prot · FW09120 · 1973-12-31 00:00:00 — Jag kan inte förstå annat än att det skäl för dröjsmåletsom anförs i interpeUationssvaret, nämligen att man har ansett atttillsättandet av utredningen bör anstå till dess höstsession harinletts, icke är särskilt hållbart. har sagt sin mening, ochstatsministern har utlovat att snabbt tillsätta en utredning. Sedan har detgått . Det betänkliga med detta dröjsmål har varit atttidsschemat för denna utredning, redan när utskottet skrev sitt förslag, varmycket hårt pressat. Meningen är att förslag skall framläggas i sådan tid attgrundlagsändring kan företas . Med tanke på remisstider och denmycket svåra materia det här gäller borde man sannerligen ha behövt komma igång så fort som möjligt. Jag kan inte komma ifrån att jag tycker att regeringengenom denna försening har visat en viss nonchalans gentemot bäde utskottet ochriksdagen i dess helhet. Den regeringsform, som är vilande och som skall antasom , kominer inte på nägot radikalt sätt att fördjupagrundlagsskyddet för medborgerliga fri- och rättigheter. Det är den störstasvagheten med den lag som kommer att bli vär nya författning. I den frågan stod striden het . Från liberalthåU lade vi fram en konkret lagtext som skulle ha gett ett fördjupat skydd igrundlagen för fri- och rättigheterna. Vi lade också fram förslag om envidgning av rättighetsavsnittet utöver det som nämndes i regeringensproposition. På fyra punkter lyckades vi, delvis i samverkan med etteller två andra oppositionspartier, driva fram förbättringar av lagtexten. Kravet på ersättning vid expropriation m. m. görstvingande, "bör" byts ut mot "skaU" i lagtexten. Rätten till fackliga stridsåtgärder, som regeringen hade"glömt bort", förs in i en särskild paragraf. Ett ovillkorligt förbud att hindra svensk medborgare attåtervända till riket införs i regeringsformen. Förbud att införa dödsstraff - i fred eller i krig bliren del av vår nya grundlag. Det var naturligtvis bra men inte tillräckligt. Degrundläggande rättigheterna yttrandefrihet, religionsfrihet, föreningsfrihetosv. - får inte nägot reeUt grundlagsskydd, vilket de heller inte har i nugällande regeringsform . I enUghet med regeringens förslag kommervanlig lag att kunna inskränka eller upphäva de rättigheter som räknas upp idet andra kapitlet i regeringsformen. Med en rösts majoritet kan rnedbeslut vid ett enda tillfälle begränsa alla dessa rättigheter. Det är naturligtvis en orimlig ordning. Efter hårda förhandUngarfick vi socialdemokraterna att medge att detta andra kapitel enbart skulle varaprovisoriskt. En parlamentarisk utredning skulle tillsättas. Den skulle delsförankra skyddet för de traditionella rättigheterna i författningen, delsöverväga vilka rättigheter i de konventioner som ratificerat som bordeinföras i vår grundlag, dels överväga en vidgning av rättighetsområdet iövrigt. Detta skulle, enligt utskottets förslag och beslut, vara"syftet" med utredningens arbete. Med den klara skrivningen och den uppgörelse meUan de fyrapartierna som den innebar kunde godta kompromissen. Vi Uberalergjorde i ett särskilt yttrande klart vilka värderingar vi hade och vad vikämpat för i förhandlingarna. Med den tidsplan som utredningen skulle ha vardet alltså möjligt att göra upp om formerna för det fortsatta reformarbetet förgrundlagsskydd av fri- och rättigheter i , Utredningen skulle arbeta snabbt. Ett enhälligtkonstitutionsutskott skrev så här, och bakom den skrivningen stod våra fyrapartiledningar: "Arbetet bör bedrivas så att förslag kan framläggas senastunder första Om utredning rörande ökat skydd för medborgarnas politiskafri- och rättigheter Om utredning rörande ökat skydd för medborgarnas politiskafri- och rättigheter Förslaget bör efter en bred remissbehandling läggas till grund för enproposition i ämnet, som bör kunna behandla under våren 1976.Riksdagen bör då också som vilande kunna anta förslag till erforderligaändringar i RF. Ett andra beslut i denna del bör kunna fattas efter valet ,sä att ändringarna kan träda i kraft senast ." När vi under hand resonerade om den här utredningen sadevi att den skulle tillsättas och självfallet före valet. Denbehövde ju komma i gång för att påbörjanödvändiga undersökningar och för att lägga grunden för en reform. Och som herrHernelius har visat, lovade statsminister i attutredningen skulle tUlsättas "snabbt". Uppgörelsen i utskottet gjordes för fem månader sedan.Utredningen är alltså ännu inte tUlsatt. Åtminstone av arbetet ärredan förlorade. Trots upprepade uppmaningar harregeringen vägrat skynda pä och vägrat hälla sina egna löften. Justitieministern säger i sitt svar , som jag tackarför, att tUlsättandet av utredningen har "ansetts böra anstå tiU dessriksdagens höstsession har inletts". Vem har ansett det? Ingen iförhandlingarna i ens antydde en sådantidsplan. Där utgick man tvärtom frän att utredningen skulle komma till ståndnägon gäng . Inte heUer antydde det - hanville ju tillsätta utredningen "snabbt". Varför, , harregeringen kastat om och ansett sig böra vänta till oktober eller november? Direktiven kan inte vara svära att skriva. De skall juenligt överenskommelsen följa skrivning på den härpunkten. Ätt få namn på ledamöter från partierna och experter kan inte ta mängaveckor. Varför har ni, tydligen avsiktligt, väntat i fem länga månader efteruppgörelsen i med att tillsätta utredningen? Jag hoppas att det här inte är inledningen till ett nyttsvek i författningsfrågan. I grundlagberedningen gjorde ledamöterna en kohandelsom inte tillhör de uppbyggliga. Grundlagberedningen beskrev den själv så här: "De ledamöter som har önskat att de politiskarättigheterna skulle slås fast i grundlagen pä ett sådant sätt att de inte kaninskränkas genom vanlig lag har sålunda avstått från sina krav i denna del. Deledamöter som har yrkat att grundlagen skall innehålla en programförklaring omvälfärdsstatens mål har å sin sida avstått från detta krav." I klartext betyder det att alla i grundlagberedningensläppte sina krav. Man blev enig genom att inte tycka något särskUt alls! Vifick ett förslag där rättigheter i grundlag inte skyddades mer än att vanliglag kunde precisera, inskränka och upphäva dem. En sådan kohandel får inte ske igen. En stark opinion ilandet skulle aldrig godta det. Men regeringen har genom sin längsamhet redanförsvårat utredningens arbete. Och min andra fräga till blirdärför: Ni avser väl ändå att hålla ert löfte att syftet med utredningen skallvara att ett förslag läggs fram senast ? Om bara hade lugnat sig litethade han fått se direktiven. De ligger klara och innehållerdet som efterlyste, nämligen uppmaningen att utredningen skallarbeta skyndsamt och med sikte pä att ett förslag skall föreligga i så god tid att ett omfattande remissförfarande är möjligt föratt proposition skall kunna läggas aUtså precis såsom varavsett. och har klagat på attregeringen har dröjt sä länge med att tillsätta utredningen, och att var förlorade. Jag skall inte gå in på några längadiskussioner, som man alltid kan föra om hur mycket utredningar och kommittéergör . Jag har den erfarenheten att i det här landet blirdet tyvärr, om man så vill aldrig så mycket gjort under sommarmånaderna.Det är mitt försvar på den punkten. Sedan var kanske inte den månad dåvalrörelsen pågick den allra lämpligaste tidpunkten att ta upp det här. Jag tror inte att den omständigheten att kommittén förstunder kan börja sitt arbete skall behöva förryckatidsschemat. Ännu en gäng vill jag understryka att det är mycket klart utsagt idirektiven att vi avser att kommittén skall arbeta sä att de ursprungligatidsplanerna kan hållas. Om utredning rörande ökat skydd för medborgarnas politiskafri- och rättigheter HerrAHLMARK (fp): Vi har alltså "lugnat oss" efteruppgörelsen i . Man har dröjt betydligt längre än somfrän socialdemokratiskt håll utlovades vid tiden för uppgörelsen och underriksdagsdebatten . Det gläder mig att direktiven tydligen innehåller ettuttryckligt syfte att utredningen skall vara färdig under första halvåret 1975och att regeringen avser att framlägga ett förslag för ärsval. I och för sig är detta självklart eftersom det ingick i uppgörelsen. Mendet gläder mig ändå att man tydligen kommer att hålla på uppgörelsen i dennadel. Sedan är det ganska klart vad en utredning av det här slagetgör vid sina första sammanträden. Det är att beställa ett antal undersökningarav rätt besvärliga problem som man vill ha belysta av experter, statsvetare,jurister m. fl. Man kanske vill veta hur sädana här frågor har lösts i andraländer och vad internationella konventioner säger osv. Sädana undersökningarkan mycket väl göras av experter under en valrörelse medan ledamöterna avutredningen arbetar med andra uppgifter. Vi har därför förlorat av arbete för dennautredning. bör den komma i gång , och får den jobba väldigtsnabbt. Den mäste komma med ett förslag senast för att viskall fä en bred remissbehandling av förslaget och en offentlig debatt om detoch för att vi skall få en reform som kominer att genomföras frän ärsskiflet1976/77. Om utredning rörande ökat skydd för medborgarnas politiskafri- och rättigheter HerrHERNELIUS (m): Justitieministerns svar föranleder mig inte att ändra mittomdöme att regeringen i denna fråga har visat nonchalans. Jag instämmer i herrÄhlmarks uttalande att vi har förlorat värdefull tid. För övrigt finner jag inte anledning att ta upp en debattmed om liberala insatser i detta sammanhang, ej heller om denöverenskommelse som träffades inom grundlagberedningen och som helt enkelt gickut på att man sköt ärendet framför sig för att över huvud taget komma fram mednägot grundlagsförslag. Omdömena om denöverenskommelsen, som finns redovisade i grundlagberedningens betänkande, kanju skifta. Jag kanske får dra den slutsatsen av anförande att deöverenskommelser som är med på är tolerabla; de som han inte ärmed på kallas kohandel, och det är mycket nedsättande att ha varit med om dem. Uppgörelser som inte leder ett enda steg framåt är intebra. Men uppgörelser som leder åtminstone ett par tre steg framåt för ettgrundlagsskydd för fri- och rättigheter kan jag delta i. Den uppgörelse i grundlagberedningen som om ledde till att grundlagberedningen kunde lägga fram ett förslag i godtid för proposition . Överläggningen var härmed slutad. § 13 Föredrogs och hänvisades motionen nr 2013 tUlinrikesutskottet. § 14 Interpellation nr 135 ang. vattenfallsverketstaxepolitik Ordet lämnades på begäran till HerrLÖVENBORG (vpk), som yttrade: Det finns all anledning att slä larm när detgäller taxepolitik. genomförde en taxehöjning medhela . har man återigen aviserat en höjning avlågspännings-taxorna med 12 å . De som direkt berörs är framför alltabonnenter på landsbygden och i mindre tätorter, men det står klart atthöjningarna indirekt kommer att drabba bredare skikt. På landsbygden är småhus med oljeeldning en vanligboendeform. Innehavarna är ofta pensionärer och låginkomsttagare. För dem blirden aviserade höjningen något av en prischock. Perspektivet är kraftigt höjdaoljepriser och ovanpå detta kommer också taxehöjning. Det är som går före med dennaprishöjning. Men det stannar självfallet inte därvid. Enligt uppgifter kommernu också flera av de privata elföretagen att följa exemplet. Däremot drabbas icke VattenfaUs högspänningsabonnenter,dit vanhgen industriföretag är att hänföra. Här har man endast sagt att industrinseltaxor - som är låga - är indexreglerade och följer det allmänna. Den kraftigataxehöjningen drabbar således enbart småförbru-karna, de vanliga konsumenterna.Också detta måste betraktas som uppseendeväckande. Detsamma kan sägas om VattenfaUs taxefilosofi, som äravsedd att ge, som verket uttrycker det, en nationalekonomiskt riktig avvägningmeUan energiförbrukning och annan konsumtion. Denna avvägning uppnår man genomatt i taxan bygga in en priskomponent som beaktar marginalkostnaden för den underden närmaste tioårsperioden nytiUkommande kraften. Något förenklat kan manalltså säga att dagens taxor delvis är baserade på ett framtida kostnadsläge.Man väntar stora utgifter, bl. a. för byggandet av nya kärnkraftverk, som intekommer att vara i drift förrän etter 1980. Jag finner detta vara en orimlig bakgrund till Vattenfallsprispolitik. Dels är det framtida kärnkraftsprogrammet under utredning och delskan det inte vara rimhgt att kommande investeringskostnader nu skall tas ut avbl. a. låginkomsttagare och pensionärer, men däremot inte av industrin. Att VattenfaU mäste inrikta sig pä framtida investeringarstår klart, men i den mån egna resurser inte räcker till kan detinte vara rimligt att verket garderar sig genom taxehöjningar som slår bådehårt och orättvist. Mot denna bakgrund anhåller jag om kammarens tillstånd atttUl herr industriministern få ställa följande fräga. Är statsrådet beredd att redogöra för regeringens syn påVattenfalls taxepolitik? § 15Interpellation nr 136 ang. behovet av biologiska läkemedel Ordet lämnades på begäran till HerrGERNANDT (c), som yttrade: detta år beslagtogs genompolisens försorg ett lager av i huvudsak biologiska läkemedel hos en svensktillverkare. Beslaget skedde under medverkan av expertis från socialstyrelsensläkemedelsavdelning. Det är känt att ifrågavarande preparat inte är registreradevid och att påpekanden m, m, i denna fråga tidigare inte harföranlett någon förändring i tillverkningssätt osv., varför beslaget ur rentjuridisk synpunkt är försvarbart. Vad som däremot bör beaktas är det faktum att en stor mängdsjuka människor har funnit lindring och bättring i sina sjukdomar genompreparat som tillverkas eller förmedlas genom det ifrågavarande företaget.Dessa människor har enligt ett flertal uppgifter övergått från tidigarebehandling med olika syntetiska preparat - i mänga fall med kraftigabiverkanseffekter - till dessa biologiska preparat. Om bättringseffekterna ärav fysisk eller psykologisk art skall inte diskuteras här. kan dockantagas att ifrågavarande substanser är ofarliga för patienten. a. av ett antal legitimerade läkare. Mänga människor ser kanske just dessa mediciner som sittenda och kanske sista - hopp om lindring och eventuell bot av sin sjukdom.Frågan är för dessa människor vad som närmast skall ersätta de mediciner som denu inte kan erhålla. Är experter - som inte har kontrollerateller godkänt dessa mediciner nu säkra på att dessa människor inte kommer attlida fysisk eller psykisk skada genom det genomförda beslaget? Dessa experterutövar i huvusak en mycket värdefull kontroUverksamhet över att inte farliga(giftiga) medicinska preparat kommer ut på den svenska marknaden och i detavseendet är vårt lands myndigheter och läkare mycket framstående. Men nugäller det en annan grundtyp av preparat som i stort sett får betraktas somofarliga vid lämplig ordination och användning. Med stöd av vad som här anförts beträffande den iråkadesituationen för en stor mängd sjuka människor fär jag anhålla om kammarenstiUstånd att tiU herr socialministern få ställa följande frågor: Vem eller vilkatar, enligt socialministerns mening, ansvaret förde många hundra patienter somomedelbart och står utan de aktuella medicinerna? Det finns ilandet cirka 100 000 människor som har visat sitt intresse av att användanatursubstanser som läkemedel. Hur skall man, enligt socialministerns mening,säkerställa att dessa människor skall kunna omslutas av den sociala gemenskapeni värt land? § 16 Anmäldes och bordlades följande motioner: Nr 2014 av m. fl. avlämnad i anledning avKungl, Maj:ts proposition 1973:135 angående vissa organisationsfrågor rörandearmén Nr 201 5 av i m.fl. avlämnad i anledning av Kungl, Maj:ts proposition 1973:136 om förskoleverksamhetens utbyggnad och organisation Nr 2016 a\ m. fl. Nr 2017 av m. fl. avlämnade i anledning avKungl, Maj:ts proposition 1973:145 med förslag till lag om upphävande av lagen(1969:732) om postbanken, m, m. Nr 2018 av m. fl.avlämnad i anledning av Kungl, Maj;ts proposition 1973:146 angående godkännandeav överenskommelser mellan och om dels fasta förbindelser överÖresund, dels flygtrafikledningstjänst m, m, med anledning av tUlkomsten av endansk flygplats på Saltholm, m, m. § 17Meddelande ang, enkla frågor Nr 120 den Meddelades att följande enkla frågor framstäUts, nämhgen Nr 273 (vpk) till herr inrikesministemangående övervakning av arbetare via intern television: Har regeringen uppmärksammat att arbetare utsätts förövervakning via intern television pä sina arbetsplatser och vilka åtgärderämnar regeringen vidta? Nr 274 i (vpk) till herrjustitieministern angående reglerna för myndighetsingripande mottidningsredaktioner; Var gärenligt gällande rätt gränsen för de ingripanden och beslag av material som polis eller annan myndighet kan företaga gentemot Nr 275 () tUl herr utrikesministern om ökatintemationeUt bistånd tUl handikappade; Anser statsrådet att stödet åt blinda bör ges ökaderesurser i svensk biståndsverksamhet och att även i FN-organen börverka för en högre prioritering av frågor som berör handikappade? § 18 Kammaren åtskUdes kl, 15,20,