prot · FW0969 · 1973-12-31 00:00:00 — fl., och förklarades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan iSkegrie begärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposilion: Den som vUl all kammaren bifaUer jordbruksutskottetshemställan i betänkandetnr 16 punkten 5 röstar ja, den det ejviU röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifaUit reservationen nr 2 av i Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr i Skegrie begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Propositioner gavs på bifall lill dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 5 av i Skegrie m. fl., ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. begärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill alt kammaren bifaller jordbruksutskottetshemställan i betänkandetnr 16 punkten 6 röstar ja, den del ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 3 av i Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då begärderösträkning verkställdes votering med omröstningsapparal. Denna omröstning gavföljande resultat: Jordbmkets rationalisering m. m. Kammaren biföU vad utskottet i dessa punkter hemstäUt. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 6 av i Skegrie m. fl., ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr i Skegrie begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vill all kammaren bifaller jordbruksutskottetshemställan i belänkandetnr 16 punkten 10 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifaUit reservationen nr 6 av i Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr i Skegrie begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparal. Denna omröstning gav följande resultat: Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. Propositioner gavs på bifall lill dels utskottets hemställan,dels reservationen nr 7 av i Skegrie m. fl., och förklarades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan iSkegrie begärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposilion: Den som vill atl kammaren bifaller jordbruksutskottelshemställan i betänkandetnr 16 punkten 14 röstar ja, den del ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 7 av i Bevarande av mark för jordbruksändamål, m. m. Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då i Skegriebegärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparal. Dennaomröstning gav följande resultat: () anmälde att han avsett rösta ja men av misstag nedtryckt nej-knappen. § 2Bevarande av mark för jordbruksändamäl, m. ni. Föredrogs jordbruksutskottets betänkande nr 17 i anledningav motioner angående bevarande av mark för jordbruksändamål, m. m. i Skegrie (c): I här förevarände betänkande harjordbruksutskottet bl. a. behandlat ett par motioner, nr 322 och 1388, med kravom bevarande av högvärdig från bebyggelse. Del problemet är särskiltaktuellt i , men del finns sannohkt även på andra håll i landet därstora tätorter expanderar. I sydvästra finns vår i särklass förnämsta åkermark.Den har allaredan nu i betydande utsträckning tagits i anspråk för bebyggelse,då främst genom expansion, men den hotas av enännu större expansion. Därom vittnar den regionplan som har uppgjorts avSydvästra . Enligt den planen skall ytterligare ca av den högvärdigasle åkermarken bebyggas fram till är 2000. Men lika allvarlig är den befolkningskoncentration som mandärmed skall åstadkomma. Man skall, som det heter, bygga en bandstad somsträcker sig såsom framgår av den plan jag visar på Iv-skärmen - ungefär frånLandskrona ända ned mot . Denna bandstad skall byggas precis överSveriges allra bästa ! Enhgt den länsplan som gjordes upp varbefolkningstalet i detta område 443 000 människor, men det skall enligtkommunalförbundels planer växa lill 740 1990 eller 2000. Denexpansionen skall ske delvis genom en folkminskning i de östra regionerna iSkåne. Man har beräknat investeringsbehovet tih 23 ä 24 miharder kronor i 1971års penningvärde. I de motioner vi har avlämnat anför vi att den härkoncentrationen av människor bör motverkas bl. a. genom alt denna högvärdigajordbruksmark undantas från bebyggelse. Vi har anfört att byggandet iställetbör styras österut, där mindre bördig mark finns - mark som dock är ypperligför bostadstomler. Vi begär i en av motionerna alt myndighelerna skall vidtaåtgärder i syfte all göra en sådan plan över markens användning. Vi motiverardet med att de kommunala myndigheterna tycks strunta blankt i vad riksdagensagt i fråga om utnyttjandet av den har vid åtminstone tre tillfällen sagt all högvärdigåkermark skaU skonas från bebyggelse om bebyggelsen lika bra kan ske på annathåU, och del är fallet där nere. Det tycks emellertid som om de kommunalaförtroendemännen ser som sin främsta plikt alt gynna den egna kommunensexpansion så mycket som möjligt. I och för sig kan man begripa denna ambition,men tyvärr kommer den i konflikt med vad anfört vid ett flertaltillfällen. Det här förhållandet berördes i en interpellationsdebatthär , då del uttalades: "Tvärtom är del mycket självrådiga ochmäktiga herrar, som försöker trycka sin speciella viha och sina värderingar påfolkmajoriteten." Jag citerade alltså delta ur tisdagens protokoll. Meni samma interpellationsdebatt uttalade civilministern som sin meningatt han "konstaterat atl planeringsarbetet inte har kunnat leda till denförändring av utvecklingen i landskapet som vi alla tycks vara överens om atlman bör eftersträva, nämligen en jämnare fördelning av utvecklingen överlandskapet i dess helhel". Landskapet är alltså . Civilministern fortsatte och framhöU att"när vi skall få den här jämnare fördelningen tUl stånd, så skall vi göradelta genom ett nära samspel mellan stat och kommun". Jag hälsar dessa uttalanden av civilministern med denallra största tUlfredsstäUelse, och jag vill gärna uttala den förhoppningen atlman vid de överläggningar som skall äga rum mellan och kommunernalyckas- få en bättre förståelse för uttalanden om bebyggelse ochmarkdisposition. Jag instämmer helt med civilministern även då han säger:"Låt oss hoppas på all vi skall kunna skapa respekt -även hos kommunalmänsom bor i ett område som i och för sig kanske har speciella förutsättningar för expansion ." inlressanlatl höra statsrådet säga all kan vi inle skapa respekt för ensamhällsplanering upplagd efler denna ordning, alltså så som haruttalat, så tvingas vi kanske tillgripa andra åtgärder för atl nå de resultatvi är ute efter. Jag är av precis samma mening som civilministern. Men del voreju bäst om man kunde åstadkomma denna förståelse utan mera trängande åtgärder.Även på den punkten skulle jag tro att civUministern och jag är ense. Efler alt ha erinrat om vid flera tillfällenuttalade mening - senast vid del regionalpoliliska beslutet , då riksdagensade atl tillväxttakten i storstadsområdena, och därmed också i ,bör dämpas meddelar civilministern som svar på interpellationen atl chefenför tillkallat särskilda sakkunniga för atl utreda fråganom behovet av starkare styrmedel i regionalpolitiken. Alla dessa positivabesked från regeringens sida hälsar jag med den allra största tacksamhet. Utskottet har vid behandlingen av dessa båda motioneruttalat sig synnerligen välvilligt och framhållit alt jordbruksintresset kommeratl bevakas vid fullföljandet av den fysiska riksplaneringen. Utskottet finnerdärför att syftet med molionsyrkandel kommer atl bli tillgodosett, skriver man.Därmed torde, förstår jag, ansvaret för åtgärder i denna riktning ha förlagtslill i första hand länsstyrelse och till regering. Ulskoltel hänvisar med all rätt också lill tidigare uttalanden av Bevarande av mark för jordbruksändamål, m. m. den 12 aprU 1973 Bevarande av mark för jordbmksända-mål, m.m. riksdagenom atl bördig mark såvitt möjligt bör undantas från bebyggelse och framhålleratt länsstyrelserna nu har fått i uppdrag all fullfölja dessa riktlinjer vidsina överläggningar med kommunerna. Utskottet framhåller också möjligheten attgenom byggnadslag, regionplan etc. styra utveckhngen. I alla dessa uttalanden konstateras det alltså altstatliga organ redan nu har vissa möjligheter atl stoppa olämplig bebyggelse,t. ex. genom vägran atl faststäUa plan. Då återstår, såvitt jag förstår, attförvänta atl man i sådana län, där långtgående expansionssträvanden hotarhögvärdig , utnyttjar de styrmedel som utskottet här har visat på.Skulle del visa sig att de styrmedel vi har inte räcker, är motionärerna intefrämmande för tanken all tUlgripa effektivare styrmedel, om detta behövs föralt få tUl stånd en bättre planering, både då det gäller markens användning ochdå det gäller strukturen. Det kan inte vara lyckligt alt man på etl såbegränsat område som del här gäller hopar människor i den omfattning som dethär kan bli fråga om. Det kommer all skapa otrivsel, sämre boendemiljö,trafikproblem etc. Detta kommer all innebära en sådan snedbelastning av helaprovinsen atl del är olyckligt även ur sysselsättningssynpunkt. Det är alltså med liUfredsställelse jag noterar de klaraanvisningar utskottet och civilministern lämnat. Jag viU bara hoppas alt de såsmåningom leder lUl positiva resultat. Med detta har jag bara velat skriva in iriksdagens protokoll vad som har sagts och skrivits i denna fråga. Jag hoppasatl med de möjligheter den har också ser tiU att kommunalmännen,trots atl de har sina ambitioner, tar hänsyn till vad vid etl flertaltUlfällen uttalat. Med detta ber jag all få yrka bifall till ulskotlelshemställan i belänkande nr 17. 1 deltaanförande instämde (). i (c): I jordbruksutskottets betänkande nr 17behandlas en motion av mig, nr 89, där jag hemställer att hos Kungl.Majt anhåller om utredning och förslag lill bestämmelser om möjlighet förberörda grannar och markägare alt yttra sig vid lillståndsgivning förplantering av skog pä . Del har förekommit och förekommer atl jordbruk läggs ned ivårt land och alt denna åkerjord sedan planleras med skog. Jag är medveten omatt skogsplantering oftast är det enda alternativet när åkerjord icke längreskall las i anspråk för traditionell jordbruksdrift. Det är inle direktjordbrukarens rätt att planlera skog på sina åkrar som jag vill motsätta mig,såvitt inte detta medför stora ölägenheter för vederbörande grannar, ulan jaganser alt innan åkerjorden skogsplanteras skall grannarna få möjligheter altyttra sig. Jag tycker det borde vara självklart att så skulle få ske. Av gällande bestämmelser framgår att lantbruksnämnden vidhandläggning av ärende rörande åkeriords användande för skogsplantering,varvid åkerjord övergår tUl skogsmark, ej behöver höra de lantbrukare eller fastighetsägaresom berörs av den förändrade markanvändningen. Starka skäl talar enligt minmening för atl de markägare som beiörs, t. ex. de som är boende intUl och harsina åkrar gränsande tUl en fastighet som skogsplanteras, skall fä möjlighetalt inkomma exempelvis lill lantbruksnämnden med yttrande. Det kan vara frågaom en skogsplantering som helt förändrar landskapsbilden. Det är föga trevligtall få en granbarriär utanför stugknulen, och en skogsplantering kan för enintilliggande brakare dessutom betyda en värdeminskning av dennes fastighet,exempelvis genom alt betydande skönhetsvärden spolieras. Utskottet erinrar om all lantbruksnämnden, när nedläggningav jordbruksmark aktualiseras, med stöd av jordhävdslagen endast har all bedömaom marken behövs för jordbruksändamål. Del är nog sä riktigt att jordhävdslageninte utsäger vem som har rätt alt besluta om nedläggning. Indirekt kan man sägaall den enskilde markägaren själv äger denna befogenhet, men lantbruksnämndenkan under vissa betingelser förelägga innehavaren att återställa hävden. 1. åkerjordeningår i brukningsenhet, som är eller kan bli lämpad för rationelljordbruksdrift och som lider skada genom nedläggningen, eller 2. marken medhänsyn lill läge, beskaffenhet och övriga omständigheter anses böra hållas iodlat skick för atl underiätta bildandel av rationell brukningsenhet. När lantbraksnämnden meddelar föreläggande alt hävdenskall återställas anger den också vilka åtgärder som skall vidtas.Nämnden har också möjlighet alt utsätta vite. Markägare som ämnar lägga ned jordbruket på viss odladmark genom atl plantera skog på området kan gardera sig mot föreläggande frånlantbruksnämndens sida genom att i förväg begära förklaring av nämnden, altskogsplanteringen inle skall medföra någon åtgärd enligt 3 § jordhävdslagen. Av utskottets skrivning framgår med all önskvärd tydlighetalt lantbruksnämndens möjlighet att ingripa mot skogsplantering som kaninnebära stora olägenheter för de berörda markägarna är myckel begränsad,såvitt det inle är fråga om all marken behövs för jordbruksändamål. Det torde framstå som nödvändigt, inte minst med hänsyntill atl några klara regler inle förekommer när det gäller skogsplantering pånedlagd , att dylika regler skapas. Jag förväntar mig därför attnalurvårdskommittén noga utreder denna fråga. Med hänsyn till att frågan tydligen är aktualiserad inalurvårdskommittén har jag för dagen inget annat yrkande än bifall lUI utskottetshemställan. den 12 aprU 1973 Bevarande av mark för jordbruksändamäl, m. m. FraTHEORIN (s): Som i mycket riktigtsade är det inle lantbruksnämndernas sak all bedöma någonling annal än ommarken skall användas för jordbruksändamål. Ulskollet har också besvarat herrBörjessons motion med den upplysningen samt framhållit all en liknande motionförra året överlämnades lill naturvårdskommitlén Bevarande av mark för jordbinksätida-rnål, rn. Vad som föranledde mig all begära ordet är framför allttre saker; det eniga utskotlsbetänkandet, det särskilda yttrandet och destarkare styrmedel som önskas. Del är således ett enigt utskollsbetänkande som vibehandlar. Trols detta föreligger ell särskUl yttrande från centerpartisterna,i vilket en del av utskotlsbetänkandet återges. Det är för mig en nyhet att manpä detta sätt understryker vad ulskoltel har sagt och plockar ut en enda meningur del stycket i betänkandet. I och för sig är del en viktig mening. Den lyder:"De sålunda av godkända riktlinjerna skall enligt beslut av Kungl.Maj:l beaktas av samtliga statsmyndigheter." Naturiigtvis är det litet underligt att i slutet på detsärskilda yltr"andel upptäcka att centerpartisterna i utskottet har funnitatt man kan behöva använda starkare styrmedel, om inte de styrinstramenl somfinns utnyttjas tillräckligt myckel i del önskade syftet Det vill jag noterasom positivt och bra. i Skegrie har också deklareratatt man är beredd att stödja en starkare styrning från regeringen när detgäller både regionalpolitiken och övriga åtgärder för befolkningsstruktur ochmarkanvändning. Jag kan inte finna annat än atl en omsvängning synes vara pågång inom . Vad som är intressant är naturligtvis all del man särskiltvill framhålla i del särskilda yttrandet är alt del skall sägas ifrån till dekommunalpolitiker och regionalpolitiker nere i som till äventyrs skulleha en annan uppfattning, all "om ni inle rättar er efter de åtgärder somriksdagen har uttalat sig för, får vi tillgripa starkare styrmedel". Denfrågan man tlå ställer sig är naturiigtvis: Vad har det nu blivit av centernsså omhuldade decentralisering av beslutsfattandet på och regionalnivå? Jag skulle också vilja ställa några frågor med anledningav den skiss som visade upp över den väntade starkabefolkningskon-centralionen i bandsladen i MalmöLundområdet. fannsrned på bilden. Jordbrukskooperalionen har ett rätt betydande säte i fortsätter bygga ul sina funktioner där. Vore det så väl alt jordbrukskooperalionenockså fogade sig efler i Skegrie, skulle man naturligtvis placerasig i östra och inte i . Böndernas Hus med 900 anställda kommer till stånd iMalmö också del en förstärkning av befolkningskoncenlrationen tilltätorterna. Man kanske skall sopa rent framför egen dörr innan man ropar pååtgärder från annat håll. Men än en gång vill jag understryka all del är ettenhälligt ulskoltsbelärrkande som föreligger till avgörande, och jag yrkarbifall lill detta. HerrHANSSON i Skegrie (c): Jag tycker atl bör försökabegränsa sina pretentioner litet. Jag har tillhört , och jaghar upplevt att någon inom majoriteten har lagt sig i vadminoriteten skrivit. Del är kanske någonling nytt. Jag har upplevt även vidjusteringarna i utskottet alt , innan hon är på del klara med vad som ärmajoritet och minoritet, vill föreskriva formuleringen. Det får vara måtta påambitioner i det avseendet också. Hur har det varit när del gällerstyrmedlen? Jo, man har samvetsgrant använt bosladskvoterna för all styrabefolkningsvandringen till de stora tätorterna och koncentrationen dit. Det ären relativt liten del av lägenheterna som gått tUl landsbygden i övrigt. Jaganser all vi med starkare styrmedel i större utsträckning skall strypabostadskvoterna i de expansiva områdena och i stället dirigera kvoterna tUl deområden där vi vUl ha en jämnare bebyggelse. Vi bör alltså försöka åstadkommaen decentralisering av bebyggelsen och inte som användabostadspolitiken som styrmedel för koncentration. När det gäller väganslagen och kommunikationerna kan vibygga vägar så atl vi kan flytta bort folk från vissa regioner. Men i ställetbygger vi vägarna på sådant sätt att de leder till denna koncentreradebebyggelse och icke därifrån. Det är sädana styrmedel jag anser att vi skall talill. Sedan vet jag inte om jag skall skratta eller vad jagskall göra. kommer med det förbryllande Böndernas Hus igen. Närman inom regeringspartiet inte har någonting annal atl la tUl kommer man meddetta välsignade hus. Detta betyder en väldig koncentration av folk tUl ,säger . Vet hur många som skall vistas i delta hus? Jo,del är hela 600 personer, och dessa finns redan i . De är nu spridda på 10å 12 ställen. Men eftersom del blir för dyrl, samlar man dem nu under en hall.Del är innebörden av denna koncentration som regeringspartiet lever så oerhörthögl på i denna valrörelse och som slaskspalten i tidningen dag efterdag använder som huvudtema. Jag förstår all just den spalten för många inomregeringspartiet är någonting av ledarspalt. Arbetet är en bra tidning, men läsden riktiga ledarsidan i stället och inle slaskspalten. Vi har, , från flyttat åtta aktiviteterpå jordbrukets område. Vi har flyttat ul maskinhandeln och vi skall flytta utmejeriet. Riksost, konstgödselhandeln, utsädeshanteringen, polalishanleringenetc. Jag beklagar atl jag berövar regeringspartiet ell argument, men del är detingenting all göra vid. Jag tycker man bör ha litet bättre reda på sig innan manlar till så stora ord som gjorde. Tro inle på allt som står islaskspallen i tidningen . Det är en utomordentligt fin slaskspall somsådan, men den är inte vidare bra att använda som ledarspalt av dem som skallagitera i valrörelsen. den 12 aprU 1973 Bevarande av mark för jordbmksända-mål, m. m. FruTHEORIN (s): Låt mig först dementera iSkegrie tro, alt jag har råkat läsa tidningen i just den här frågan.Jag läser med glädje tidningen , men jag må erkänna atl de senastemånaderna har den inte fallit under mina ögon. Så det är inte därifrån jaghämtar mina uppgifter. Böndernas Hus är väl nu tämligen allmänt känt i del härlandet. Och del är som sagt tacknämligt alt kunna notera atl del går så bra alltala om decentralisering, men alt del är väldigt svårt att genomföra den äveninom jordbrukskooperationen själv. Jag pekade också på där Nr 69 man nu fortsätter att bygga ut sina aktiviteter i en av delarna i Torsdaeenden bandsladen som iSkegrie reagerar mot. ' naturligtvis inte alls minavsikt atl lägga mig i del särskilda ------------------ yttrande som centerpartisterna har. Men detta ärförsta gången jag med Bevarandeav mark t <. t u i j <- ** u .. min korta erfarenhet i finner, att man har använt sig av ' J utskoltsbetänkandet för attunderstryka sina egna synpunkter. det lilelunderligt att man gjorde det, även om man tog ut en mening ur utskottsbelänkandeti denna del. De personliga utfallen kanske endast är brist på argument,och jag fäster mig inte så mycket vid dem. Jag vill ändå konstatera, i Skegrie, attcenterpartisterna i det här särskilda yttrandet har klart slagit fast:"Skulle det visa sig alt nuvarande styrmedel inte är tUlräckliga förovannämnda syfte kan del enligt vår mening starkt ifrågasättas att högvärdigjordbruksjord undantas från bebyggelse på liknande sätt som vissa områden harfredats exempelvis i form av naturreservat eller slrandskyddsområden." Manhar alltså sagt att om befintliga styrmedel inle används, så vill man hastarkare styi-medel. Jag beklagar inle detta utifrån min politiska uppfattning,men jag finner att det är en nyorientering inom , vilket jag medglädje noterar. i Skegrie (c) kort genmäle: Jag kan meddela atl de allraflesta som slår för planerna där borta i sydvästra är partivänner tillfru . () kort genmäle: Får jag bara notera att det är mig bekant attnågra av de ivrigaste anhängarna av de omtalade planerna är en del jordbrukare,som vill sälja sin jord till goda förtjänster. i Skegrie talade om att vägar nuborde byggas som leder ifrån tätorterna ut till landsbygden. Som ledamot itrafikutskottet skulle jag vilja fråga: Skall de vara enkelriktade? Överläggningen var härmed slutad. Utskottets hemställan bifölls. jordbruksutskottets betänkande nr 18 i anledning avmotioner angående vissa jordbrukspolitiska frågor och näringsutskottets belänkande nr 31 i anledning av motionom en översyn av de nuvarande företagsformerna. Kammaren biföll vad utskotten i dessa betänkandenhemställt. § 4Etablering av stormarknader Föredrogs näringsutskoltets belänkandenr 32 i anledning av motioner angående elableringen av stormarknader. 1 delta betänkande behandlades motionerna 1973:938 av i Örebrom. (fp) vari hemställts all skulle hos Kungl. Maj :l begära 1. översyn av desamhällsekonomiska konsekvenserna av elableringen av stormarknader samt derasinverkan på serviceutbudet i befintliga stadskärnor och bostadsområden, 2. elableringsförbudför stormarknader tills resultatet av denna översyn förelåg samt 1973:1476 av iStockholm (c) vari hemställts all skulle hos Kungl. Maj:t anhålla omförslag angående temporärt elableringsstopp för externa stormarknader iavvaktan på de förslag som kunde aktualiseras i anledning av distributionsutredningenskommande belänkande. Utskottet hemställde all riksdagenskuUe avslå motionerna 1973:938 och 1973:1476. Reservation hade avgivits av herrarBörjesson i Glömminge (c), i (fp), i (c),(), i (vpk) och (), som ansett alt utskottetbort hemställa, art med bifall till motionerna 1973:938 och1973:1476 hos Kungl. Maj:t skulle anhålla att förslag lill temporärtelableringsförbud för stormarknader förelades . HerrGUSTAFSSON i (c): Det är allmänt känt atl vill haen glad kammare. Han bidrog ju härtill alldeles . Jag skall inle beröradet. hade vi en debatt här i kammarenrörande affärstidsregleringens eventuella återinförande. Den deballen kom avförklarliga skäl alt i mycket handla om de strukturförändringar som delvis lillföljd av frånvaron av regler för öppethållande ofta ställer konsumenterna i ensämre situation. Man kan med fog säga all de motioner som ligger till grandför del nu aktuella betänkandet nr 32 på liknande sätt syftar lill all skapamedel i samhällets hand som stärker konsumenternas möjligheter atl erhålla denservice handeln skall svara för. Som motionärerna, dels från , dels fråncenterpartiet med i spetsen, framhåller har ett stort antalextrema stormarknader etablerats pä olika håll i värt land. Dessa etableringarkan på relativt kort sikt befaras få en betydande inverkan på varudistribu-tionen. Systemet med sådana här stormarknader innebär i princip att kunder med egen bil erbjuds atl själva svara för en större del av distributionskedjanän vad fallet är vid handel av traditionellt slag.