prot · FW09142 · 1973-12-31 00:00:00 — dels godkänna av departementschefen förordade rikthnjerför kapitalbildning i Post- och , dels tUl Teckning av aktier i och påtilläggsstat I till riksstaten för /74 under fonden för statensaktier anvisa ett investeringsanslag av , dels tiU Posthus m. m. pä tiUäggsstat I till riksstatenför /74 under statens affärsverksfonder anvisa ettinvesteringsanslag av . Samgående mellan postbanken och kreditbank Beträffandepropositionens huvudsakhga innehåll anfördes följande: "I propositionen föreslås att postbanken och Sverigeskreditbank () fr. o. m. den 1 juh 1974 sammangär tiU en statUgaffärsbank kallad Post- och (). uppgår i sinhelhet i . Postbankens sparrörelse och den räntebärande delen avpostgirorörelsen förs över till den nya banken, medan den inte räntebärandedelen av postgirot förs över tiU postverket. Den nya banken kommer att fåtUlgångar på ca och blir bl. a. i fråga om storleken avinlåningen från aUmänheten den största banken i landet. Med ett tillskott avett aktiekapital om kommer eget kapital attuppgå till sammanlagt 621,2 mUjoner kronor fördelade med 316,8 miljoner kronorpå aktiekapital, på reservfond och 146,0 miljoner kronorpå disponibla medel. föreslås i fortsättningen inte skola bedrivautlåning eller placeringsverksamhet. TUl postverket inflytande Ukvida medelskall därför föras över till för att förvaltas av denna. Den rutinmässigaoch expeditionella hanteringen i fräga om medel som flyter in över postverketskaU dock hksom vara kvar hos postverket. Frän postbanken överförstill vissa enheter med ledande funktioner, såsom sekretariatet,finansavdelningen och delar av marknads-, redovisnings- ochrevisionsavdelningarna. Återstående delar av postbanken tillförs postverket,vilket innebär bl. a. att personal och maskinell utrustning inom den centralabokföringsorganisationen stannar kvar inom verket. Den föreslagna omorganisationen kommer inte att få tillföljd personahnskränkningar eller försämringar i anställningsförhållandena fördem som berörs av samgåendet. Omkring 150 personer, ingående i de nyssnämndaenheterna med ledande funktioner som föresläs bli överförda till ,kommer dock att omplaceras frän postverket tiU den nya banken. Omplaceringenkommer att ske på friviUig väg, vilket innebär att ingen av samgåendet berördperson kommer att mot sin vilja behöva lämna sin anställning i postverket. En följd av samgåendet mellan de två statliga bankernablir att den nuvarande servicen ökar genom att postverkets bankkunder kanutnyttia kontor och kundservice som kunder kanutnyttia postverkets kontor och kundservice. Nägon ändring avses inte ske ifräga om den service - även - som postverket lämnarallmänheten. Något hinder bör inte heUer föreligga Samgående mellan postbanken och kreditbank mot attpostverket lämnar övriga banker motsvarande service, om de önskar det. För att möjliggöra att de personer, som sedermera kommeratt ingå i , får möjhghet att redan före den nya bankensbUdande delta i beslut som rör bankens organisation och verksamhet föreslås attstyrelserna i postbanken och görs identiska så snartriksdagsbeslut föreligger och att till ledamöter i styrelserna utses depersoner som avses skola ingå i den bhvande . Reglerna omantalet styrelseledamöter i postbanken föreslås därför ändrade iöverensstämmelse med motsvarande regleri lagen (1955:183) om bankrörelse.Vidare föreslås att i den bhvande styrelsen i skall ingå tre representanterför de anstäUda, varav två frän och en från postverket. För att lösa vissa ersättningsfrågor och frågor om dennärmare utformningen av den blivande organisationen föreslås att en särskUdarbetsgrupp inrättas bestående av representanter för postverket och de bådasamgående bankerna." I detta sammanhang hade behandlats motionerna 1973:2016 avherr m. fl. (c) vari hemställts att skulle 1. avslåpropositionen 1973:145, 2. hos Kungl.Maj:t anhålla om tUlsättande av en parlamentarisk utredning beträffandepostbankens framtida verksamhetsinrUctnmg, 1973:2017 av m. fl. (m)vari hemställts att skulle awisa propositionen 1973:145, 1973:2068 av m. fl. (fp)vari hemställts att skulle avslå propositionen 1973:145, 1973:2069 av herrar ()och i (fp) vari hemställts 1. att riksdagenskulle avslå propositionen 1973:145, 2. att om detta yrkandeinte bifölls skulle a) hos Kungl.Maj:t begära att ersättningsfrägoma blev föremål för utredning och att förslagmed anledning härav förelades , b) hos Kungl.Maj:t begära förslag om sådana åtgärder att postverkets servicenivå kundebibehållas och stärkas samt att de negativa effekterna för postpersonalenstiänste- och befordringsmöjligheter undanröjdes, c) uttala att deanställda vid posten skulle ha rätt att utse tvä styrelseledamöter i PK-bankensstyrelse samt 1973:2070 av i m. fl. (m) varihemställts att skulle avslå propositionen 1973:145. 1. attriksdagen med avslag på motionerna 1973:2016, 1973:2017, 1973:2068, 1973:2069punkten 1 och 1973:2070 skulle dels anta i propositionen 1973:145 framlagdaförslag tiU a) lag omupphävande av lagen (l969:732).om postbanken, b) lag om ändringi lagen (1955:416) om sparbanker, c) lagom ändring ilagen (1956:216) om jordbrukskasserörelsen, dels anta det i propositionen 1973:145 framlagda förslagettUl lag om ändring i lagen (1955:183) om bankrörelse med ändrad lydelse ienUghet med vad utskottet föreslagit, dels medbifaU till propositionen 1973:145 i övrigt a) godkänna ipropositionen angivna riktlinjer för samgående mellan postbanken och Sverigeskreditbank tiU ett nytt statligt bankaktiebolag, kallat Post- och (), b) medge attpostverket omorganiserades efter i huvudsak de riktlinjer som angivits ipropositionen, c) godkänna ipropositionen angivna rikthnjer för kapitalbildning i Post- och , d) tiU Teckning av aktier i och påtiUäggsstat I tUl riksstaten för /74 under fonden för statens aktier anvisa ett investeringsanslag av , e) till Posthus m. m. på tiUäggsstat I till riksstaten /74 under statens affärsverksfonder anvisa ett investeringsanslag av , 2. attriksdagen skulle avslå motionen 1973:2069 punkten 2. Samgående mellan postbanken och kreditbank 1. av herrar RegnéU (m), Böqesson i Glömminge (c),i (fp), SjöneU (c). Hovhammar (m) och i Ahngsäs (fp) samt () som ansett att utskottet under 1 bort hemställa, a) med bifall tiUmotionema 1973:2016 punkten I, 1973:2017, 1973:2068, 1973:2069 punkten 1 och1973:2070 avslå propositionen 1973:145, b) med bifaU tiUmotionen 1973:2016 punkten 2 hos Kungl. Maj:t anhålla om en parlamentariskutredning beträffande postbankens framtida verksamhetsinriktning, 2. av herrar Regnéll (m), Börjessoni Glömminge (c), i (fp), SjöneU (c). Hovhammar (m) och i Ahngsäs (fp) samt () som ansett att utskottet under 2 bort hemställa, - under förutsättning av bifalltill i propositionen 1973:145 framlagt förslag om samgående mellan postbankenoch kreditbank - att med bifall till motionen 1973:2069punkten 2 som sin mening gav Kungl. Maj:t tiU känna vad reservanterna anfört omutredning rörande vissa ersättningsfrågor, om åtgärder avseende postverkets servicenivåoch tiänsteförhällandena för dess personal samt om rätt för postverketspersonal att utse två ledamöter i . HerrBÖRJESSON i Glömminge (c): Den fusion eller sammanslagning av postbankenoch kreditbank, båda i statlig ägo, som föresläs i propositionen Samgående mellan postbanken och kreditbank 145 har föranlettett antal, motioner, av vilka en är partimotionen 2016 från . Viyrkar där dels avslag pä den föreslagna sammanslagningen, dels tillsättande aven parlamentarisk utredning beträffande postbankens framtidaverksamhetsinriktning. Till näringsutskottets betänkande nr 63 har vi tillsammansmed moderater och folkpartister avlämnat tvä reservationer. Vi anför dessutomen del synpunkter ifall sammanläggningen bhr av. Vi begär i sä fall utredningrörande ersättningsfrågor för postverket, vi vill att man skall beakta vissapersonalfrågor samt att personalen vid postverket får rätt att utse tvårepresentanter i den gemensamma bankstyrelsen. Man har tidigare avvisat tanken på sammanläggning av debåda bankföretagen men sedermera genom olika åtgärder i första hand gettpostbanken större rörelsefrihet och möjliggjort samarbete med ,Jag tycker att tUlräckliga skäl talar för att detta samarbete hade kunnat beståoch förbättras på vissa avsnitt utan att man behövt gä in för en sammanläggning.Att bryta ut postbanksdelen ur postens nuvarande verksamhet kan innebära attnackdelarna bhr så stora att de inte uppvägs av de fördelar som man tror sigkunna erhåUa genom sammanläggningen. Postgirorörelsen, personkontorörelsen och sparrörelsen harett starkt mbördes samband som inte kan sphttras utan negativa effekter i endel fall. Postbankens låneverksamhet är i hög grad inriktad på långfristiglångivning. Det är samhällsgagnande att den långa kreditgivningen omhuldas, menden har för postbankens del medfört något lägre lönsamhet. Skulle det inte varabättre att justera postens låneverksamhet än att fusionera? Det finns orsak attbefara att den länga kreditgivningen undandrages en del lånemedel förkortsiktig utlåning, och det kan inte anses vara en förbättring. Vi vet att isynnerhet kommunerna har behov av lång kreditgivning. Vidare vill vi anlägga den synpunkten att ideligasammanläggningar och fusioneringar innebär koncentration och centralisering avmakt- och beslutsfunktioner, vilket vi tidigare från vårt håll framfört när detgällt banksammanläggningar pä den enskUda sidan. Verkningama av sammanläggningen och olika samarbetsfrägorär inte heller utredda, vilket också anges i propositionen. Vi anser dem varaav sä stor betydelse att en utredning borde företas innan man går in för ensammanläggning. Man ställer sig frägan vad denna delning av postensnuvarande verksamhet kan föra med sig när det gäller postens möjligheter attupprätthålla servicen i landet, i synnerhet i glesbygderna. Postens bankrörelseär organisatoriskt och driftmässigt starkt integrerad med den verkligapoströrelsen ute pä de olika linjerna. Den samproduktion av bank- ochposttiänster som kännetecknar postanstalternas och lantbrev-bärarnas verksamhetär grundförutsättningen för att t. ex. postens sparrörelse kan arbeta med lägrekostnader än bankväsendet i övrigt. Postbankens utnyttjande av postensfältorganisation fungerar bra ekonomiskt och organisatoriskt. har man tänkt sig att i fråga om ställa högrekrav på lönsamheten, men skapar man då inte en ökad konkurrens gentemotpostbanken och storbankerna? Om den kostnadsfördelning som finns mompostverket blir uppriven, kommer med all sannoUkhet glesbygden att få vidkännasinskränkningar. Ett exempel på hur viktig bankverksamheten är förglesbygdsservicen är att en mycket stor del av lantbrevbärar-nas arbetefinansieras genom ersättning från postbanken. En sammanslagning av postbanken och kan ocksåkomma att driva på sammanläggningar inom banksektorn i övrigt - det har vierfarenheter av och frän de utgångspunkter jag har för min bedömning avsamhäUsstrukturen är det inte önskvärt. Utskottet menar att konkurrensen skulleutjämnas genom att lyftes upp till större jämställdhet med de övrigastorbankerna, men det brukar i konkurrenssamhället vanligen få den följden attde övriga bankerna söker komma i ett än mer överlägset konkurrensläge, och såär saxningen i gäng igen mot allt större fusioner för att sluta i monopol somEUROC och Cementa, för att ta ett färskt exempel. Hur skall samhället en gängkunna lagstifta mot för längt gående fusioner om staten själv bedriver sådanverksamhet? Att sammanläggningens resultat och konsekvenser är mycketsvåröverskådliga och svårbedömbara framgår med all tydhghet av remissinstansernasskiftande bedömningar. Endast ett fåtal remissinstanser har helt oreserveratstött förslaget om sammanslagning, en del är mycket tveksamma och andra haricke velat ta ställning. Det kan noteras att bland dem som inte ansett sig hatillräckligt underlag för ett ställningstagande finns statskontoret ochriksrevisionsverket. Man vet som sagt inte vilka konsekvenserna blir på en delavsnitt inom den färdigställda fusionen. Hur blir det med ersättningsfrågorna,som skaU utredas senare av en arbetsgrupp? Bhr ersättningstaxorna beräknade förvarje uppgift, blir vissa kostnader subventionerade, bhr det höjningar avpostavgifterna osv.? Hur blir det för personalen? Blir det lördagsstängningäven på posten liksom inom det övriga bankväsendet? Hur går det medföretagssolidariteten om man i stället för uppgifter åt postverket, som man äranställd i, utför legoarbete åt ? Och inte minst - vUkaföljdverkningar blir det för postverkets möjligheter att upprätthålla serviceni de befolkningsglesa områdena i värt land, om man bryter sönder postverketsnuvarande organisation? Visserhgen har statsrådet i propositionen sagt att haninte vill att det skall ske en försämring från postens sida, men man kan jualdrig veta. Samarbete, arbetsfördelning och ersättningsfrågor skallenligt propositionen utredas och handhas av kommande styrelse, ochden skall tillsammans med postverkets folk tUlsätta en arbetsgrupp för attklara detta. I vär reservation och i våra motioner framhåller vi, att dettaskulle vara klart innan beslut fattas om en sammanläggning. För att möta kritiken mot öppethållandet på lördagarnasägs det i propositionen att man kan tänka sig att postverket utför tiänster ävenät andra banker . Men då verkar det som om man redan från börjanfått lappa på för att få det hela att fungera. Statsrådet säger i propositionen: "Det är emellertidsjälvklart att samgåendet ställer krav på smidighet och vilja till anpassninghos de berörda parterna för att samgåendet skall bli till nytta och fördel ochfä optimal effekt," Jag vill gärna instämma i detta till fullo. Samgående mellan postbanken och kreditbank' Samgående mellan postbanken och kredit bank önska sig,men man vet aldrig vilka egenskaper som kan komma fram i ett statligt verk ochen statlig institution av denna storlek. Det är så mycket annat i det verkligahvet som spelar in. Jag ber att få yrka bifaU tUl reservationerna1 och 2 i näringsutskottets betänkande nr 63. i Ahngsäs (fp): Regeringens förslag om en ny statlig storbankkännetecknas av att det har mött ett stort motstånd när det gäller inte barade ideologiska utan också de praktiska konsekvenserna. Utskottet har delat sigi uppfattningen om rimligheten av en ny storbank. Tveksamheten har varit storpå olika håll inför denna fusion och de negativa effekter man ängslas för.Postverkets ledning, fackliga organisationer, ekonomer och politiker har framförtinvändningar mot sammanslagningen. 1 promemoria angående samgåendet slogman fast tvä huvudvillkor som skulle uppfyllas för att en sammanläggning skullekunna äga rum. Den skulle inte få ha menliga verkningar för postpersonalens tjänsteförhållanden,och postservicen skulle inte minskas eller urglesas. Utskottsreservanternahävdar att dessa villkor inte uppfyUts i propositionen. Finansministerns åsiktatt problemen är lösta bara av det skälet att huvudparten av personalen stannari postverket är en lika tunn som underlig motivering. Om postverket blirekonomiskt försvagat och beslutanderätten för stora delar av verksamheten försöver till en annan organisation, som i sin tur har en annan målsättning ochandra lönsamhetskrav, måste det självfallet gå ut över både personal ochservice. Vad som sker är att postens bankverksamhet, som förraåret gav ett överskott på , förs över till den nyaPK-banken, och kvar blir den egenthga poströrelsen som stannar kvar ipostverket med ett resultat av nära i underskott. Ser man päen analys över den framtida utveckhngen, kommer denna spännvidd att ökakraftigt . Postbanken har varit en folkbank i verklig mening. Det harvarit en bank som har fungerat pä ett enkelt och praktiskt sätt för mängahundratusental människor. Den har gjort sä därför att den startat fränutgångspunkten: "Det är inte bra att folk har pengar liggande hemma ibyrålådan. Det är bättre att ha dem på bank och dessutom fär man ränta pädem." Det var ett gammalt argument. Det använde också sparbankerna redanunder . Posten upptäckte dock att det var många människor, sominte kom sig för att gä till banken och sätta in sina pengar. Kanske tyckte deatt beloppen var genant små. Därför hälsades det med glädje när postbankenbörjade med sina märken eller som det hette kvittenskuponger, som lydde pä småbelopp och som klistrades in i postbanksböckerna. Det visade att ingen summavar för liten att stå på en bankbok. betyder postbanken mycket, inte minst för pensionäreroch människor i glesbygd: delar av barnbidrag och folkpension gär ofta direktin pä postbanksboken, och närheten till kunderna har varit postbankens starkakort. Postbanken och postverket har kunnat upprätthålla denna service till lågakostnader därför att postbanken som regel inte lånat ut pengarnatUl enskilda personer eller företag med aUt vad det innebär avkostnadsfördyrande kontroll och kreditprövning. 1 stället har postbanken lånatut de många småspararnas pengar till stora och säkra kunder -oftast kommunerna,som på sä sätt kunnat finansiera mycket av sitt bostadsbyggande. Hela systemethar tjänat de små människorna i samhället. Dä nu finansministern lägger fram ett förslag om attförvandla postbanken till en affärsbank, visar det hur hårt styrd av de storaaffärsbankerna han är i sitt tänkande. Man skall vara med och slåss med andraaffärsbanker, och finansministerns tro pä att samgåendet kommer att leda expanderande verksamhet för är säkert riktig om det nu är någotvärde i en statlig kapitalkoncentration, skaU man väl tUlägga. Däremotinskränker sig garanti för att postservicen gentemot allmänhetenskall bestå tUl en förhoppning. Förslaget har ingenting att göra vare sig med de småmänniskornas eller kommunernas önskemål utifrån den utgångspunkten.Propositionen är fylld av olösta frågor och lämnar stora problemkomplexouppklarade. Det behövs faktiskt inte ytterligare en stor affärsbank påkreditmarknaden för att konkurrera om de många korta krediterna. Nej,svårigheterna pä den svenska kreditmarknaden ligger nu liksom förr i att fåfram bUliga pengar till kommunerna för bl. a. bostadsfinansiering. Det gällerde långa länen till låga räntor, det som postbanken kunnat erbjuda och som detär störst efterfrågan på. blir ingen lösning på dessa problem utankan leda tiU att bekymren förstärks. 1 enhghet med reservationen 1 hamnar man helt logiskt påett avslag. Jag ber, herr talman, att fä yrka bifall tiU reservationen 1. Om nu trots starka argument mot en fusion ändåbeslutar om ett samgående mellan postbanken och , har vi fört framnägra andrahandsyrkanden. De skulle förbättra riksdagsbeslutet på omräden därde mest uppenbara bristerna i propositionen finns. Reservationen 2 bygger påmotionen 2069, där i och jag yrkar att ersättningsfrågornanärmare utreds för senare prövning av , att postverkets servicenivåoch personalens tjänsteförhållanden upprätthälls samt att verkets personal färutse två ledamöter i styrelsen. har i sitt remissvar till uttrycktallvarliga farhågor för att uppdelningen av postbanken och de skisserade ersättningsreglernakommer att medföra en hård ekonomisk belastning för verket. Mot denna bakgrundhar postverket kraftigt understrukit behovet av att man fär möjlighet till enresultatutiämniiig mellan budgetåren för att därigenom kunna minskapåfrestningarna i ekonomin. Det förhäller sig ju sä att intäkterna av denpostgiroverksamhet som skall ligga kvar i postverket kommer att variera ibetydande grad alltefter diskontot under de olika åren, och i lägen medkreditätstramningar kan dessa kortrörliga pengar vara mycket åtråvärda underdet att de i andra lägen ger blygsamma intäkter. Frågan om en resultatutiämningsfond för postverket var juföremål för behandhng i slutet av vårriksdagen i samband medkompletteringspropositionen, och postverket har ånyo aktualiseratfrågan och hemställt att åtminstone en del av verkets stora överavkast- Samgående mellan postbanken och kredit bank Samgående mellan postbanken och kredit bank ningskulle tUlföras den begärda resultatutjämningsfonden som ett slags grundplåt. Det vore, herr talman, mycket tiUfredsstäUande, om vi kunde fä finansministerns synpunkter pä om han ställer sig positiv tillpostverkets upprepade och välmotiverade framställningar om rätt tiUresultatutiäm-ning. För det kan väl inte vara så, herr finansminister, att detbelopp på , som i propositionen föresläs att anvisasPK-banken, skall täckas genom postverkets överavkastning? Med hänsyn tUl dennära överensstämmelsen i fräga om beloppens storlek kan man inte helt värja sigför en sådan misstanke. Där finns aUtså ytterhgare ett frågetecken. Det huvudvillkor jag nämnde i början, som departementetspromemoria talar om och som sedan upprepas i propositionen, nämligen att deticke fick bli nägon menlig inverkan pä postservicen, är naturhgtvis en riktigtanke som måste hävdas. Problemet är väl bara att om man vill klara detta meden bibehållen eller förstärkt postservice och en okrympt personalstyrka, då fårman inte rycka undan grunden för att förverkliga den målsättningen. Men det ärvad propositionen trots allt gör. Sedan hjälper det inte om man i välviUigaordalag hävdar att man vUl uppnå den goda föresatsen. Trots utskottets försäkran att motionärernas farhågor förtaxehöjningar eller försämrad postservice, framför allt då i glesbygderna,inte är befogade, sä låter ju inte utskottsmajoritetens invändning särskiltövertygande, då man mycket aningslöst säger att man inte kan finna att deekonomiska förutsättningarna för postgirorörelsen ändras genomomorganisationen. Jo, det gör de visst det! Hur skall man klara den härkomplikationen med de 70 miljonerna kronor i underskott? Om man taxevägenskulle lösa det problemet, så innebär det en 150-procentig höjning avpostgiroavgifterna, dvs. från till omkring 1 ;, och som jagtidigare sade, den spännvidden ökar mycket snabbt. Det innebär att en sådantaxehöjning bara klarar första årets underskott. Skall man i stället skattefinansiera ja, dä har vi i dagvarit med om att subventionera en bankfusion. Utskottet talar om att det är nya serviceuppgifter somväntar bakom knuten. Jag viU som postanställd säga ett par ord om de bekymmersom kan uppträda för kassapersonalen. Man kanske får vara med om densituationen att de serviceuppgifter som den nya fär frän andra bankeregentligen bara innebär att man stär som checkmottagare pä med denvåldsamma belastning som det kommer att innebära pä postkassorna. Redan nu är det mycket pressat på just för depostanställ-da. Och även om man gärna viUe se det som ett positivt tillägg ipropositionen i förhållande till promemorian, när finansministern säger attäven andra bankinstitut då skulle få rätt att utnyttja postverkets kassanät, såfår posten inte endast bh en form av slasktratt för de tjänster som övrigabanker icke tillhandahåller på sina bankfria dagar. Om sä bhr fallet, dä är detpä en mycket skör träd som man hänger upp den tryggade sysselsättningen ochförsäkran att klara de anställdas tiänste- Viktigt är också att villkoren för att utnyttiapostverkets nät blir i möjligaste mån konkurrensneutrala. Ersättningsfrågorna har ju en stor betydelse, både reelltoch principiellt. De riktlinjer som finns anger att de skall lösas medförhandlingar mellan parterna och, om man inte där kan komma överens, attKungl, Maj:t fär avgörandet. Vi menar att när man har förhandlat, så bör man återkommatill . Banken och postverket har olika karaktär, och de drivs delvisunder ohka förutsättningar, med ohka inriktning och med skUda motiv. Det ärganska rimligt att inte lämnar ifrån sig den prövningen. Personkontorörelsen föresläs också överförd tillPK-banken, som skall bestämma avgifter och andra villkor för kontonasutnyttiande. Det kan ge ett skäl för att kanahsera så mycket sommöjhgt av inlåningen via sina egna konton. Den räntebärande delen av postgirorörelsen, som enligtförslaget skaU betraktas som en sparrörelse och därför överföras tillPK-banken, domineras av ett begränsat antal stora kunder. Genom att huvudkontaktenöverförs tUl förlorar posten kontrollen över dessa konton.