prot · FW0974 · 1973-12-31 00:00:00 — Om det finns underlag eller ej för den ifrågavarandeavdelningen beror således på i vilken omfattning barn remitteras dit för vårdgenom vederbörande läkare. i har tyvärr drabbats av sjukdom,varför jag skall be att få läsa upp hans tack för svaret. Ang. vården av astmasjuka barn det mycketgärna, eftersom jag har personlig erfarenhet av de här problemen. Jag har själven son som hade bekymmer med barnastma, men som gudskelov bättradesig, så all han numera är helt besvärsfri. Jag läser alltså upp herrBengtssons skrivna anförande: Jag ber att få tacka statsrådet för svaret på min fråga.Jag har ställt denna fråga med anledning av uppgifterna om atl barnavdelningenvid sjukhus i skall läggas ner . Delär uppenbart atl della beslut har väckt en viss förvåning, man kanske t. o. m.kan säga en viss oro, hos en ganska bred allmänhet. Beslutet har tillkommit på grund av attbeläggningssiffrorna på barnavdelningen sjunkit ochdärvid omfattat av beläggningsplalserna. Såvitt jag förstår anserriksförsäkringsverket den siffran för låg. har enligt uppgift 30-40barn vistats på sjukhuset, och många av dem har gått i skola i . Alla barnhar efler någon vecka kunnat sluta alt använda cortison, och de har ocksånästan helt klarat sig ulan medicinsk behandling. säger man att motivet för nedläggningen skulle vara attlandels läkare praktiskt tagel har upphört all sända barn liU sjukhuset i all därmed ombyggnadsplanen innefattar en ändring av barnavdelningen liU envuxenavdelning. Herr statsrådet , jag vill gärna ställa frågan: Harinformationen till läkarna om att det i Åre finns etl sjukhus som har möjhghetatt ta hand om ell antal astmasjuka barn fungerat ordenthgt? De patienter somkommer till Åre, både barn och vuxna, har såvitt jag vel tidigare vårdats päsjukhus under ohka perioder för medicinsk behandling. Många av dessa patienterhar efter Årevislelsen avsevärt förbättrats, och den statistik som jag tagitdel av bekräftar della. 1962 undersöktes 325 barn som vårdals i Åre. Dessavisar med en observationstid av 2 tUl fortsatt symptomfrihet i 18 procentoch förbättringar i 54 proceni av fallen. Resultatet är därmed positivt för 72proceni. har vi en ökning vad gäller allergiska sjukdomar. Av barn somkommer in som akutfall tih våra sjukhus är aslmafall. Mot denna bakgrund ställer jag frågan: Är det välbetänktoch framsynt att lägga ned barnavdelningen i Åre? Föräldrar lill barn som vistats i Åre är liU överväldigandedelen klart positiva lill vården vid barnavdelningen, eftersom barnenåtervänder hem, många helt friska, andra avsevärt förbättrade. Vi bör nogframdeles låta astmasjuka barn få möjlighet alt komma lill Åre, lill klimatetoch miljön där uppe som tillsammans med den övriga vården hjälper så mänga barntill förbättrad hälsa. Detta är en biUig och, som sagt, effektiv vårdform, somvi bör ha kvar i vårt land. Jag vill därför fråga socialministern om inte någraåtgärder planeras för atl upprätthålla denna verksamhet, t. ex. bättreinformation liU läkare m. fl. Jag vill först göra några påpekanden. Jagkänner inle lill att del faltals något beslut om all barnavdelningen skallläggas ned den I juU. Den uppgiften måste vara felaktig. Vad gäller frågan om informationen vill jag bara påpekaatl hölls en konferens i just med barnläkare. Det är ganskaorimligt att inte barnläkarna skuhe känna tUl denna anläggning. Självfallet vetde om Åreanslalten, eftersom den har verkat . Jag kan alltså slå fast att det inte har fattats någotslutgiltigt beslut om nedläggningen av barnavdelningen i Åre. Frågan omnedläggningen av barnavdelningen har aktualiserats av all det blivit etl mindreantal läkarremisser dit och att avdelningen därför haft myckellåg beläggning. De vårdresurser på detta område som finns närmare barnens hemorterpå andra platser i landet kan numera i större utsträckning tillgodose behovet.Del är uppenbarhgen en av orsakerna. Jag vUl gärna försäkra att barnavdelningen iÅre, om del visar sig att det remitteras tiUräckligl med barn dit, också kommeratt finnas kvar. Men denna fråga är i hög grad beroende av läkarna och derasvilja alt remittera barnen lill Åre. den 26 aprU 1973 Om utlämningsavtal vid misstanke om grövre skattebrott Jag är mycket tacksam för de kompletterande uppgifter somlämnats. Uppgiften atl en nedläggning skulle vara aktuell har närmast kommitfrån pressen och är därför, enligt vad statsrådet nu säger, kanske inte såvälgrundad. Jag är enbart tacksam för detta förhållande. Beträffande informationen hoppas jag att denna debatt ochde pressnoliser som förekommit i samband med besök i skaUha del goda med sig att de ökar kännedomen om Äreanstaltens arbete ocharbetsförhållanden och på det sättet ytterligare förbättrar möjligheterna förremisser till Åreanläggningen, så alt vi kan undvika en nedläggning av den. Jag vUlännu en gång tacka statsrådet för svaret. Överläggningen var härmed slutad. §6 Om utlämningsavtal vid misstanke om grövre skattebrott Herr justitieministern erhöll ordet för att besvaraherr () i kammarens protokoll för intagna fråga, nr186, till herr utrikesministern, och anförde: har frågat utrikesministern omdet enligt hans mening är angeläget att med så många länder som möjhgt och iförsta hand de europeiska få lill stånd en överenskommelse om utlämning avpersoner misstänkta för grövre skattebrott samt vad som har gjorts för att nåsådana överenskommelser. Frågan har överlämnats lill mig för besvarande. Mitt svar på första delen av fråga är ja.Det förhåller sig emeUertid tyvärr så att många andra länder inle ser likaallvarligt på skattebrotten som vi gör i . Detta har gjort det svårt attvinna förståelse för önskemål om internationella överenskommelser om utlämningför sådana brott. Beträffandede nordiska länderna underlättas ullämningsförfarandet den 26 aprU 1973 Om utlämningsavtal vid misstanke om grövre skattebrott av atl mani alla fem länderna har i stort sett enhetliga regler om utlämning från ettnordiskt land till ett annat. För utlämning krävs enligt dessa regler attsvårare straff än böter kan följa på åtminstone något av de brott somframställningen avser. Hinder mot utlämning för skattebrott finns inte. Del har vidare visat sig möjligt all på annal sättmotverka skadeverkningarna av skattesmilningar. Särskilda handräckningsavlalför indrivning av skatt har sålunda slutits med de nordiska länderna liksom medVästtyskland. 1 dubbelbeskattningsavtal med bl. a. , ochFörenta staterna har liknande bestämmelser tagits in. Det går aUtså inte för enskattebetalare atl komma undan skatten genom att bege sig till något av denämnda länderna. Förhandlingar med andra länder om hknande överenskommelserpågår. Vi har som bekant här i landet ettskattesystem som är etl rent hån mot allt vad rättvisa och jämlikhet heter, mendet skall jag inte lasta justitieministern för. Vad jag har tagit upp är en avföljdverkningarna av vårt skattesystem. Det finns dess värre människor sombedrar folkhushållet på mycket stora belopp - det kan röra sig om miljoner ochnär del börjar bränna under fötterna beger de sig utrikes, i synnerhet tillSchweiz och , lever livets glada dagar och återvänder hem närpreskriptionen för brottet inträtt. Alla rätlänkande människor borde reageramot detta, och gör del väl också, men del kan hända att jag är specielltkänslig, eftersom jag i mitt daghga arbete bl. a. har till uppgift att försökafå in skattepengar från många låginkomsttagare som av något skäl fåttexempelvis en liten kvarskatt. Del blir då införsel på lön för alt få inpengarna. kommer andra skallskyldiga som sagt undan med myckel storabelopp. Här framträder orättvisorna särskilt bjärt. Jag förslår svårigheterna. Del skall vara två parter föratt åstadkomma en överenskommelse, och det är säkert alldeles riktigt somjustitieministern sade, alt andra länder är mindre angelägna än vi. Atthandräckningsavtalen fungerar bra har jag personligen kännedom om. Menskattesmitarna är khpska personer som vet var det är riskfritt. De reser aUtsäinle liU de länder, med vilka vi har ett handräckningsavtal, utan de reser, somjag sade, lUl och , som är mycket attraktiva mål, och meddessa länder har vi inte ens några handräckningsavtal. Jag vädjar därför tilljustitieministern atl försöka få till stånd i första hand utlämningsavtal; detär viktigt att dessa människor blir befordrade till laga näpst, vilket de inteblir om vi bara har ell handr'äckningsavlal. Det är viktigt att svenska folket får vela attslatsmaklerna är angelägna om all försöka få till stånd sådana avtal,naturligtvis i första hand utlämningsavtal men även handräckningsavtal. Jagutgår från att justitieministern arbetar enhgt den linjen. Överläggningenvar härmed slutad. Industrins försvarsbyrås förhållande till Herr justitieministern erhöUordet för alt besvara i (vpk) i kammarens protokoll för den13 april intagna fråga, nr 188, och anförde: i har frågat mig om jag ärberedd att redogöra för de principer efter vilka samarbetet mellan Industrinsförsvarsbyrå och säkerhetspolisen är utformat. Industrins försvarsbyrå är en enhet inom . Den har bl. a. till uppgift att ge företagen råd ochanvisningar i fråga om krigsproduktion, verkskydd, sekretess och säkerhet.Avsikten är att därigenom underlätta för företagen att fullgöra skyldighetenatt medverka vid beredskapsplanläggningen. Information i dessa frågor lämnasförelagen bl. a. vid konferenser som anordnas av försvarsbyrån på olika platseri landet. TiU dessa konferenser brukar bl. a. representanter frånrikspohsstyrelsens säkerhetsavdelning inbjudas för atl informera om aktuellasäkerhetsproblem som kan vara av intresse för industrins företrädare.Information har bl. a. lämnats om åtgärder vid bombhot, industrispionage ochsabotage. I försvarsbyråns regi anordnas även informationskonferenserför bevaknings- och verkskyddsledare. Personal frän säkerhetsavdelningen hardärvid biträtt med utbildning och information. Ang. Industrins försvarsbyrås förhällande tiU HerrWERNER i (vpk): Jag vill tacka justitieministern för svaret på min fråga. Bakgrunden lill frågan är de tidningsuppgifter som för enlid sedan talade om alt skaU ul i vad man kallaren "storoffensiv mot oroselementen på arbetsplatserna", i första handmot vänstergrupperna. Den offensiven skall enligt de här uppgifterna skötas avIndustrins försvarsbyrå inom . Man skall arbeta medhemliga kataloger, ålgärdskalendrar, där företagen ges anvisningar om hur manskall kunna, som man säger, "stävja missnöje och stoppa vildastrejker". av och lill känner behov av attgå ul i olika slag av politiska kampanjer kan jag i och för sig förstå. Förnågot år sedan skulle man som bekant bekämpa, som man sade,"vänslervågen" genom en indoklrmeringskampanj i skolorna, som man vidden tidpunkten ansåg som det viktigaste arbetsfältet. skaU man alltså drivakampanj mot vad man kallar vilda strejker utifrån den något naiva teorin att deär orsakade av konspirativa grupper, som man sätter etikellen"vänster" på. Syftet är naturligtvis att dölja det faktum atl s. k.vilda strejker inte importeras in på arbetsplatserna utan är framprovocerade avarbetsgivarna genom del övertag de har i form av de nuvarande klasslagarna ochde nuvarande ägandeförhållandena. Man skall försöka döha all vad som utlöserkonflikter på arbetsplatserna har sin orsak i förhållanden somarbetsgivarparten är ansvarig för. skall jag inte diskutera den delen av frågan medjustitieministern -men jag har ändå velat nämna den som bakgrund lill deresonemang som uppbarligen förs inom utan min frågagällde i Ang. Industrins försvarsbyrås förhållande nu vad månman från och Industrins försvarsbyrå har samarbete medSÄPO. Enligt tidningsuppgifter säger man atl denna byrå är kontaktorgan meUannäringshvet och försvaret och även har täta kontakter med . redovisarjustitieministern att det är riktigt att man har vissa sådana kontakter. Men kvar står ändå frågan, och där är jag osäker: SkaUsvaret uppfattas så, atl man från sida icke medverkar i den kampanj somArbetsgivareföreningen nu skaU gå ul i? Jag har ingen anledning all i dellasammanhang gå in på Industrins försvarsbyrås verksamhet eller dearbetsuppgifter den får av . Vad jag har velatredovisa är vUka uppgifter säkerhetspolisen har i detta sammanhang. Såvitt jag kan bedöma har det samarbete som etableratsmellan och Industrins försvarsbyrå tUlkommitför atl det kunnande och den erfarenhet av säkerhetsarbete som finns inomrikspolisstyrelsen också skall komma den svenska industrin till godo. Detsyftar, som jag sade, tUl atl söka hindra sabotage eller industrispionage ochåstadkomma ett större säkerhetsmedvetande hos industrin i allmänhet. Dessauppgifter kan jag inle finna annat än rimliga och även värdefuUa. i (vpk): I den här tidsningsarlUceln görs ett rälluppseendeväckande och utmanande påstående av en av Arbetsgivareföreningensdirektörer. Han insinuerar där atl de svenska arbetarna i sin dagliga kampskuUe använda olika former av sabotage. Om justitieministern anser all SÄPOinte skall stödja en sådan kampanj borde del vara angeläget för regeringen attdementera de uppgifter som framskymtat i pressen i denna fråga. Jag vel inte rikligt vad del är för tidningsuppgifter somherr syftar på, men det föreföU vara några uttalanden som gjorts frånarbetsgivarhåll, och dem får ju svara för själv. Efler de uppgifter som jag har fåll frånrikspolisstyrelsen kan jag inle finna alt säkerhetspolisen, när den ställer sigtill förfogande vid dessa konferenser, överskrider gränserna för sinabefogenheter. Jag menar med andra ord all den service som säkerhetspolisen dessa konferenser och i andra sammanhang ligger inom ramen för renttekniska upplysningar och teknisk hjälp. Därmed kan jag alltså säga atl detinle finns någonling all anmärka på beträffande säkerhetspolisens medverkan. i (vpk): Uppgifterna finns i en artikel i 6 aprU . Vad jag tycker är uppseendeväckande i den artikeln är attArbetsgivareföreningen i den kamp som förs på arbetsplatserna tyckskunna mobilisera den svenska säkerhetspolisen, när föreningen går ul ikampanjer av olika slag. Överläggningen var härmed slutad. § 8 Ang. det av skogspolitiska utredningen föreslagnaavgiftssystemet Nr 74 Herr jordbruksministern ordet för att besvara () i kammarens protokoll förden 4 aprU intagna fråga, nr 167, och anförde: har frågat om jag är bereddatt ta avstånd från det av skogspohtiska utredningen föreslagna avgiftssystemetsom bl. a. kan leda liU en orimlig kalhuggning. Regeringen meddelade attskogspohtiska utredningens förslag inte kan ligga tiU grund för en propositionom den framtida skogspolitikens utformning. ifrågasatte regeringen omdet finns något behov av styrmedel av den typ som utredningen föreslagit. Somframgick av meddelandet kommer vissa frågor som hör samman med skogspolitikenatt ytterligare utredas. Först när dessa utredningar är färdiga kommerregeringen att lägga fram förslag om den framtida skogspolitiken. Jag ber alt få tacka statsrådet för svaret påmin enkla fråga. Jag tycker dock inte atl svaret gav ett klart besked omhuruvida regeringen lar avstånd från skogspolitiska utredningens majoritetsförslag om att pålägga skogsägarna avgifter på växande skog eUer om man intetar avstånd från förslaget. Statsrådet lämnar med detta svar, som jag ser det,alla dörrar öppna. Det måste om inte något ytterUgare klarläggande görs utläsas som atl en socialdemokratisk regering kan komma att genomföraförslaget. Redan när utredningen avgav sitt betänkande stod det klart all delvar ett principbetänkande som tarvade ytterligare utredningar. Det finnsemeUertid tillräckligt många skäl för atl ta avstånd från detta avgiftssystem.Det är oacceptabelt ur en rad synvinklar, från rättvisesynpunkt meUan olikaskogsägare eftersom de som har skött sin skog och har ungskog drabbas särskUthårt, medan de som skött sin skog sämre drabbas mindre hårt. Framför aUt blirdet mindre skogsägare som kommer mest i kläm. Prismekanismen sätts vidare ur funktion, och storindustrinkommer all gynnas. Avgiftssystemet skapar en administrativ apparat vars omfångär svåröverskådlig. Förslaget innebär vidare en premiering av slutawerkningsom leder lill stora kalhyggen. Gallringsskogsbruket missgynnas och det ledertill en totalt lägre skogsskörd kvantitativt och kvalitativt och givetvis ocksålägre sysselsättning. Företrädarna för avgiftssystemet vUl uppnå enawerkningsnivå genom systemet som leder tUl stora kalhuggningar. Man är bereddatt nära nog avskaffa etl ulhålligt skogsbruk. Inget skäl talar heller för ettgenereUt styrmedel som detta. Virkesutbudel har anpassats på etlsmidigt sätt lill förädlingsindustrins växande efterfrågan. Det här förslaget har rönt stark kritik bland både skogsexperteroch skogsnäringens företrädare, och det har skapat oro bland många människor.Det är beklagligt att jordbraksministern inte är beredd att ta ett klartavstånd frän detta besynnerliga förslag. Den opinion som finns i Ang. det av skogspolitiska utredningen föreslagnaavgiftssystemet Ang. det av skogspolitiska utredningen föreslagnaavgiftssystemet bredalager mot detta förslag kommer inte atl bli lugnad förrän jordbruksministern iklartext säger ifrån all regeringen inte har för avsikt alt förverkliga dettaavgiftssystem. Det räcker inle alt genom nya utredningar gömma undanförslaget' över valet och lämna alla möjligheter öppna för systemetsgenomförande. Det hör väl till sällsynlhelerna att manavrättar etl förslag innan det över huvud taget varit uppe lUl allvarligprövning. säger att regeringen kommer atl genomföra förslaget.Jag hade för mig att regeringen föreslår och beslutar i sådana härärenden. Någon ändring på den punkten är väl inte avsedd atl genomföras. Även om man som jag har den uppfattningen att man inte kanlägga delta förslag till grund för en proposition till , så skaU manändå: beskriva utredningens förslag rättvisande. Det är viktigt atl framhållaall både minoriteten och majoriteten i utredningen är överens om altskogsnäringen kan fortsätta att utvecklas. Man är överens om att skogsindustrinäven med den planerade kapacitelsulbyggnaden kan få silt behov av virketillgodosett utan några styrmedel under hela 1970-lalet. Utredningen har räknatmed atl man är framme vid en slulawerkningsareal . Det innebär en ökning med jämfört med . Sedan har man inte tänktsig någon ytterligare ökning efler 1980. Både minoriteten och majoriteten inom utredningen ärsåledes överens om all man kan tillgodose skogsindustrins behov ulan särskildastyrmedel . Detta innebär aUtså att del häravgiftssystemet på intet sätt är skuld till någon ökad kalawerkning utan helautredningen har räknat med ett ökat skogsutlag. Jag tror inte atl det utanvidare är klart att vi kan ta ut så myckel av skogen som utredningen räknatmed. Detta är en av orsakerna lUl att jag vUl göra en undersökning, innan vibesvärar en mängd remissmyndigheter med utredningsförslaget. Jag är utomordentligt tveksam i fråga om avgiftssystemet.Nu måste man emellertid göra klart för sig, atl del inte finns någotavgiftssystem utformat. talar om atl ett ifrågasatt systemskulle vara orättvist. Hur kan man veta det? Det finns ju inget förslagutformat. Majoriteten hade föreslagit atl man i princip skulle ha ettavgiftssystem, som sedan skulle utformas i detalj. Jag ställer mig myckeltveksam till den formen av styrmedel. Därför intar jag den ståndpunkten, herrtalman, att jag knappast tror alt det kommer alt framläggas någol sådantförslag från denna regering. Del börjar gå i rätt riktning. ger jordbruksministernbeskedet att han knappast tror att något sådant förslag kommer atl framläggasfrän den sittande regeringen. Jag är tacksam för den eftergiften. väntar jagpå jordbraksministerns nästa inlägg och att han där skall säga: "Fråndenna regering kommer inte något förslag om ett avgiftssystematt framläggas!" Statsrådet säger, att både majoriteten och minoriteten iutredningen är överens om att uttaget räcker. Om dä även statsrådet anslutersig tiU den uppfattningen eller kanske snarare anser att det las ut för mycketskog, måste det finnas ytterligare ett skäl för jordbruksministern alt klartoch entydigt ge besked om att regeringen tar avstånd från det föreslagnaavgiftssystemet. Del kanske inte hör till vanligheten att man mördar ettförslag innan det ens har prövats, men när förslaget är av sådan art som detframlagda finns skäl därtill. Statsrådet säger nu att det inle finns något utformatförslag tiU etl avgiftssystem. Men tar man på s. 183 i utredningen del av depunktvis gjorda sammanstäUningarna över hur ett sådant förslag borde se ut,ligger det väl ändå nära till hands att anse dessa utgöra ett förslag. Om deinle hade betraktats som etl förslag, varför skuUe då bl. a. expertisen inomutredningen i särskilda yttranden ha anfört a-wikande mening till majoritetensförslag? Nej, herr statsråd, det finns etl förslag om ettavgiftssystem, men statsrådet har sagl att denna regering knappast kommer atlframlägga ett sådant förslag. Jag hoppas all vi i statsrådets nästa inlägg fårdet klara och entydiga beskedet att denna regering inte kommer atl framläggaförslag om ett avgiftssystem av denna karaktär. det av skogspolitiska utredningen föreslagna Jag hade tänkt att denna fråga skullebehandlas som aUa andra. I lugn och ro skulle vi få pröva alla tänkbara uppslagför att kunna skicka ut på remiss resultaten av de kompletterandeutredningar som skall göras. Det framgick alldeles klart av milt förstaanförande att både majoriteten och minoriteten inom utredningen har denuppfattningen att det inte tarvas några som helststyrmedel. Det är myckel möjligt atl den utredning vi kommer att göraleder tiU att inte heller under 1980- eller 1990-talen några andra styrmedelbehövs än de som ligger i en lagstiftning. Då finns det enligt min mening intenågon anledning atl föreslå etl avgiftssystem av den här typen. Men jag håller fast vid att delinle finns någol utarbetat förslag, och därför kan man inte heller påstå atldel innehåller några orättvisor. Ingen nu levande människa har sett det förslagsom skulle utarbetas av särskilda utredningsmän. HerrSTJERNSTRÖM (c): a. de experter som suttit i utredningenhar funnit atl detta kan leda tUl väsenthga orättvisor. Därför har man skrivitsärskilda yttranden, som statsrådet återfinner i utredningen. Det är ingentvekan om della, det kan inle uppfattas på annal sätt. Sedan säger statsrådet att aUa förslag skaU prövas innanman lar definitiv slällning, således även avgiftssystemet. Del beklagar jag.Jag tycker att när statsrådet själv anför all det inle finns några behov av enstyrning, åtminstone inte under 1970-talel, skulle det vara tillräckligt skälför att deklarera att regeringen lar avstånd ifrån det här förslaget. Om åtgärder mot allergiframkallande tillsatser i livsmedel har jag fått ett halvt besked, atl man knappast kommerall framlägga något förslag i den här riktningen, men jag vill ha ett klart ochentydigt besked att regeringen tänker ta avstånd ifrån förslaget. Säg det, herrjordbruksminister! Jag skaU göra rikligt ledsenoch inte ge honom några möjligheter atl i valrörelsen utnyttja denna fråga: Jagkommer inle alt lägga fram etl sådant förslag som utredningen förordat. Det är klart att experterna kan säga att ellavgiftsförslag kan leda tiU orättvisor. Det kan alla förslag. Del beror på hurman utformar dem. Jag hadeinte tänkt utforma någol förslag som leder liU orättvisor. Då ber jag att få tacka statsrådet för denhär sista bilen av svaret, nämhgen beskedel alt statsrådet intekommer atl lägga fram etl förslag med etl avgiftssystem. Det var den förändringjag önskade, och den här debatten har lett tiU detta klarläggande. Den som har följt med pressen och läst minauttalanden sedan delta betänkande lämnades hade egentligen inte behövt besvärakammaren med att ställa den här frågan. Överläggningen var härmed slutad. §9 Om åtgärder mot allergiframkallande tillsatser i livsmedel Herr jordbruksministern erhöll ordet för atlbesvara () i kammarens protokoll för intagna fråga, nr174, och anförde: har frågat vUka omedelbara åtgärderjag avser atl vidta med anledning av de senaste forskningsrönen om den oväntalomfattande förekomsten av allergiframkallande tillsatser i hvsmedel.