prot · FW0968 · 1973-12-31 00:00:00 — Maj :ts propositioner nr 22 till civUutskottet, nr 78 tUl utbUdningsutskottet, nr 89 tUl justitieutskottet, nr 94 till skatteutskottet, nr 104 till justitieutskottet, nr 105 och 106 tUl skalleulskotlet, nr 107 tUl jordbruksutskottet, nr 108 till inrikesutskottel, nr 109 till skatteutskottet, nr 110 tUl finansutskottet, nr 111 till jordbruksutskottet, nr 112 till näringsutskottel, nr 113 till jordbruksutskoltel, nr 116 till inrikesutskottel samt nr 117-120 lUl skatteutskottet. § 12 Föredrogs och hänvisades motionerna nr 1841 och 1842 till konstitulionsulskottet. § 13 Föredrogs och biföllsinterpellationsframställningarna nr 76 och 77. § 14 Ändringar i tryckfrihetsförordningen m. m. Föredrogs konstitutionsutskottetsbelänkande nr 19 med anledning av propositionen 1973:33 med förslag tUländringar i tryckfrihetsförordningen m. m., jämte motioner. 1 propositionen 1973:33 hade Kungl.Maj:l, under åberopande av utdrag av statsrådsprotokollet över justitieärendenför , dels för prövning i grundlagsenlig ordning förelagtriksdagen förslag tOl 1. ändringar i tryckfrihetsförordningen. Andringar i tryckfrihetsförordningen m. in. delsföreslagit atl anta förslag till 2. dalalag, 3. lag om ändringi lagen (1937:249) om inskränkningar i rätten atl utbekomma allmännahandlingar, 4. godkänna att encentral förvaltningsmyndighet med de uppgifter på dalateknikens område somdepartementschefen angett i propositionen inrättades , 5. bemyndigaKungl. Maj:t atl vid myndigheten inrätta en ordinarie tjänst för ordförande ochchef för myndigheten med beteckningen r, 6. tillEiatainspektionen för /74 under andra huvudtiteln anvisa ettförslagsanslag av . Beträffandepropositionens huvudsakliga innehåll anfördes följande: "1 propositionen föreslås dels ändringar itryckfrihetsförordningen (TF), dels en datalag. Förslagen bygger på detbetänkande som lades fram av offentlighets- ochsekretesslagstiftningskommittén (). Förslaget till ändringar i TF syftar till atl undanröjaden oklarhet som har rått i frågan hur offentlighetsprincipen, dvs.allmänhetens rätt att få tillgång till det material som finns hosmyndigheterna, skall tillämpas p:i ADB-upptagningar och andra upptagningar avteknisk natur, t. ex. mikrofilm och fonogram. Förslaget innebär att sammar-egler som f. n. gäller om handlingar så långt möjligt skall tillämpas ocksåpå tekniska upptagningar. Vissa särskUda regler föreslås dock när det gäller påvilket sätt myndigheterna skall tillhandahålla sädana upptagningar som äroffentliga. Upptagningarna skaU alllid tillhandahållas i läsbar resp.avlys.sningsl)ar form, vilket i fråga om ADB-upptagning innebär attupplagningim måste antingen visas på bildskärm eller tillhandahållas i utskriftsä att den kan läsas. Detta slag av tillhandahällande skall i princip alltidske utan avgift för den enskilde. Den enskilde skall vidare ha rätt att motavgift erhålla en särskild utskrift av teknisk upptagning. Myndighelerna skalldäremot, såvitt gäller ADB-upptagningar, inte vara skyldiga att lämna ut kopiaav själva dalamediet, 1. ex. magnetbandet. Förslagei: till datalag syftar till att skydda denenskilde mot sådant otillbörligt intrång i den personliga integriteten som kanbli följden av den alltmer utbredda dataregistreringen av personuppgifter.Förslaget innebär att dataregister som innehåller personuppgifter i principinte får inrättas eller föras utan tillstånd av en särskild myndighet, kalladdatainspekt:ionen. Vissa speciella regler föreslås dock i fråga om register sominrättas genom beslut av Kungl. 1 samband med atldatainsjjektionen beviljar tillstånd till etl personregister skall den ocksåmeddela alla de föreskrifter som behövs för att för-ebygga otillbörligtintegrilelsintrång. Datainspektionen skall vidare utöva tillsyn över registrenoch kunna ingripa i efterhand med nya eller ändrade föreskrifter. 1 sista handskall inspektionen kunna återkalla meddelat tillstånd. För att ytterligaretillgodose den enskildes intr-essen föreslås bl. a. atl han skall ha rätt attpå begäran få upplysning om de uppgifter som finns (am honom i ett visst dataregister. kunnaerhållas en gäng och skall i princip ske utan kostnad för den enskilde. Förslaget till datalag innehåller också vissa bestämmelserom straff och skadestånd. Den som ansvarar för ett personregister skall varaskyldig atl ersätta sådan skada som uppkommer genom alt registret innehålleroriktig uppgift. Skadestånd utgår även om skadan inte har uppkommit genomvållande hos den som ansvarar för personregistret. Datainspektionen föreslås bli inrättad den 1 juli 1973.Under sill första verksamhetsår skall den emellertid ha endast begränsadearbetsuppgifter. Sålunda föreslås att tiUståndssystemet för personregisterinte skall b.örja gälla förrän den . Särskilda övergångsbestämmelserförsläs beträffande sädana register som har tagits i drift före denna tidpunkt.I princip skall emellertid även befintliga register underkastasdatainspektionens tillståndsprövning. Inrättandet av dalainspektionen föranleder vissa ändringari sekretesslagen." Ändringar i tryckfrihetsförordningen m. m. 1 detta sammanhang hade behandlats motionerna 1973 :240 avfm m. fL (fp), 1973:1636 av () och herrMohn (fp) vari hemställts 1. att skulle anta förslaget tUl ändringiTF med den ändringen, alt ur 2 kap. 8 § i Kungl. Maj:ts förslag skuUe borttasmeningen "myndighet vare ej skyldig att utlämna upptagning för automatiskdatabehandling på annat sätt än genom tillhandahållande av utskrift avupptagningen", 2. att skulle ge Kungl. Maj:l till känna vad imotionen anförts om dubbelkodsystem för personnummer, 1973:1637 av m. fl. (c)vari hemställts all vid sin behandling av Kungl. Maj:ts proposition1973:33 beslutade atl ge Kungl. Maj:t till känna vad i motionen anförts, 1973:1638 av m. fl. (fp) vari hemställts 1. attriksdagen med ändring av 2 § i förslaget till datalag beslutade att inrätlandelav statliga dataregister i strid med datainspektionens uppfattning endast kundeske genom beslut av , 2. att med ändring av 7 § i förslagettill datalag beslutade alt dalainspektionen skulle meddela föreskriftbeträffande personregister, såvida inte hade meddelat föreskrift isamma hänseende, 3. atl med ändring av 18 § i förslaget till dalalagbeslutade all avvikelse från av dalainspektionen meddelade föreskrifterbeträffande statliga dalaregister endast fick ske efter beslut av , 4.att hos Kungl. Maj:t begärde förslag om inrättande av endalaombudsman med uppgift atl övervaka efterievnaden av den kommandedatalagstiftningen och därvid besvärsvägen tillvarata den enskildes rätt tillintegritet. 1973:1639av m. fl. (vpk) vari hemställts 1. att uttalade alldatainspektionen gjordes till etl organ, den 12 aprU 1973 Ändringar i tryckfrihetsförordningen m. m. 2. atl i förslagettill datalag 4 § tredje stycket skulle erhålla av motionäi-errra angivenlydelse, innebärande förbud mot personregister som innehöll uppgift om någonspolitiska eller r-eligösa uppfattning, med undantag för personregister somsammanslutning avsåg att föra beträffande sina egna medlemmar eller registerför vetenskapligt bruk, 3. att i förslagettUl datalag 10 § skulle erhåUa av motionärerna angiven lydelse, innebärandeovUlkorlig rätt för enskilda att kontrollera vad som stod om dem ipersonregister samt skyldighet för registeransvarig atl aUlid underrättaregistrerad om all uppgifter om honom införts i det personregis'ier denregisteransvarige svarade för, 4. alt i förslagettill ändringar i tryckfrihetsförordningens 8 § fjärde stycket skulle erhålla avmotionärerna angiven lydelse, innebärande atl myndighet ej hade rätt atlutlämna upptagning för automatisk databehandling. 1973:1640 av iStockholm (c) vari hemställts atl vid behandlingen av förslaget tilldatalag beslutade införa lUlslåndskrav också vid sammankoppling av personregisteri enlighet med vad som anförts i motionen samt 1973:1641 av m. (m) vari hemställts att skulle besluta att bestämmelserna om attpersonregister icke fick inrättas eller föras utan tillstånd avdatainspektionen även skulle gälla personregister vars inrättande beslutadesav Konungen eller . Motionen 1973:240 hade väckts . Övriga motioner hade väckts med anledning av propositionen. 1. med anledningav propositionen 1973:33 i motsvarande del och med avslag på motionerna1973:1636 och 1973:1639, båda såvitt nu var i fråga, såsom vilande för vidaregrandlagsenlig behandling skulle anta det av ulskoltel framlagda förslagei tilländringar i tryckfrihetsförordningen, 2. med bifall tillpropositionen 1973:33 i dessa delar och avslag på motionerna 1973:1638, såvittnu var i fråga, och 1973:1641 skulle anta 2, 7 och 18 §§ i förslaget tilldalalag, 3. med laifalltill propositionen 1973:33 i dessa delar och avslag på motionen 1973:1639,såvitt nu var i fråga, skulle anta 4 och 10 §§ i förslaget till datalag, 4. med bifall tillpropositionen 1973:33 i dessa delar skulle anta förslaget lill datalag iövrigt, 5. med bifall tillpropositionen 1973:33 i denna del skulle anta förslaget lill lag om ändring ilagen (1937:249) om inskränkningar i rätten att utbekomma allmänna handlingar, 6. förklarademotionerna 1973:1636, i vad den inle behandlats i det föregående, 1973:1637 och1973:1640 besvarade med vad ulskoltel anfört, 7. skulle avslåmotionen 1973:240, 1. skulle avslåmotionen 1973:1638 i vad den inte behandlats i det föregående, 2. med bifall lillpropositionen 1973:33 i denna del och avslag på motionen 1973:1639 i vad deninte behandlats i del föregående godkände att en central förvaltningsmyndighetmed de uppgifter på datateknikens område som angetts i propositionen inrättadesden , 10. bemyndigadeKungl. Maj:t alt vid myndigheten inrätta en ordinarie tjänst för ordförande ochchef för myndigheten med beteckningen r, 11. tillDatainspektionen för /74 under andra huvudtiteln anvisade ettförslagsanslag av . Andringar i tryckfrihetsförordningen m. m. 1. av herrar i Luttra (c), (), (),i (c), i (m), () och () vilka ansett atl utskottet under 2 bort hemställa, alt med anledning av propositionen 1973:33 imotsvarande delar och motionen 1973:1641 och med bifall till motionen1973:1638, såvitt nu var i fråga, för sin del skulle anta 2, 7 och 18 §§ iförslaget lUl dalalag med av reservanterna föreslagen lydelse, 2. av herrar (), (), i (m) och () vUka ansett att utskottet under 8 bort hemställa, alt med bifall lill motionen 1973:1638, såvittnu var i fråga, hos Kungl. Maj:l begärde förslag om inrättande av endalaombudsman med uppgift all övervaka efterlevnaden av den kommandedatalagstiftningen och därvid besvärsvägen tillvarata den enskildes rätt tillintegritet. Till belänkandet hade fogals ettsärskUl yttrande av herrar () och (). Tekniken och den tekniska utvecklingen skallalltid underordnas människan. Denna självklara princip kan det vara skäl altständigt hålla levande. Den tekniska utvecklingen är enorm på skUda områden,och detta gör att det ibland kan bh svårt för politikerna att klara matchningenmot den framstående tekniska expertisen, som självklart har en inneboendesträvan alt gå vidare även på områden där del inle finns någon erfarenhet altkolla resultaten mot. Etl område där utvecklingen varit mycket snabb undersenaste år är dataområdet. De flesta människor har upplevt denna utveckling somnågot fascinerande och enormt. Del har bl. a. gäUl de datapro-grammerademånfärderna, för att la ett påtagbart exempel. Men har denna beundran frånde många människorna blandats med en betydande oro. Orsaken härtiU är den ökadetillkomsten av dalaregister innehållande personuppgifter av skUda slag. Därmedhar också risken för kränkning av den personhga integriteten starkt ökat medallt vad detta innebär av otrygghet för de enskilda människorna. Ändringar i tryckfrihetsförordningen tn. Det är därför en angelägen åtgärd atl genomlagstiftningsåtgärder garantera skyddet för den personliga integriteten på dethär området. Från har vi starkt understrukit delta i ohka sammanhang,inte minst här i . Särskilt vill jag nämna vårt ställningstagande ianslutning lill framställningen i föregående års stalsverksproposition ornanslag för utveckling och införande av centralt personregister, CPR. Vi hävdadedå med kraft alt vi inle kunde vara med på detta, aUdenstund frågan omlagstiftning på dataområdet inte hade prövats av rUcsdagen. Vi hälsar därför med tillfredsställelse alt förslag nukommit orn ändringar i tryckfrihetsförordningen och om en ny datalag. Vi harockså i det mesta kunnat ansluta oss lill innehåUel i propositionen 33. Påvissa punkter har vi ansett det nödvändigt med ett förtydligande, vUket vi ävenframfört i motionerna 1637 och 1640. Innan jag går in på några kommentarer lill dessa frågorvill jag bara helt kort konstatera alt informationsbehandling rned hjälp av ADBär en värdefuU tillgång för inte minst den industriella utvecklingen. Genom ADBkan betydande rationaliseringar göras och planeringen ske med ett bättreunderlag än som varit faUet. Även inom den offentliga och enskildasektorn i övrigt är tillgängen till automatisk databehandling av betydelse förriktigt beslutsfattande och rationalisering. Härom kan således inga delade meningar råda. Ekonomiskaaspekter och bedömningar kommer självklart också in i bilden. Men det blir ävenfråga om svåra bedömningar, och den enskildes situation nu och i framtidensdataålder kräver det mest grannlaga avgörande och de svåraste avvägningarna.Därvid är det i första hand två huvudintressen som skall vägas mot varandra: delsär det offentlighetsprincipen som icke minst skall ge den enskilde möjligheteralt hävda sig och sin rätt, dels skyddet för den personliga integriteten så attden enskilde inte lämnas ut på sätt som allvarligt skulle skada honom ellerhenne. När det gäller offentlighetsprincipen och avvägningarnadärom är del lUlfredsslällande all förehggande förslag innefattar samma reglersom gäller handlingar i övrigt och atl dessa regler nu skall tiUämpas också påtekniska upptagningar. Viktigt är att tekniska upptagningar tillhanda-hållesallmänheten i läsbar form så att på det sättet inte några missförstånd kankomma in vid de olika bedömningarna. Det är således genom datatekniken som förbättrademöjligheter för den enskildes insyn och kontroll kan komma lill, men självklartkan detta också betyda att myndighelerna i sitt agerande får en tillgång somkan vara betydelsefull för dem och föra dem in på de svåra avvägningar jag nyssnämnde om. Det kan vara så att register, som inte var för sig kan tesig särskilt besvärande för den enskilde, vid samköming kan ge en myckelingående och närgången bild av den enskildes förhållanden. Därför måste t. ex.samkörningsmöjligheterna noga kontrolleras så all man inte den vägen kan uppnåresultat som inle var avsedda. För att förhindra otillbörligt intrång är del nödvändigtatl datainspektionen visar stor restriktivitet när det gäller tillstånd lillsamköming av register. Dalainspektionen,som intar en central och avgörande roll vid den nya datalagenstillämpning och som i sina ställningstaganden även har att enligt 6 § prövatekniska uppgifter, måste förutsättas få möjligheter all följa den tekniskautvecklingen på området. Del är således nödvändigt alt man här har klart försig det självklara och nödvändiga i att datainspektionen får goda möjlighetertill sådana bedömningar. När det gäller direkta lagändringar har vi i reservation 1föreslagit en ändring beträffande tillståndsgivningen. Paragrafen innehållerföreskrift om att personregister inte får inrättas eller föras utan tillståndfrän datainspektionen. Undantagna är register som inrättas av Konungen ellerriksdagen. Yttrande skall dock även i det fallet inhämtas av datainspektionen. Vi finner det för vår del otillbörligt att regeringen kaninrätta ett personregister trots atl kanske datainspektionen avstyrkt detsamma.1 sådana fall bör det åtminstone bli underställt för prövning. Ikorthet är det alltså detta som reservationen innefattar. När det gäller reservation 2 om en särskild dataombudsmanhar vi från inte kunnat ansluta oss lill detta krav. Vifinner det riktigare i ingångsläget att om behov föreligger stärka de redan nubefintliga organen sorn har att la till vara den enskildes rätt. Dalalagen är ju ny. Del är således svårt att görabedömningar om hur den kommer att verka i skilda detaUavseenden. Jag viU härstarkt understryka vad också utskottet sagt i sitt betänkande att det här äretl förstlingsverk på ett nytt och komplicerat lagsliftningsområde. Redan dettabetyder självklart all det blir svårigheter all få en lag och en tiUämpning avden som läcker upp vad man har avsett. Vi måste alltså noggrant prövautvecklingen på området och tillämpningen av lagen. Sedan får vi återkomma lillförändringar om det kan anses nödvändigt. Det kan ändå sägas atl det är viktigt att vi fått dennalag. Jag vill än en gång understryka detta, och jag vill uttala denförhoppningen med anledning av tillkomsten av lagen all de många människornagenom lagen och dess rätta tillämpning skall känna den trygghet och få delskydd som de förväntar. Med detta ber jag att fä yrka bifall till reservationen 1och i övrigt lill utskottets betänkande. Ändringar i tryckfrihetsförordningen m. m. I dettaanförande instämde (). i (m): Vi lever i dataåldern, har man sagt, och detär säkert sant. Datatekniken har ju upplevt en fantastisk utveckling under detvå . Denna tekniks enorma möjligheter all snabbi ochrelativt korrekt förmedla information har ju redan verkat revolutionerande påflera fält, på teknikens eget och på vetenskapens fäll över huvud taget ävensompå det administrativa området. Det är sant, som det är sagt, att datateknikenfortfarande är stadd i mycket snabb utveckling. Men kunskapens träd är nu somalltid på gott och ont. Beträffande vissa områden finns del förvissovälmotiverade farhågor för att databehandlade personregister kan göra intrång iden personliga integriteten, i synnerhet om uppgifterna blir lätt identifierbara och Ändringar i tryckfrihetsförordningen m. m. lättillgängligaför obehöriga och om, som det tidigare nämndes, de olika systemen utan bestämdarestriktioner får samordnas och samköras. Dalaanläggningen kan bli en förfärligmakt över den enskilda människan. I varje fall kan den upplevas så, och det ärilla nog. Vi har ungefär 3 000 datasystem på den enskilda sektornoch närmare 400 på den offentliga. Och del är en helt oregleradverksamhet. Därför är det synnerligen glädjande all regeringen nu har lagt framförslag om datalag och förändringar i tryckfrihetsförordningen som kan stävjadalamissbruk, både medvetna och omedvetna sådana. Lagen har sina uppenbarabegränsningar självklart när det gäller ett så nytt fält men att låta heladalafältel vara oreglerat längre går bara inte. Jag vill också betyga alt delhar rått mycken samstämmighet i utskottet beträffande den här lagensnödvändighet. Både i propositionen och i motionerna ävensom iutskottsbelänkandet framhålls del ju all lagen får betraktas som etlprovisorium. Utvecklingen går snabbt på detta område och det vill tih att manföljer utvecklingen och ständigt förnyar lagbestämmelserna så att man kaningripa i de nya lägen som uppstår. Det är egentligen bara på ell par punkter, herr talman,som meningarna har gått isär. Den första punkten är den, som ocksånämnde, huruvida de personregister som inrättats av statsmakterna, i sista handregermgen, skall vara underkastade datainspektionens tiUstånds-givning.Propositionen och utskotlsmajoriteten anser inle att det är nödvändigt. Vi menar att del är nödvändigt, och det har vi framfört irnoderatmo-lionen 1641. 1 sanningens namn skall dock sägas atl även utskottetmenar atl dalainspektionen skaU öva tillsyn och föreslå regeringen lämpligaföreskrifter när man avser att upprätta datapersonregister. Utskottsmajoritetenförbehåller datainspektionen inspeklionsrält osv. och anser att de yttrandensom inspektionen kommer att avge till statsmakten skall väga mycket tungt vidbedömningen. "Det enda undantaget", skriver ulskottsmajoriteten,"är all inspektionens föreskrifter inte får slå i strid med beslut avregering eller r-iksdag." Annars blir det precis samma bedömning avstatliga som av andra personregister. Skillnaden blir "bara den", framhållerutskottet, "all datainspektionen beträffande de förra inte själv kan fattabeslut". Detta, herr talman, är kanske inle så "bara".Det "enda undantaget" är kanske inte så betydelselöst sompropositionen och utskottsmajoritelen viU låta påskina. Atl datainspektionen inte kan fatta beslut om tillståndför statliga personregister och alt regeringen kan bortse från inspektionensföreskrifter är inte likgiltigt. Det kan upplevas som ganska allvarligt. 1 denoffentliga debatten är det just de statliga registren som har stått i centrumbåde här hemma och utrikes. Till dessa register har ju slutits människorsfruktan och olustkänslor. Man har på känn atl man löper risken all bliregistrerad med eller mot sin vUja på ett närgånget och kanskeintegrilelskränkande sätt. Väl inplacerad i ett sådant regislernäl med alla deegenheter och avigsidor som man representerar är man lätt ell offer förstatsmakternas manipulerande. Jag vUl nu inte måla något statsråd på väggen.Jag menar inle all vi har del läget i vårt land eUer atl vi rimligen skall fådel, men vi vet all det förekommer på andra håU ute i världen, och del ärmänskligt om allmänheten vill freda sig också för möjligheten till en sådanutveckling. Dalalagen är avsedd att vara ett skydd, men undantar manjust statliga personregister från datainspektionens lillslåndslvång, får manräkna med alt allmänheten upplever detta som ett allvarligt och omotiveratavsteg från dalalagens grundtanke. För det är dock en skillnad mellan alt getUlstånd och att bara avge ell yttrande skillnaden meUan tiUstånd ochtillsyn. 1 praktiken behöver skillnaden som regel kanske inte blir så stor, menman har inga garantier därför. Del är förvånande atl inte utskottsmajoriteleninser detta ulan hellre följer departementschefen och tar avstånd frånoffentlighets- och sekrelesslagstiflningskommitténs mening. 1 den kommittén harman ju ingående diskuterat dessa frågor och stannat för den uppfattning somkommit lUl uttryck i reservationen 1. Det är tvivelsutan betryggande om manbeslutar om alla personregisters likhet inför lagen. kan man tycka att del är konstitutionellt inkonsekventatt . regeringen skulle behöva underordna sig datainspektionens beslut. Men detmåste innebära en god garanti för allmänheten atl en regering, om den villhandla i strid med inspektionens föreskrifter, måste gå tiU för altfå mandal. menar utskottsmajoritelen all ju alltid på- skilda sättutövar en kontroU av regeringens agerande, och man hänvisar liU fråge- ochinlerpellationsinstituten liksom till konstitu-tionsutskoltels granskning avregeringens skilda fögderier osv. Men vi som brukar ställa enkla frågor vet atldel är ett myckel tvivelaktigt instrument när del gäUer att påverka ellstatsråd i någon riktning. Och vad konstitulionsutskottets prövning beträffarförekommer den ju en gång , sä det skulle inle precis bli någon rappkontroU av personregistren. Vi menar atl det är myckel bleka hänvisningar somutskottsmajoritelen här gör. Den andra punkten där oenighet inom utskottet uppståttgäller frågan om vem som skall handlägga ärenden angående lUlsyn och besväröver inspektionens beslut. Här menar utskottet att datainspektionens beslut isista hand skall kunna överklagas hos Kungl. Maj:l och att JO skall hatillsynen över datainspektionen precis som över andra statliga ämbetsverk. JKskall föra talan mot inspektionen och tillvarata allmänhetens intressen. Vifinner inte denna ordning tUl fyllest utan förordar en särskild dalaombudsman.Det är i sanningens namn ett folkpartiinitiativ, men vi tycker atl del är värtatt stödja och därför har vi slutit upp kring det i reservationen 2. Det rör sig här om så tekniskt krångliga frågor alt maninte har någon anledning atl belasta de redan hårt arbetstyngda JO och JK meddetta. JK är ju dessutom Kungl. Majts höge jurist och torde också fördenskullvara mindre lämplig ifall någon vill klaga över något Kungl.