prot · FW0949 · 1973-12-31 00:00:00 — Jag skall mte nämna några exempel på svenskaindustrier som fått bila i gräset i konkurrensen med andra länders industrier.Statliga gåvor har hjälpt föga. Hur är det med den statliga och den privata industrin? Den statliga industrin inom denna bransch sysselsätterbetydligt mindre antal människor än den gjort tidigare, under det alt den avstorkapitalet ägda industrin inom samma bransch utvecklats i allt snabbare taktoch med allt fler anställda. Hur skulle del vara, , om man visade sammaintresse för det statliga industrierna som man visar för det privatastorkapitalet? De som äger kapitalet här i landet är ju, när det verkligengäller, mest intresserade av alt exportera sina pengar och även sina industrierlill utlandet. Har man skickat dem dit, vad har vi då kvar? Den allmänna energiskatten m. m. Överläggningenvar härmed slutad. Propositioner gavs på bifall till dels utskottets hemställan,dels motionen nr 572 av m. fl., och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposition. Den som vUl att kammaren bifaller skatteutskottets hemställan i betänkandetnr 12 punkten 1 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit motionen nr 572, Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr Lorentzon begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Ja - 292Nej - 15 () anmälde att honavsett att rösta ja men av misstag nedtryckt nej-knappen. Utskottets hemställan bifölls. § 9Resultatutjämning vid beskattningen Föredrogs skatteutskottets betänkandenr 13 i anledning av motioner angående resultatutjämning vid beskattningen, I detta betänkande behandlades motionerna 1973:9 av () vari hemstäUts att riksdagenhos Kungl, Maj:t skuUe anhålla att Kungl, Maj:t till 8 § förordningen (1960:63)om rätt till förlustudämning vid taxering för inkomst fogade ett tillägg sålydande: "Har någon eller några fysiska personer förvärvat företag som nusagts och företaget under det beskattningsår varunder förvärvet skett men föreförvärvet ej drivit någon verksamhet må dock förlustavdrag åtnjutas för förlusti verksamhet som påbödas efter det företaget sålunda överlåtits." (c) vari hemställts att rUcsdagen hos Kungl. Maj;t skulle anhålla omutredning av frågan om skattemässig,inkomstutjämning för konstnärer, 1973:136 av m. fl. (c)vari hemställts att hos Kungl. Maj:t skulle anhålla om utredningbeträffande rätt för företag att avsätta medel tiU utbildningsfonder i enlighetmed vad som anförts i motionen, 1973:254 av i Trobrom. (m) vari hemställts att i anledning av vad i motionen anförtshos Kungl. Maj:t skulle anhåUa om skyndsam utredning i syfte att genomföra enöppen resultatutjämning genom en kontometod, 1973:260 av i (fp) vari hemställts att skulle ompröva ett tidigareställningstagande i frågan och hos Kungl. Maj;t anhåUa om förslag till regler,som gjorde det möjligt för ett företag med små kapitalresurser att skattefrittavsätta vinstmedel till fond för täckande av kundförluster, 1973:388 av i Arriem.fl. (c) vari hemställts att hos Kungl. Maj:t skulle anhålla omtilläggsdirektiv till den pågående utredningen om företagsbeskattningenbeträffande införande av rätt till öppen resultatutjämning i beskattningengenom kontometod, i enlighet med vad som anförts i motionen, 1973:394 av m. (m) vari hemstäUts att hos Kungl. Maj;t skulle anhålla om förslagtill innevarande års riksdag om rätt för rörelseidkare, som drev enskild firma,och jordbrukare att i samband med inkomsttaxeringen erhålla avdrag föravsättning till självfinansieringsfond i enlighet med i motionen uppdragnariktlinjer. 1973:555 av i m. fl. (fp) varihemställts att hos Kungl. Maj:t begärde att skattefri avsättning fickske till investeringsfond för marknadsföringsändamål. 1973:588 av m. fl, (m) vari hemställts attriksdagen skulle anhåUa om att Kungl, Maj:t förelade förslagom avsättning tUl utbUdnings- och omstäUningsfond för företagen i syfte att ökade anställdas ekonomiska trygghet i händelse av företagsnedläggelser,omlokahsering av verksamheten eller andra omställningar, 1973:595 av herrar () ochBörjesson i Glömminge (c) vari hemställts att hos Kungl, Maj :tskulle anhåUa om tilläggsdirektiv till företagsskatteberedningen (Fi 1970:77)angående införande av ett generellt investeringskontosystem med konjunktur- ochregionalpolitiskt syfte och möjlighet till resultatutjämning för företag utandiskriminering i enlighet med vad som anförts i motionen, 1973:1005 av iÖrebro m, fl, (fp, c, m) vari hemstäUts att hos Kungl, Maj;t skulleanhålla om särskilda skatteregler för vidareutveckling av företag i enlighetmed vad som anförts i motionen, 1973:1006 av herrar Annerås (fp)och () vari hemställts att hos Kungl, Maj;t skulle anhålla omförslag till inrättande av investeringsfonder för att främja avsättningen, 1973:1023 av herrar () ochFälldin (c) vari hemställts att hos Kungl, Maj:t begärde rätt förföretagen att skattefritt göra avsättningar till utbildningsfonder samt 1973:1047 av i Boråsm, fl, (m, c, fp) vari hemställts att skulle dels antaav motionärerna framlagda förslag tUl 1, lag om ändringi förordningen (1960:63) om rätt till förlustudämning vid taxering förinkomst, 2, förordning omrätt tiU utjämning i vissa fall av statlig inkomstskatt i samband medinkomststegring eller inkomstminskning, innebärande bl, a, att fåmansbolagsrätt till förlustavdrag skulle kvarstå även om ny ägare i sin tur överlätaktierna lill någon som redan tidigare ägt aktier i bolaget samt attförlustavdrag skulle kunna medges inte endast om deklarationsskyldighetförelegat för förluståret utan även om sådan skyldighet förelegat för något avde tvä närmast föregående beskattningsår'en, dels i skrivelse till Kungl, Maj:t hemställa att skyndsamutredning företogs angående möjligheten till en fullständig resultatutjämning,varvid i första hand skulle prövas frågan om resultatutjämning genom den s, k,kontometoden, samt att förslag i detta syfte förelades . R esulta tu tjämning vid beskattningen A. beträffandeförlustutjämningsförordningen att skuUe avslå 1, motionen1973:9, 2, motionen1973:1047 i denna del, B, beträffandeutjämning ay statlig inkomstskatt attriksdagen skulle avslå motionen 1973:1047 i denna del, C, beträffanderesultatutjämning i övrigt att skulle avslå I, motionen 1973:130, motionen 1973:1047 i denna del. Reservation hade avgivits av herrarMagnusson i (m), i (fp), (), i Trobro(m), i (c), () och i (c) somansett att utskottet bort hemställa, att med bifall lill motionen1973:388 och utr-edningsyrkan-det i motionen 1973:1047 samt med anledning avmotionerna 1973:9, 1973:130, 1973:136, 1973:254, 1973:260, 1973:394, 1973:555,1973:588, 1973:595, 1973:1005, 1973:1006, 1973:1023 och 1973:1047 begärde altKungl. Maj:t överiämnade motionerna tUl företagsskatteberedningen (Fi 1970:77)för beaktande och skyndsam utredning i syfte att förbättra möjligheterna tillresultatuljämning vid beskattningen och genomföra en allmän öppenresultatuljämning genom kontometod. HerrMAGNUSSON i (m): Detta utskottsbetänkande behandlar etlflertal motioner, som alla har det gemensamt atl motionärerna begär attsmåföretagare och andra skall få företa resultatuljämning för alt inte drabbasav orimliga skatter. Sedan ett flertal år har vi, de icke-socialistiskapartierna, krävt en ändring av förlustutjämningsförordningen. Dessa krav harbl. a. inneburit rätt för kompanjons efterlevande att överlåta sina aktier tillden andre meddelägaren ulan att bolaget förlorar rätten till förlustudämning.Vi föreslår också införande av en allmän resultatudämning mellan olika år. Denuvarande mycket höga marginalskatterna medför vid varierande inkomster frånett år till ett annat mycket hårda beskattningar i jämförelse med om en jämninkomst föreligger mellan de olika åren. Vidare finns det en motion från moderat håll, i vilken viåterkommer med krav på en självfinan.seringsfond för den mindre företagsamhetenoch för jordbrukarna. Där skulle av år.svinsten få avsättas till enfond. Maximeringen för fonden föreslås till för årligaavsättningar, och fondens storlek skulle få bli . sålunda enfråga som rör den allra minsta företagsamheten. Behovet av en förbättring isjälvfinansieringen är mycket stort inom den mindre företagsamheten, och därförär motiven starka för etl bifall till den motionen. Från moderat håll har vi också föreslagit att företagenskall få göra avsättningar till utbildnings- och avsättningsfonder i syfte attöka de anställdas trygghet. Strukturförändringarna går fort, och ofta kan detockså blir fråga om omlokaliseringar som kan betyda mycket stora påfrestningarpå företagen. Därför är behovet av avsättningar stort. Övriga motionerinnehåller också många bra uppslag i liknande riktning. Vi har inte fullföljt de ställda kraven, utan vi har ien reservation begärt att samtliga dessa motioner skall överlämnas till densittande företagsskatteberedningen för beaktande. Om detta yrkande har ,och moderata samlingspartiet enat sig för att ge mera kraft åtyrkandet. Vi hoppas att man genom all överlämna motionerna tillföretagsskatleberedningen skall uppnå en bättre effekt än om vi nu vid dennasena timme skulle besvära kammaren med en votering om alla de olika förslagen irespektive motioner. Jag ber att få yrka bifall till denreservation som finns fogad till utskottets betänkande. HerrSUNDKVIST (c); Efter i anförande kanjag fatta mig mycket kort. Som inledningsvis nämnde behandlas 14motioner i delta paket, och alla handlar om resultatudämning mellan olika år,främst givelvis för företag. Som vi ser det är detla en mycket viktig fråga, och denomständigheten att den har varit uppe lill behandling i menblivit avslagen av majoriteten gör den inte mindre viktig. Jag vill understrykaatt detta inte är något som ger förelagen eller företagarna möjligheter tilllegal eller iUegal skatteflykt, utan här är det fråga om att kunna göraresultatutjämning mellan olika år. Motionerna omspänner ett myckel vitt fält. De berör mängaolika områden. Jag betraktar motionen 388 av i Arrie som en av delunga och viktiga motionerna. Den gäller införandel av en öppenresultatudämning genom kontometoden. Det är en fråga sorn varit aktualiseradtidigare, men när direktiven lill företagsskatteberedningen skrevs blev denbortglömd. Motionären visar på ett utmärkt sätt vad en sådan här konlometodskulle ha för betydelse: den skulle vara värdefull framför allt för jordbruketoch för mindre och medelstora företag, och det är just inom dessa branscher somman tidigare mest har saknat möjligheter lill resultatudämning. Detta skullekunna bli en ersättning för all den mindre företagsamheten inte har möjlighetalt använda invesle-ringsfondssystemel. Det måste vara riktigt atlförelagsskatleulredningen tar upp denna fråga och verkligen utreder den. Mendet är lika riktigt atl utredningen sysslar med utbildningsfonder ochomslällningsfonder, som vi begärt i en partimotion. Det måste vara riktigt attden vägen ger företagsamheten möjligheter alt ge sina anställda en ökadtrygghet, en ökad möjlighet till utbildning, i det samhället som vi lever i meddess kraftigastrukturrationaliseringar och ombildningar på än det ena, än det andra sättet. Vi har bedömt det som viktigt attföretagsskatleberedningen får och verkligen går igenom alla dessa frågor, ävenom de spänner över ett vitt fäll. Därför yrkar vi vid reservationen på attmotionerna skall överlämnas till företagsskatteberedningen. Jag yrkar bifalltill reservationen. Det här har vi diskuterat attjag inte kan förslå hur kan ta på sig en så allvarlig min ochtala som om del aldrig hade diskuterats tidigare. Vi har behandlat det i mångaårtionden, höll jag på att säga. Men det är inte del avgörande, utan det avgörande är attföretagsskatteberedningen kommer att ta upp alla dessa problem. 1 den sitterherr i med, så han kan ju bevaka att de verkligen tas upp iföretagsskatteberedningen. Det är därför fullkomligt onödigt att riksdagenöverlämnar frågorna tUl företagsskatteberedningen; den kan helt enkelt inteundvika all ta upp dessa problem, eftersom de ligger inom ramen förberedningens uppdrag. För att man skall kunna fullgöra det måste alla dessafrågor omprövas, och det kommer också att ske. Med detta, herr talman, ber jag alt få yrka bifall tillutskottets hemställan. Jag ber om ursäkt om jag hade en något förallvarlig min när jag-talade. Jag tycker att detla är så allvarliga frågor inte skall raljera bort dem, som vår värderade ordförande i skatteutskottetgör. Jag vill också påpeka att frågan om öppenresultatutjämning via kontomeloden ingalunda har varit med iföretagsskatteberedningens uppdrag, åtminstone inte från början. Del är möjligtatl man tar upp den nu efter det att den diskuterats på delta sätt i . Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs på bifall tilldels utskottets hemställan, dels reservationen av i m.fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad.Sedan i begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaUer skatteutskottets hemställan i betänkandetnr 13 röstar ja, den det ejviU röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen av i Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Dennaomröstning gav följande resultat: Ja - 160Nej - 147 § 10 Föredrogs lagutskottets betänkande nr 7 i anledningav motioner om rätt till företagsinteckning för dels minkuppfödare, delsfiskare. Utskottets hemställan bifölls. Deltids- och korttidsanställdas samt låginkomsttagaresställning inom till-läggspensioneringen § 11 Deltids- och korttidsanställdas samtlåginkomsttagares ställning inom tilläggspensioneringen betänkande nr 9 i anledning av motioner angåendedeltids- och korttidsanställdas samt låginkomsttagares ställning inomtilläggspensioneringen, I detta betänkande behandlades motionerna 1973:157 av m, fi, (vpk) vari hemställtsatt hos Kungl, Maj:t begärde översyn och förslag som jämstäUdedeltidsarbete med heltidsarbete beträffande i motionen 1973:164 angivnalagstadgade sociala förmåner, 1973:645 av iAlvesta m. fl. (c) vari hemställts att hos Kungl. Maj:t begärdeskyndsam prövning och förslag rörande en sådan reformering av reglerna inomtilläggspensioneringen att den nuvarande disproportionen mellan avgift ochförmån för deltids-och korttidsanställda samt låginkomsttagare avlägsnades ienlighet med vad i motionen anförts, 1973:1147 av fru andre vicetalmannen m. fl. (fp) vari hemställts att hos Kungl.Maj:t begärde sådan reformering av ATP-reglerna att deltids- ochkorttidsanstäUda ej som missgynnades samt 1973:1155 av i Gäddvik m. fl. (m) varihemställts att hos Kungl. Maj:t begärde utredning i syfte attåstadkomma en sådan ändring av reglerna för aUmän tiUäggspension att dennuvarande disproportionen mellan avgift och förmån för deltids- och korttidsanställdaundanröjdes. Utskottethemställde att skulle avslå 1. motionen1973:157, 2. motionen1973:645, 3. motionen1973:1147, 4. motionen1973:1155. Deltids- och korttidsanställdas samt låginkomsttagaresställning inom till-läggspensioneringen 1. av herrar Ringaby (m), i Nennesholm (c),i (m) och i (c), fröken () samtherrar i (c) och () vilka ansett att utskottet borthemställa, attriksdagen med anledning av 1. motionen1973:157, 2. motionen1973:645, 3. motionen1973:1147, iskrivelse tUl Kungl. Maj:t begärde utredning av frågan om deltids- ochkorttidsanställdas stäUning inom tilläggspensioneringen i syfte att undanröjade negativa effekterna av nuvarande system. 2. av i (vpk)som ansett att utskottet bort hemställa, att med bifall tillmotionen 1973:157, med anledning av motionen 1973:1147 samt med avslag påmotionerna 1973:645 och 1973:1155, i skrivelse till Kungl. Maj;t begärdeprövning av frågan om formerna för att åstadkomma en förbättring avtiUäggspensionen för deltidsarbetande i enlighet med vad i motionen anförts. HerrMAGNUSSON i Nennesholm (c); Debatten om att inom ATP-systemet skapastörre rättvisa åt dellids- och korttidsanställda i pensionshänseende är inteny här i kammaren. Tvärtom har behandlat motioner, bl.a. från , med krav på utredning i syfte att ernå en rättvisaretilläggspension för dessa grupper. Tyvärr måste vi konstalera atlriksdagsmajorileten avvisat dessa rättvisekrav. Därför återkommer vi imotion nr 645 med samma yrkande i förhoppning att nu skall visastörre hänsyn till dessa människors berättigade krav på en pension sommotsvarar de inbetalda avgifterna. Redan när reformen genomfördes var man osäker omreformen i denna del hade fått bästa möjliga utformning. På något annat sättkan man inte gärna tolka föredragande departementschefens yttrande vid detlatillfälle - det gällde de konsekvenser som avräkningsregeln kunde få för demsom uppbar inkomst av såväl anställning som annat förvärv.sarbete- att det synes böra övervägas alt efter vidare utredning jämkaavräkningsregeln med tanke på exempelvis skogskörare, som vid sidan av sinföretagarinkomst regelbundet har löneinkomst i mindre omfattning. Enligt våruppfattning bör departementschefens uttalande rimligen kunna vara tillämpligtpå alla försäkringstagare med inkomst både av anställning och av annatförvärvsarbete. Man kan med ganska stor säkerhet konstatera all etlökat antal människor av olika anledningar har deltids- eller korttidsarbete.Det kan vara den mindre jordbrukaren, som har anställning medskogsarbete eller, som i mina hembygder, med fabriksarbete vissa tider avåret. Det har också blivit allt vanligare atl hemmafruar och andra har deltidsarbete.Det är mycket vanligt att två hemmafruar delar på en heltidstjänst. Det kan också finnas andra orsaker till att man inte harheltidsarbete. Just nu saknas på många platser möjligheter tUl heltidsarbete.Det finns också hemmafruar som av familjeskäl inte kan ta ett heltidsarbete ochsom fördenskull är hänvisade tiU deltidstjänst. Vi måste tUlse att dessamänniskor, som trots aUt gör en för samhället värdefull insats, inte straffasmed en orättvist utformad tUläggspension, som inte ens motsvarar de inbetaldaavgifterna. Inom anser vi således att deltids- ochkorttidsanställdas ställning inom tilläggsförsäkringen bör bli föremål förutredning och därför, herr talman, ber jag att få yrka bifall tillreservationen I, som är fogad till socialförsäkringsutskottets betänkande nr 9, Deltids- och korttidsanställdas samt låginkomsttagaresställning inom till-läggspensioneringen FruNORDLANDER (vpk): I motionen 1973 har vi tagit upp dedeltidsanställdas problem, detta med anledning av att de deltidsarbetan-desantal ökat kraftigt och att allt fler anställs med kortarearbetstid än halvtid. Enligt långtidsutredning uppskattas den framtidaökningen när det gäller personer med kortare arbetstid än 20 timmar i veckanatt öka från att ha varit 448 1970 tUl 504 1975 och tUl 552 000år 1980, När det gäller besluten om sociala förmåner, såväl lagstadgade somavtalsbundna, tycks man ha utgått från att begreppet deltidsanställning ärliktydigt med arbete på halvtid, eftersom en halvtidsanställning är gränsen förde flesta sociala förmåners tiUämpning, Detta innebär att allt flerförvärvsarbetande ställs utanför denna form av social trygghet. Det ger ocksåarbetsgivarna ytterligare möjlighet till utsugning av arbetskraft. De sociala förmåner som behandlas isocialförsäkringsutskottets betänkande nr 9 är tilläggsförsäkringen ocharbetslöshetsförsäkringen, I betänkandet ges en lång redovisning med exempelöver konstruktionen av försäkringsformen, som jag inte närmare skall gä in på,utan jag vill i stället tala om de deltidsanställdas uppfattning av den härfrågan, 1 de gällande bestämmelserna står: "Rätt tilltilläggspension grundas på inkomst av det förvärvsarbete som den försäkradeutför under sin aktiva tid. Pensionen är avvägd i förhållande till dennainkomst," Detta uppfattas av den anställde så, att även om man har enliten årsinkomst skaU tUläggspension utgå i förhåUande till inkomsten. VidanstäUandet framhålls ofta att sociala förmåner följer med anställningen, menden som anställs informeras inte om vilka krav som ställs för att tillämpningenav dessa sociala förmåner skall gälla. Jag tUlhör själv ett förbund. ,som har en stor andel deltidsanställda bland sina medlemmar, och jag kommerofta i kontakt med dessa problem. Det är mycket svårt, ja omöjligt att förklaraför exempelvis en städerska som går i pension dänstgöring, atthennes inkomst har varit för låg för att hon skall komma i åtnjutande avtilläggspension. Det är svårt att förklara sammankopplingen med ålderspensionen, som de deltidsanställda ofta anser vara 12 protokoU 1973. Deltids- och korttidsanställdas samt låginkomsttagaresställning inom till-läggspen sion e ringen någontinghelt annat, eftersom den utgår till alla medborgare efter en viss ålder. Ingen kan ju heller leva enbart på folkpensionen,utan man måste förlita sig på bidrag av olika slag. De deltidsanställda menaratt det är förnedrande för samhället att de som stått tillarbetsmarknadens förfogande och fyllt en uppgift efter pensionsåldern måstevara beroende av olika bidrag för att kunna leva. har de deltidsarbetande av olika orsaker inteheller någon valfrihet när de söker sig ut på arbetsmarknaden exempelvistvingas de att arbeta på heltid på grund av bristen på barntillsyn eller annansamhällsservice. Bristande utbildning kan också vara en orsak till att dehamnar inom de arbetsområden där det endast erbjuds dem arbete på deltid, meden så anpassad arbetstid att de ställs utanför tillämpningen av socialaförmåner. Inom den landstingskommunala sektorn anställs i ökat antalfolk på deltid, bl, a, inom vårdområdet, skolmåltids- och städområdet. Det ärsvårt att förklara för dessa anställda att 845 arbetade årsarbetstimmar inte ärpensionsgrundande för pension men att man om man arbetar ärpensionsberättigad. Lika svårt är det att förklara att om deras lön höjs, såhöjs basbeloppet för ATP i samma takt, vilket innebär ett fortsatt utestängandefrån tilläggspensionen. När vi behandlade frågan omaffärslidslagens återinförande ingick problemen för de korttidsanställda inomhandeln i debatten. Det idkades högläsning ur tidningen ettreferat från en ordförandekonferens, arrangerad av Handelsanställdas förbund.Jag vill nu fortsätta den högläsningen i ett avsnitt som berör just den frågavi behandlar: "Beträffande deltidsproblemen kritiserades företagenför att laborera med arbetstiderna och tillgripa nedskärning av arbetstidernasom innebär negativa effekter för många medlemmar. De hamnar ofta underminimigränsen för att få rätt till sociala förmåner, sjukersättning,arbetslöshetsförsäkring och ATP-poäng, Vi måste sätta stopp för deltidsraserietoch se till att kvinnorna får samma chans att kunna välja deltidsjobb sommännen," Det här problemet har aUtså uppmärksammats på flera håll,och att det är kvinnor som i första hand drabbas är ingen överraskning de ärju i alla sammanhang en arbetskraftsreserv som kan utnyttjas. Av vpk:s reservation framgår att de grupper som ställsutanför förmånen av tilläggspension oftast inte själva råder över den situationde hamnat i. Vi kan inte heller godta sammankoppligen med ålderspensionen utankräver en reell jämställdhet mellan deltids- och heltidsarbetande när detgäller rätten tUl ATP, Därför yrkar jag, herr talman, bifall tUl reservationen2 av i vid utskottets betänkande nr 9, Till frågan om deltidsanställdas rätt till ersättning frånarbetslöshetskassa kan jag bara säga att vi avvaktar den aviseradepropositionen med förslag om minimiarbetstid om eller 17timmar i genomsnitt såsom underlag för medlemskap iarbetslöshels-kassa. Enligt min mening skulle detta lösa problemet. deltidsarbetemed kortare arbetstid än bör få förekomma annat än i vissaundantagsfall. Då kunde företagen inte heller utnytda de deltidsarbetandekvinnorna så som görs . i (fp):