prot · FW09103 · 1973-12-31 00:00:00 — Bland branscher som ibetydande utsträckning hämtar råvaror och halvfabrikat från stödområdet finnervi den träbearbetande industrin, byggnadsmaterialindustrin, den kemiskamdustrin och livsmedelsindustrin. Ser man ä andra sidan på företag inom sådana branscher sommetall-ocli verkstadsindustrin, maskinindustrin, transportmedelsindustrin, företaginom den lättare tillverkningsindustrin, exempelvis textil-, bekläd- nads-,garveri-, läder- och skoindustrin samt plastvarulndustrin, sa gäller Nr 103------------ där att kostnaderna för transportav råvaror och halvfabrikat utgör en Tisdagen den--- "" betydande del av detotala transportkostnaderna och att transporter- 79 mai 1973---- " dessa varor ofta går överlängre sträckor från orter i Syd- och -------------------- MeUansverige, Det är med sikte pådessa industrisektorer sorn intransport- " stödet har bestämts ipropositionen. Det är också sektorer där hittillsva- randetransportstöd inte slagit igenom med samma styrka sorn i fräga om detidigare angivna branscherna. Tydligen, herr talman, har reservanterna inte hellerdirekt haft något att invända mot den gjorda bestämningen av intransportstödet.Men självfallet har man inte helt kunnat skriva på nägot som kommer fränregeringen. Är rnan opposition så är man, och man har därför föreslagit en delmindre anpassningar av varuområdet som, måste jag säga, är mindre ägnade attförbättra stödet och mera alt administr-ativt komplicera det. tar upp den kemiska industrin, I fråga omkemiska produkter både vill man och vill man inte att den kemiska industrinskall omfattas av intransportstödet. Man kan inte i reservationerna ange någrariktlinjer för hur stödet skall avgränsas men man finner, som man säger, ensäkerhetsventil i att Kungl, Maj:t får befogenhet att se pä detta. Jag vill koppla det med resonemang omavståndsgränserna. Han säger att det är svåra avgränsningar man här rnåstegöra. Men oppositionen själv säger i sina reservationer att man låter Kungl,Maj:t I stort bestämma avgränsningarna även här. Jag säger inte det som någonkritik utan bara som ett konstaterande att avgränsningarna är svära att göravare sig vi sysslar rned kilometertal eller med avgränsningar av olikavaruslag, och jag hoppas att vi i den delen inte skall behöva ha någon längrediskussion med varandra 0111 svårigheterna att alltid finna den riktigagränsdragningen. Huvuddelen av den kemiska industrin inom stödområdet är jubaserad pä råvaror som irtvinns i samband med massa- och papperstillverkning,och industrierna är också i stor utsträckning lokaliserade i anslutning tillsådan tillverkning. Mängder av råvaror till den kemiska industrin finns alltsåredan att tillgå inom stödområdet. Vissa betydelsefulla råvaror transporterastill övervägande del sjöledes, och i den rnån råvarorna utgörs av basplasteravses fraktstöd utgå vid transporter till orter inom stödområdet. Jag skall stanna här med exemplifieringen, för det blirnärmast bara upprepningar om jag fortsätter, och det tjänar inget syfte. Attjag tog upp saken berodde på att och även de andra som talat härhar gjort varuavgränsningcn till en ganska stor fråga. Med mitt korta inlägg iden delen har jag bara velat peka pä att gränsen måste sättas någonstans nuockså. Varken vi eller oppositionen kan vara säkra på att därmed för allframtid ha hittat rätt när det gäller gränserna. Men någonstans måste vi somsagt bestämma oss för att stanna, och vi tror att vi för dagen har hittat denriktigaste hållplatsen i det avseendet. Låt mig till slut, herr talman, bara säga ett par sakermed utgångspunkt i vad som sagts. Man kan naturligtvis ha vilken uppfattning man vill om vemsorn från början tog Initiativet och vem som var förslagsställare I fräga om Även detta är en ganska meningslös diskussion. 103 SeUgren kallar oppositionen för idébank till regeringen. Jag må ju säga att TicHneen den skulle vi ha väntat pä några värdepapper från den banken, när vi skulle 29mai 1973 införa transportstödet, hade det väl inte funnits någonting pä området.------ m. m. Det är aUtså inte som säger. Idébank är ettförpliktande Transportstöd ord i det lägger man in någon association tillidéspruta och sädana där verkligt fina saker som man vill trumma för. Nog vardet ett högst olämpligt uttryck i det här sammanhanget. Kan .sig något konkret utformat ti-ansportstödsförslag från oppositionenssida, innan det transportstöd korn som vi nu har? Det kan ju inte vara sä svårtatt föra fram idéer om att vi skall ha ett transportstöd och att knäcka självaprincipfrågan man har talat om dessa ting . Det viktiga är om mankan få idéer utformade i sak. Jag skall inte ta upp någonting som gäller ,däi-för att det kommer från trafikutskottet att tala om. Med mitt inlägg har jag, herr talman, bara velatkonstatera att det transportstöd som vi nu går att besluta om är en uppföljning- och jag tycker en bra uppföljning och fortsättning av det vi haft fram tUlnu. Brister kommer man alltid att kunna peka pä även i det här stödet; det hörju till vär verksamhet att av och till kunna komma tillbaka och göra någontingbättre. Vi skall komma ihåg en sak till slut, nämligen att transportstödetinnebar ett helt nytt sätt att gripa sig an transportkostnaderna ochkostnaderna för företagen i största allmänhet. Det är klart att man dä färfinna sig i att experimentera. Man måste ha rätt att misslyckas i detaljer. DetvUctiga är att vi till slut får fram en transportstödsprodukt som vi i stortkan ena oss kring. () kort genmäle: Jag tycker att det var högst värdefullt attfä lyssna till kommunikationsministerns kommentarer till de frågor jag berört.Det var ett utomordentligt balanserande inlägg i den här debatten. Låt mig bara göra en invändning mot vadkommunikationsministern sade inledningsvis, då han närmast ville antyda att vifrån oppositionens sida nedvärderade effekterna av transportstödet. Det har viinte gjort, och jag sade även i mitt anförande att transportstödet är bra. Detär bara det att vi har en annan syn på hur det bör utformas. Transportstödet innebär för ifrågavarande områden en50-procentig sänkning i föihållande till landet I övrigt. Det är bra. Men viskall också konst-atera att det då återstår för att likställighetskall nås. När det gäller frågan om råvaror och halvfabrikat för attstimulera den industriella verksamheten inom stödområdet är vi överens om attdet är mycket angeläget att man utvecklar den sektorn. Och där har viavgränsningsproblem, det visades redan I den första propositionen. Men eftervunna erfarenheter kan man nu vidga gränserna. Jag tyckte attkommunikationsministern gjorde en riktig distinktion i det fallet. Vårauppfattningar skiljer sig nu bara I var avgränsningarna skall gå, ochoppositionen är där en pådrivande faktor. Sedan får erfarenheten visa att vi ilånga stycken har rätt, och dä fär regeringen komma med kompletterande förslagför att utveckla det hela ytterligare, Avgräns- Nr 103 ningen är svär, och jag hoppas attde erfarenheter vi fär i fortsättningen Tisdagenden '" hjälpa oss att vidtaförbättringar. 29 maj1973 mycket riktigt sade har vi intehittat någonting som är rätt för all ------ framtid, Vad sedan beträffar ordet idébank,så var det inte något vårdslöst "''" uttryck, herr statsråd. Vi har år framfört krav pä att som komplementi den regionalpolitiska stödverksamheten skall införas transportstöd i någonform, och det är en idé som vi har vidarebefordrat tUl regeringen. Den idén kanmycket väl ha funnits också på regeringshåU; jag vill inte nedvärderaregeringen- och säga att sådana idéer inte kan finnas också där. Men vi harvarit pådrivande. Och statsrådet kan inte kräva att oppositionen skall hamöjligheter att framlägga konkreta förslag innan man i kanslihuset, med deresurser som finns där, har lagt fram något förslag. Det räcker med att vikommer med bra idéer och riktlinjer för hur de skall förvei-kligas; sedan fårregeringen presentera förslagen. () kort genmäle; Som jag tidigare sade till harjag full förståelse för svårigheterna med klara gränsdragningar av olika slag,t, ex, mellan varuslag, avstånd och vikter. Där delar jag givetvis kommunikationsministernsuppfattning. Men jag har sett transportstödet som en möjlighet att stimuleratill ökade transporter från det hårt utsatta norrländska inlandet till deisfria norska hamnarna, och det är därför som jag menar att det finns klaramotiv för en 20-milsgräns, Då skulle man vinna den önskade effekten. Jag vill här ställa den frågan tillkommunikationsministern: kommunikationsministern att det frånregionalpolitisk synpunkt för utvecklingen av företagsamheten i Norrlandsinland vore värdefullt att fä till stånd transporter till de norska hamnarna? () kort genmäle: I likhet rned vill jag säga attvi vill inte nedvärdera effekten av vad som har gjorts på detta omr-åde. Jagkunde naturligtvis börja detta anförande med att uttala tacksamhet över denutveckling vi haft, och det kan jag väl göra nu i efterhand, omkommunikationsministern vill ha den tacksamheten uttryckt i ord. Men vårsträvan har varit att göra transporterna mera neutrala ur konkurrenssynpunkt,när man bedriver företagsamhet uppe i de områden som det här gäller. Norrlänningarna har är fört fram önskemål omtransportstöd, och att man inte kunnat konkret visa hur det stödet skulleutformas är ganska naturligt. Men man har velat ha till stånd en utredning, säatt man i samordning rned varandra skulle kunna hitta det riktiga systemet. Nuhar vi under några är fatt erfar-enheter av detta, och vi har pä vårt hållfunnit att vissa justeringar måste göras. Det är ju inte så konstigt. Ochskiljaktlgheterna är ju inte särskilt stora. Kommunikationsministern talade om att man har tillfrågatolika företagare, som har uttalat att en vettig förändring har skett.Ytterligare 30 justeringarger ett ännu bättre underlag, herr kommunikationsminister. Det ärsådana justeringar vi har velat medverka till. Oppositionens förslag har inte utgjort någon idébank, säger herr den kommunikationsministerntill , Ja, använd exempelvis mitt 29 mii 1973 förslag omen multiplikalor som en liten idébank! Det är min egen----------------- synpunkt;jag har kommit fram till den när jag har suttit och funderat pä 1 ransportstod problemet med Gotlandstrafiken, Varför inte testa ett system med '' ' antingen en dividend eller en multiplikator? Kanske kan det lösa nägra problem pä , Jag skall inte i onödan förlänga debatten,men ett par tre svar kan det kanske ändå vara rUctigt att ge. Först till och transporterna mellanSverige och , Det är en viktig fräga. Den har betraktats som sä passviktig att givit sin nya ämbetsmannakommitté, med representanterför de nordiska länderna, ett speciellt uppdrag att följa upp frågan om deinternordiska transporterna - så tror jag att uppdraget kallas - och där ingårnaturligtvis som en självklar del trafiken mellan och , Denfrågan är alltså under utredning i tjänstemannakommitté, ochdär sitter kunnigt och förnuftigt folk som säkert kommer att talaom vad de tycker i dessa frågor. var i sitt första inlägg inne på SJ:spersontaxor. Jag skall bara tala om att vi, som också beskrevs av någon talaretidigare, på flygtaxeområdet har börjat med en utjämning. Här nämndes vilkautjämningar det gäller på de allra längsta flygavständen. Men, ,ett av de fyra stora utredningsuppdragen för den trafikpolitiska utredningensom tillsattes var just att se över SJ:s taxor i första hand på längresträckor. är själv ledamot av den trafikpolitiska utredningen. Detbör väl då, föreställer jag mig, inte vara svårt att vid första bästa tillfälleta upp frågan i utredningen, om så inte redan har skett. Jag utgår dock ifrånatt den redan har aktualiserats. Det tjänar inte mycket till det sade jag redan förut att tvista om historia i detta sammanhang. Men lät mig ändå säga atttransportstödet togs upp i den Lemneska lokaliseringsutredningen avledamöterna , var också ledamot avutredningen. Varken eller representant, som väl varherr , hade dä kommit underfund med transportstödets regionalpolitiskaeffekt, och framgent kan och springa fort idenna fräga, men de skulle aldrig ha kunnat starta det här loppet om intesocialdemokraterna i den Lemneska utredningen hade reserverat sig till förmänför en diskussion om ett transportstöd. Året vi skrev var 1969, Under detta anförande övertog herrtredje vice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. () kort genmäle: Några ord oni persontaxorna pä SJ och flyget, I mittanförande sade jag att det visserligen skett vissa omfördelningar 31 Nr 103 när det gäller flygplatsavgifteroch platsreservationsavglfter för flyget, Tisdaeen den ®" har inte medfört att staten med ett enda öre medverkat tUlatt 29 mai1973 skapa ett rundare genom etttransportstöd. -------------------- de utredningar som pägår beträffande persontrafUcen på SJ och till ' trafikpolitiska utredningen.Innebär detta då att man har lagt ned vae tanke påatt, i awaktan pa resultatet frän trafikpolitiska utredningen, införanägra som helst kortsiktiga reduktioner av persontaxorna? man heltavvakta resultaten från trafikpolitiska utredningen? ändå någraår, vad jag kan förstå, innan de första resultaten frän den Vi anser och har tidigare ansett att det är aktuelltatt redan nu införa taxesänkningar för persontransporter med järnvägoch flyg liksom man har gjort för gods. Transportstödethindrar inte att trafikpolitiska utredningen sedermera läggerfram förslag som kan komplettera dessa. Vi kräver alltså åtgärder i awaktan päresultatet av trafikpolitiska utredningen. Jag skall uppehålla mig kringGotlandstrafiken och stödet tUl den. Statsmakterna har påtagitsig ett ökande ansvar för Gotlandstrafiken, På förslag av Kungl, Maj:t antogriksdagen 1970 en lag om linjesjöfart pä , Det skedde för att skapaförutsättningar för en till lägsta möjliga kostnader tillfredsställandetransportförsörjning för , En nödvändig koncentration och styrning avfärjetrafiken och samhällelig insyn i verksamheten blev möjlig, och trafik- ochturlistor för resenärer och gods samt taxesättnrng skulle härigenom kunnautformas pä ett för ön och dess befolkning rimligt sätt. Året därefter, 1971, beslöt i enlighet medKungl, Maj:ts proposition om transportstöd med anknytning till färjetrafiken.Transportstödet är av försökskaraktär. Det är avsett att gälla under entreårsperiod och bökade tillämpas den . Transportstödet bestårav dels ett frakstöd för godstransporter till fastlandet, dels en reducering avavgiften för överfart av personbilar. Genom det sistnämnda gynnas turismen, ochden bofasta Gotlandsbefolkningen får billigare fastlandsresor. Godstaxan nedsattes frän den med 50procent. Det gäller här en längdrnetertaxa för godsfordon. Taxan reduceradesfrän tUl pä linjen och från till16 kronor på linjen VisbyOskarshamn. Personbilstaxan sänktes från 60 kronortill , och på bosatta fär här 50 procents rabatt. Budgetåret1972/73 är kostnaden för stödet , varav för godset 1,5miljoner kronor och för personbilarna . För /74beräknas på grund av utökningen av godsvolymen stödet kosta 2,3 miljonerkronor. Utskottet tillstyrker höjningen och den föreslagna medelsanvisningen. Stödet har av olika skäl inriktats på utgåendetransporter. Undersök ningar gjorda av SPK visade att priset på konsumtionsvaror, livsmedel och kapitalvaror inte var högre pä än annorstädes, och det konstaterades att ett eventuelltstöd till intransporter skulle kunna skapa svårigheterför gotländska företag. Övervägande skäl har alltså talat för Nr 103 att detgotländska näringslivet i sina på grund av transportkostnader Tisdaeen den kostnadsmässigaolägenheter mest är betjänt av en koncentration av det 29 mai 1973 avstatsmakterna initierade stödet till transporter/ra/J .---------------------- Det finns erfarenhet av stödet frän litet mer än ett årstid. Någon Transportstöd allmän omprövning av stödet anser utskottet, liksomdepartementsche- '' ' fen, med erfarenhet frän den relativt korta tidsperiodenej kan göras nu för att eventuellt konstruera om stödets nuvarande form. Dockföreslås nu en reducering av taxan med . Det betyderalltså att längdmetertaxan för godsfordon frän den kommer attsänkas räknat från det att stödet infördes ellerför exempelvis VisbyOskarshamnslinjen frän till längdmeternför transport av godsfordon med färja. Utskottet delar uppfattningen att detta innebär enväsentlig förbättring av stödet och tillstyrker att ändringen sker pä sätt somregeringen föreslår och att principerna för stödet fär förbli oförändrade.Medelsbehovet blir ca större härigenom. Utskottet tillstyrkerden merkostnad som belastar det tidigare nämnda förslagsanslaget Transportstödför . Ett flertal motioner fi'än borgerligt håll yrkar ändringari det av regeringen framlagda förslaget, och dessa motioner har utmynnat i enreservation, nr 8, i utskottets betänkande. Först kan jag dä konstatera att så här långt har utskottetvarit helt enigt. Men i reservationen från center-, folkparti- ochmoderatledamöterna för man sedan pä basis av motionerna ett annatresonemang. Man vill ha "stöd i vissa fall" för ingående transporter,man vill ha stöd för transporter av råvaror och halvfabrikat, man vill hautredning och förslag om åtgärder för att fä stöd för transporter bäde tUl ochfrån av allt gods, alla fordon och passagerare, och man vill ha stödför transporter till för "gods för bearbetning", man begäratt stödet övergängs-vis för övriga stödområden skall utgå jämväl förGotlandstransporter samt vidare att stöd skall utgå för intransport avemballage och av legoarbeten vid gotländska företag. Alla dessa motionskravyrkas det bifall till, och sä begär man då - grundat på all denna blandning förslag hos Kungl. Maj:t om transportstöd för råvaror och halvfabrikat ////. Det bleve såvitt jag kan förstå svårt att skriva förslagenligt alla dessa önskemål, orn alla synpunkter skall tillfredsställas. Dessutom har de som stär för reservationen också varit ense om nuvarande principer. Det verkar som en helgardering med bäde etta och kryss och tvåa. Men även om man nu försöker sig på stöd till vissa intransporter, stöter man på praktiska svårigheter. Taxan pä färjorna är fastställd enligt beräkning per längdmeter för lastbil och släpvagn. Hur ordnar man dä avgiftens fastställande när fordonet innehåller både sådant gods som skall ha stöd och sådant som inte bör ha fraktstöd? Samlastning är inte ovanlig. I täckta vagnar. Skall det vara stöd för intransporter, torde det av rent praktiska skäl vara nödvändigt att ge stöd som är lika för allt. Och det är ju konstaterat att det finns vissa betänkligheter häremot på , är alltså allt fraktstöd koncentrerat till uttransporter, och här finns inga varor som man vill undanta. Då är det väl bättre att sätta in all 33 3 protokoU 1973. Nr 103 kraft här; detta är också den linje som utskottsmajoriteten finner 29 mai1973 " gäller utredningskravet päåtgärder för att skapa vad reservanter- -------------------- na kallar "likställighet mellan och fastlandet för gods, fordon Transportstöd passagerare" hänvisar utskottet till vad sagts: Under nuvarandeförsöksperiod sker en utvärdering av stödet i dess nuvarande form. Grundathärpå skall övervägande göras om hur stödet för Gotlandstrafiken skall se ut iframtiden. Vi förutsätter också i utskottet att dessa överväganden skallunderställas riksdag. Vad gäller flygpriserna för finns ingentingsärskilt sagt av reservanterna. Har man egna lösningar och verkliga förslag,borde de väl ha kommit fram här, men det gör de inte så någon polemik på detområdet blir det inte. Det har på av framstående företrädareför oppositionen lovats -vittgående stöd och bidrag för och desstrafikförsörjning. Det är inte mycket av detta som kommer fram när man nu här iriksdagen skrifthgt skall sä att säga konkretisera sig. Ett synnerligen oklartstöd tUl intransporter, som man vUl att Kungen skall utforma, och så det jaghöll pä att säga obhgatoriska kravet pä utredning är vad man kommit fram till. Ni begär i reservationen, , en utredning omåtgärder för att skapa likställighet mellan och fastlandet. Här italarstolen begärde direkt förslag från Kungl. Maj:t. HerrLothigius talade i matematiska termer om divisor, dividend och multiplikator,men produkten blev inte matematiskt exakt matematiken är ju annars exakt. Detbhr aldrig korrekt med irrationella faktorer i matematiken, . Är ni reservanter överens om viss tullfrihet påGotlandsfärjorna, som nämnde? Det är intressant om man två dagarföre Folknykterhetens dag vill införa billigare spirituösa för att människornaskall kunna dricka sig till billigare koUektivbUjett i inrikes trafik. Vad ni har åstadkommit i reservationen står i bjärtkontrast till vad man -vid borgerliga partimöten enligt pressen pä Gotlandkritiserar och lovar när man fär uppträda bland rosor, vindar och ruiner ochinte behöver stå tUl svars för sina utfästelser. Det är ett kortsiktigt sättatt göra sig populär. Utskottsmajoriteten delar regeringens mening att Gotlandsinvånare och dess näringsliv skall ges med andra landsdelars invånare ochnäringsliv lUcvärdiga möjligheter. Det ytterligare stöd som vi nu stäUer ossbakom är ett steg i den riktningen. behöver sitt fraktstöd. Attstatsmakterna ställer sig positiva tUl , därom vittnar också det beslutsom fattats om att skall tUlhöra stödområdet - ett beslut som inte ärfärskt från fjolåret, som reservanterna säger. gäUde det , menbeslutet om är av äldre datum. Med detta ber jag, herr talman, att få yrka bifall tillutskottets hemställan. () kort genmäle: 34 Herr talman! harbeskrivit det stöd som gäller för Gotlandoch det som kommer att gälla sedan propositionen antagits av riksdagenoch stäUer sig frågande tUl det förslag som reservanterna har Nr 103 lagt fram. Han undrar också över att vi har talat om en utredning, Ticdagen den medan jag nu helt frankt begär ett förslag frän Kungl. Ett förslag 29 rnai 1973 kan knappast läggas fram utan att det föregås av en utredning.---------------- Jag har i mitt anförande sagt att varie reduktion avkostnaderna för 1 ransportstod överföring av gods och personer mellan Gotlandoch fastlandet är '- '" välkommen och har sitt värde. Jag underskattaralltså inte aUs propositionens förslag. Men det innebär inte någon slutlig ochtUlfredsstäUande lösning för Gotlandstrafiken. Kostnaderna för transporter tUloch frän bör i princip inte vara högre än för motsvarande sträcka påfastlandet. Detta säger vi i reservationen, och vi häller fast vid det. Statenbör därför bära den merkostnad som påläggs gods, fordon och passagerare förtransport meUan och fastlandet. Av den anledningen anser vi att dennafråga bör utredas och att förslag sedan bör läggas fram. Jag viU ställa frågan:Pågår någon sädan här utredning? För bara någon vecka sedan föreslog vi att högrebussbidrag skall utgå för . Också det motsatte sig ochhans meningsfränder. Görs det alltså någon utredning i samband med den pågåendeutvärdering som talade om? () kort genmäle: Jag skulle vilja fräga : Är Ni verkhgennöjd med situationen pä ? Är Ni nöjd med utvecklingen under de senasteåren trots att vi har tUlämpat taxor och stöd som dock givit vissamöjligheter att förbättra sin situation? Är Ni nöjd med dessa taxor? Har deräckt tUl? Kommer situation att vara hkvärdig med situationen päfastlandet? Om det inte är så måste det väl ligga någonting i tankenatt för att kunna skapa ett nytt näringsliv pä med samma möjlighetersom näringslivet på fastlandet har skall stödet gå i båda riktningarna, annarsblir det ingen likstäUighet i det sammanhanget. När det gäller den s. k. tullfriheten kunde det varaintressant att testa om man pä ett lämpligt och riktigt sätt skulle kunnaförändra tuUtaxorna och undersöka om det sä att säga kunde stimulera formernaför persontransporterna till och göra priserna mera konkurrenskraftiga.Sedan kan man a-wäga var någonstans man skall lägga dessa tullförändringar påett för lämpligt sätt. Det är så långt jag vill gå i det avseendet. Jag för in nya faktorer i bUden, en multiplUcator, och dettycker jag är ett intressant diskussionsämne. Det är i aUa faU en nyhet, herrRosqvist, och man borde kunna testa en sådan form och undersöka hur detfungerar.