsutövare har? Det tyngstaskälet ligger däri, att den svenska varvsindustrin och skeppsfarten har attkämpa i en internationell konkurrens, där företagarna får en osedvanligt starksubventionering av respektive statsmakter. Det kan röra sig om direkta bidrag,men den vanligaste formen är att bUligt kapital ställs till förfogande, somvarven i sin tur sedan använder till långa kund- eller leveranskrediter med lågränta. I vissa länder ar flaggdiskrimineringen det vanligaste vapnet. Det svenska svaret på dessa statssubsidier har varitmycket förmånliga skatteregler, som givit rederiföretagen möjligheter attbeställa båtar på lång sikt, när konjunkturen varit god, och därmed konsoliderasin verksamhet, som man givit varven arbete. Rederiföretagenstaxeringar ger också en mycket klar bild av att de här möjligheterna flitigthar utnyttjats. Sä långt kanske aht är gott och väl, men dagens ärendehandlar om en del biverkningar som en hygglig skattelagstiftning fått i annatavseende. Meningen med kontraktsavskrivningarna har givetvis aldrig varit attge skattelättnader för olika slags inkomster hos privatpersoner. Men genomkontraktsavskrivningarna och de första årens stora avskrivningar på ett sjösattfartyg uppstår stora underskott, som är helt fiktiva de är ju inte verkligaunderskott som sedan använts till att sätta ned stora inkomster från annanverksamhet. Detta är möjligt tack vare den konstruktion som framför alltpartrederier men ocksä företagsamhet i handelsbolags eller kommanditbolags formutgör, genom att den enskUde delägaren svarar för sin del av båten. Listan över svenskar med goda inkomster som blivitpartredare har blivit väldigt läng. Riskerna med att hoppa in i ennäring pä det här sättet utan att ha några som helst kunskaper om näringen ärockså ytterligt små. Genom att mycket ringa förskottsbetalningar erfordras ochstora avskrivningar får göras riskerar man knappast mera pengar än man annarsskulle ha betalat i skatt. I bästa fall rör det sig alltså bara om en långskattekredit, men det kan också röra sig om varaktig skatteflykt genomavflyttning ur riket, genom laborerande med försäljningar mellan för ändamåletbUdade kommanditbolag eller partrederier eller liknande transaktioner. Det är alltså en stor skönhetsfläck som opereras- bortfrån svensk skattelagstiftning i och med det beslut som står ibegrepp att fatta. Om man är överens om detta, och det är ju alla i utskottet,då är det svårt att fatta meningen med den reservation som hartalat för. Antingen man fär en felaktig skattelättnad eher en skattekredit påexempelvis eller pä - sådan är proportionen mellandet majoriteten vill ta bort respektive vad reservanterna vUl lämna kvar såär i aha fall principen felaktig. Det är klart att ett bifalltill reservanternas förslag gör förhållandet bättre än vad det är , men 5 procentskontraktsavskrivning betyder ändå att får dras av från andrainkomster än från sjöfartsnäringen, om tio delägare beställt en båt som kostar10 enligt kontraktet. Prisfallsrisken är redan klarad för dessa människor. Uppstårdet prisfall på ett kontrakt, har man den redan befintliga lagstiftningen attgå på. Det finns inga risker för dem. När det gäller dispenserna har kanske utskottet varitnågot restriktivare än propositionen, och utskottet har inte helt velat gå medpå att ge seriösa partrederier dispenser därför att de allra flestapartrederier som sädana är seriösa. Det är naturligtvis inte något fel på olikaprivatpersoner som får en opåkallad skattelättnad. De är ocksä seriösa och deär inga krimineha varelser, men de har alltså utnyttjat en lucka iskattelagstiftningen som vi anser vara felaktig. Vi tycker inte att just detseriösa partrederiet skall ha den större förmånen att kunna locka tUl siglegala skatteflyktspengar från andra inkomster, främst då höga löneinkomster. Jag ber att få yrka bifall tUl skatteutskottets hemstähan. Beskattningen av delägare i partrederier HerrCARLSHAMRE (m); Det föreligger uppenbarligen inga delademeningar om att det är nödvändigt att på det sätt som sker täppa tUI den härluckan i skattelagstiftningen och minska möjligheterna till skatteflykt - enskatteflykt som det inte har varit avsett att de regler som föreslås ändradeskulle medge. Det är uppenbart att sådana luckor skall täppas tih efter handsom man upptäcker dem. Men det framgår, inte minst av anförande,att vi, när vi nu gör det, gör oss skyldiga tih - låt vara därtUltvingade - någonting som skulle kunna beskrivas som att kasta ut barnet medbadvattnet. Vi gör oss av med tråkiga konsekvenser av den nu gällandelagstiftningen, men vi gör oss ocksä av med de en gäng avsedda positivaeffekterna av de här reglerna. har rätt tydligt klargjort vad detgäller. Det har verkligen varit meningen, med hänsyn tUl den svårainternationella konkurrensen, att något underlätta för särskilt den mindresjöfarten genom att om man nu inte kan göra så mycket åt lönsamheten - i ställetgöra det något enklare att anskaffa investeringskapital. Många ledamöter i har väl varit utsatta föruppvaktningar och påtryckningar inför det här ärendets avgörande. Och det ärrätt betecknande att de som har uppvaktat oss ingalunda är de där personernamed höga löneinkomster som har kunnat komma undan en del av skatten med hjälpav de här avskrivningsreglerna, utan de som uppvaktat är rederierna som harbehövt och alltjämt behöver investeringspengarna. Det är de som är oroliga föratt de nu skall få svårt att finansiera sina fartygsbyggen, och det kommer deotvivelaktigt att få. sade någonting om att den svåra konkurrensenmed utländska rederier bl. a. bottnar i att dessa utländska rederier i storutsträckning uppbär direkta subventioner av sina respektive stater. Det ärsant, det förhåller sig så, men det är inte hela sanningen. Det finns andraområden än subventionernas där svensk smäsjöfart vid internationell jämförelseär mycket Ula ställd. Det gäller sådana ting som klassnings- Beskattningen av delägare i partrederier regler,båk- och hamnavgifter och bemanningsregler. På praktiskt taget aUa områden svenska sjöfarten strängare regler, svårare regler att arbeta med än dekonkurrerande. Det är faktiskt sä att man kan bygga tvä alldeles likadanasysterfartyg, bredvid varandra pä samma varv, och registrera det ena i Sverigeoch det andra alls inte exempelvis i eller utan i Västtysklandeller och få helt olika vUlkor för dem. Om dessa två alldeles likadanafartyg sida vid sida går in i svensk hamn med alldeles exakt samma last ochunder samma förhållanden i övrigt betalar det svenska fartyget kanske 1 400eher I mer i avgifter för varje anlöpning än det tyska. Egendomligtnog är det precis samma sak om de går in i tysk hamn. Det blir på 50anlöpningar en inte sä liten slant. Detta är bara ett exempel; man kanräkna upp många exempel på att den svenska smäsjöfarten är väldigt hårtpressad, sä hårt att många företrädare för den kallt räknar med att omganska få år finns det över huvud taget ingen svensk kustsjöfart kvar undersvensk flagg annat än möjligen pä tankersidan. Torrlastfrakt påsvenskregistrerade småfartyg tror man inte blir möjlig. Det är säkerligen enallvarligt menad farhåga man ger uttryck för. Jag har, herr talman, inte tänkt yrka avslag påpropositionen det är riktigt och nödvändigt i renlighetens och rättvisansintresse att täppa till hål i lagstiftningen som har missbrukats. Men när vigör det - och jag tycker, herr talman, att det verkligen räcker att gä så långtsom reservanterna gör och ansluter mig därför thl reservationen bör vi haklart för oss att det beslut som vi fattar drabbar både onda och goda, de onda,de flyende som vi vih fånga in men också dem som pä precis del sätt som frånbörjan var avsikten har utnyttjat dessa regler. Och vi kommer att ytterligareförsvåra det för en näring som redan har utomordentligt svårt att överleva. Detär en ofrånkomlig konsekvens, som jag inte tror att någon bestrider. Jag har velat säga detta därför att jag tycker det ärangeläget att har det i minnet när vi framöver, vUkel kommer att skedå och då, skall behandla andra frågor som gäher den svenska småsjöfartensmöjlighet att överleva och utvecklas. Dessa frågor hänger ihop. Det härbeslutet, som är ett skattetekniskt beslut, har verkningar som är lika litetavsedda denna gäng som de andra verkningarna möjligheten till skatteflykt var avsedda när man en gång införde de liberala avskrivningsreglerna. Vi böralltså ha detta i åtanke när vi vidare behandlar näringens frågor. HerrWÄRNBERG (s) kort genmäle: måtte ha tillgång till annatmaterial än jag. Jag har aldrig kunnat läsa ut i materialet att meningen medden provisoriska lagstiftningen, som utlöper , var att den skulle användasav enskilda personer för att skaffa sig konstlade underskott och minska sininkomst i kapitalanskaffningens heliga namn. Däremot har jag funnit attmeningen med lagstiftningen var att hjälpa rederi- och varvsnäringen attbedriva konsolideringsverksamhet. Inte heller har meningen varit att skapautrymme för den typ av företagsamhet som vi hade ett tag, då man ackvirerademänniskor med höga inkomster "under 200 000 göre sig ickebesvär" - för att kunna lura av samhähet skattepengar. Meningen medskattelagstiftningen tror jag kommer att bevaras i fortsättningen, sä att desom sysslar med sjöfartsnäringen får samma möjlighet att konsolidera sig som dehaft och slipper skatta bort sina vinster. Jag medger att det är såsom säger att densvenska sjöfartsnäringen har det värre än sjöfartsnäringen i andra länder bemanningsregler och sociala regler är mycket hårdare i än i andraländer. Men detta gäher ingalunda bara sjöfartsnäringen; nästan hela näringslivetarbetar under långt härdare villkor i än man gör i andra länder. Beskattningen av delägare i partrederier () kort genmäle: Nej, jag har inget annat material än herrWärnberg, och jag har egentligen ingen annan åsikt heller. Jag har tolkat detsä att meningen med den provisoriska lagstiftningen var att man skulleunderlätta konsolideringen genom kapitalanskaffning för rederinäringen. Sedanhar lagstiftningen fått en icke avsedd följd, och det är den icke avseddaföljden som nu skall göra någonting åt. Men vi skall ha klart för ossatt därmed tar vi ocksä bort den avsedda effekten, nämligen att underlätta kapitalanskaffningen. skakar på huvudet och det är möjligt attdet inte helt och håhet har varit så. Men det är rederinäringens uppfattning att det blir svårt, näst intill omöjligt, att anskaffafinansieringskapitalet på toppen i fortsättningen. Den lönsamhet man har atterbjuda för det insatta kapitalet är tvivelaktig eher ingen, och dä har man istället haft den lockelse som har legat i de förmånliga skattereglerna. Detmåste rimhgen bli sä, att när vi nu avskaffar de förmånliga särreglerna har viocksä därmed undanröjt en del enligt min mening en väsentlig del avsjöfartsnäringens möjligheter att finansiera sin fortsatta utveckling. Det ärdet vi måste ha i minnet. () kort genmäle; Jag tror att har rätt: Detbeskattade kapitalet kommer inte att söka sig över till den här näringen. Mendet har aldrig varit meningen att skatteflyktspengar skuhe göra det heher, ochdet är bara det jag säger. Meningen var att det kapital som fanns i näringen ochde vinster som uppstod där icke skuhe skattas bort, utan man skulle fäkonsolidera verksamheten. Någon annan tolkning har jag inte kunnat lägga in.Det har aldrig varit meningen och jag kan inte fatta att det skuhe ha varitmeningen - att en privatperson som har god lön skulle kunna minska ned sininkomst och skaffa sig i bästa fall en skattekredit, i sämsta fall en varaktigskatteflykt, just därför att det behövs kapital till sjöfartsnäringen. Är detsä Ula ställt för sjöfartsnäringen att den inte kan arbeta utanprivatpersoners skatteflyktspengar, då har den näringen väldigt litenlivskraft, och då måste vi väl ge den en öppen subvention och icke ensubvention som inte syns - för det är just vad det här är fråga om. Beskattningen av delägare i partrederier HerrCARLSHAMRE (m) kort genmäle; Det kanske är onödigt att tvista om vad somkan ha varit meningen för ett antal är sedan, men effekten är vi i varje fahöverens om, nämligen att visst kapital som har sökt sig tillrederinäringen i fortsättningen inte kommer att göra det. Det kommer att blisvårare att få fram kapital. De som sitter med de här bekymren är rättövertygade om att det blir svårt, i mänga fall omöjligt, att finansieranybyggnaden av fartyg. Oavsett vad som kan ha varit avsikten och tanken borde vi kunna vara överens om det och om att därmed en redan iövrigt mycket hårt pressad näring ovUlkorligen får det sämre än vad den har detnu. Det menar jag är ofrånkomligt. Rederinäringen arbetar rätt mycket i skymundan. De flestaav oss här i landet vet väldigt litet om den och har aldrig någon kontakt medden. Den är inte någon stor näringsgren, den har inte mycket sinne för PR ochsådant. Därför tyckte jag att det kunde vara riktigt att när vi nu faktisktlägger en ny sten på bördan vad än avsikten kan ha varit notera det, så attvi vet vad vi gör och har det i åtanke när vi skah behandla samma näringsproblem i andra avseenden. Det var det enda jag vUle åstadkomma. Behandlingen av den här frågan har ettretroaktivt inslag som verkligen inte är tilltalande. Jag förstår mycket välavsikten med lagstiftningen; det har uppenbarligen förekommit en ahdelesfelaktig tillämpning i vissa fall av de tidigare bestämmelserna.