prot · FW0989 · 1973-12-31 00:00:00 — Det är inle tal om någonting annat, , än attvi lika väl som moderater och mitlenpartister vUl ha en lösning på dessafrågor. Jag är övertygad om att man i sinom tid skall kunna visa fram ellresultat som innebär atl detta problem har klarats av precis som så många andraproblem har klarats av. Befrielse för person av baltiskt urspmng från sovjetisktmedborgarskap Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs på bifall tUldels utskottets hemstäUan, dels reservationen av m, fl,, ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr Wirmark begärt volering upplästes och godkändes följande voteringsproposilion: Den som vUl all kammaren bifaller utrikesutskottets hemställan i betänkandetnr 7 röstar ja, den del ejvill röstar nej. Vinner nej har kammaren bifallit reservationen av herrDahlén m, fl. Vid omröstning genom uppresning förklarades flerlalel avkammarens ledamöler ha röstat för ja-propositionen. Då begärderösträkning verkställdes volering med omröstningsapparal. Denna omröstning gavföljande resultat: Utvidgning av folkrättens regler för krigföring § 2Föredrogs utrikesutskottets betänkande nr 8 i anledning av Kungl, Maj:tsproposition med förslag till lag om ändring i lagen (1966:664) med vissabestämmelser om immunitet och privUegier, Utskottets hemstäUan bifölls. § 3Utvidgning av folkrättens regler för krigföring Föredrogs utrikesutskottets belänkande nr 9 i anledning avmolion om utvidgning av folkrättens regler för krigföring. (vpk): I utrikesutskottets betänkanden nr 9, 10 och11 behandlas tre vpk-motioner som alla gäller folkrätten i krig. Utskottets behandhng har genomgående varit positiv.Betänkande nr 10 utmynnar i att syftet med vårt krav, som vi släUt förtredje gången, om ett svenskt initiativ för att få tiU stånd en intemationellkonvention mot mUjömord ekocid - torde vara tillgodosett. De svenskainsatserna koncentreras främst på att få tUl stånd konkret utformadefolkrättsliga punktförbud mot områdesbombningar, zoner för fri eldgivning,brandvapen såsom napalm, nedmejning av skogar genom buUdozerprogram osv.Samtidigt är det väl känt att de svenska representantema spelar en framträdanderoU i den internationella diskussionen om vapen och stridsmetoder somåstadkommer omfattande ekologisk skadegörelse. Vi har i vår motion - ochutskottet instämmer i detta förklarat alt strävandena alt få tUl ståndpunktförbud inte strider mot kravet på en särskild, sammanfattande konventionmot miljömord, 1 en andra motion hade vpk-grappen yrkat på enundersökning beträffande kemiska krigföring i och ,Utskottet ansluter sig tiU detta krav och säger i betänkande nr 11 att det ärmotiverat att tiUsätta en opartisk för att undersökafolkrättsstridiga krigföringsmetoder i dessa områden. Eftersom två av de tre motionerna alltså har fått enbehandling som jag är helt tUlfredsställd med skaU jag nu yttra mig enbart ombelänkande nr 9, Vi hade i motion nr 99 utförligt motiverat varför det varangeläget att utvidga folkrättens regler för krigföring tUl alt omfatta demultinationella företagens delaktighet i krigsförbrytelser. Utrikesutskottelsingående analys av dessa frågor är i och för sig invändningsfri. Jag skullevUja säga att detta fyrsidiga betänkande i likhet med nr 10 och nr 11 är envärdefuU översikt över vad som gjorts, görs och borde göras för att utvidgafolkrätten i krig. Den högsta graden av effektivitet skulle givelvis varanådd, om - som vi anförde i motionen rältsreglema och världsopinionensvaksamhet och reaktionsförmåga gjorde angreppskrig UU en omöjlighet. Vägen ditär förstås inte enbart en fråga om internationella konventioner, men defolkrättsliga reglerna har haft och har en betydelse som inle får underskattas.Om dessa regler hade varit meningslösa, t. ex. Genéveproto-kollet 1925, skuUeinte den ena presidenten efter den andra i ha använt aUatänkbara förevändningar för alt uppskjuta en ratificering. Ännu efler snart 50år har GenéveprotokoUet inte ratificerats av . Den viktigaste uppgiften nu är att åstadkomma förbud motalla typer av massförinlelsevapen. Från folkrättsUg synpunkt är användningen avkemiska vapen, inklusive s. k. tårgaser och växtbekämpningsmedel,kriminaliserade, även om inte alla stater har ratificerat i har gett prioritet åt utarbetandet avförbud mot tiUverkning och lagring av kemiska vapen. När en sådanöverenskommelse träffas bhr förbudet mot kemiska vapen totalt fr. o. m.lUlverkningsprocessen t. o. m. användningen. Det är givet att ett sådantfuUständigt förbud skulle underlättas, om alla återstående stater ratificeradeGenéveprotokoUet mot användningen av kemiska stridsmedel i krig. Det är också givet att riskerna för kärnvapenkrig ochriskema för rena olyckshändelser av en fruktansvärd omfattning skuUe minskaväsentligt om samtliga stater anslöt sig till de fördrag som redan finns pådetta område - spridningsavtalel, avtalet om förbud mot kärnvapenprov iatmosfären, i världsrymden och under vattnet osv. Målet måste vara inte bara atlfå slut på alla kärnvapenprov, även de underjordiska, och få ett stopp påkärnvapenuppraslningen. Målet måste vara alt få till stånd en fullständigavrastning i fråga om kärnvapen och då också förstöra och undanröja de mångatusen kärnstridsladdningar som finns färdiga att avfyra eller fälla. Manförringar inte problem som är förknippade med kärnkraftens fredliga utveckling och som diskuterades så livhgl här i går - om man konstaterar att dessaproblem trots aUt är små i jämförelse med de fraktansvärda risker som dennuvarande kärnvapensituationen utgör för hela mänskUgheten, konstaterar att det ännu mte föreUggerspecifika förbud beträffande den grapp av vapen som vi nämnt i vår motion;napalm, fosforbrandbomber, antipersonella bomber och minor, såsomstålkulebomber och lövliknande minor. Det är viktigt att det bhr sådanaspecifika förbud mot så många av dessa barbariska vapen som möjligt, men jagtror det är hka viktigt att man alltid håller de två principerlevande som har varit grundläggande för folkrätten i krig ,nämligen att krigförande inte får använda "vapen, projektUer eller ämnensom är ägnade all förorsaka onödiga hdanden" och att krigförande inte fåranvända vapen eller metoder som verkar urskiljnings-löst och utgör samma faraför civUbefoUcningen som för de väpnade styrkorna. Även om del inte finns specifika förbud motexempelvis napalm, så är dessa brandvapen och andra vapen bannlysta avfolkrätten genom att de förorsakar onödiga hdanden och verkar urskUjningslöst,Med den UtveckUng som krigstekniken undergår , särskUt sedan gjorde helaIndokina UU etl mUitärt experimentalfält och satte in en stor del av sinaresurser där , är det nödvändigare än någonsin attkunna hänvisa tUI de grundläggande foUcrättsUga reglerna för krigföring.Specifika förbud om de över huvud taget bUr formulerade i konventioner måste alltid komma långt på efterkäUcen, Del ärsant atl de huvudansvariga för krigsförbrytelser och Utvidgning av folkrättens regler för krigföring Utvidgning av folkrättens regler för krigföring brott motmänskligheten i inte skuUe kunna StäUas införinternationell domstol, även om del hade funnits specifika förbud mol alla devapen och metoder som de använt där. Men för mig och många andra har det sedanmånga år stått klart att andra krafter, som är djupt medansvariga i alla dessaförbrytelser, är lättare åtkomUga än en stormaktsregering eller en regeringöver huvud taget, 1 en artikel i den 2 juh 1970har den amerikanske nobelpristagaren i medicin , som är professor ibiologi vid Harvarduniversitelet, utvecklat dessa tankegångar under rabriken"Corporate responsibUity for war crimes", dvs, storfinansens ansvarför krigsförbrytelser. Professor påpekade där att det finns vapen somregeringar och väpnade styrkor är stolta över och gärna sätter ut iskyltfönstret men att det finns andra vapen som de liU varje pris gömmer undanoch talar så htet som möjligt om, därför att dessa vapen väcker aUmän avsky,skräck och kanske även aktiv opposition. Han skriver: "Napalm, nervgaser,ja, alla giftgaser, växtbekämpningsmedel och avlövningsmedel och alla vapen förbiologisk krigföring sjukdoms-alstrande bakterier, viras och toxiner äralla av denna art. Var och en som på något sätt är engagerad i atl skaffa,framställa eller använda dem försöker på alla tänkbara sätt att slingra sigundan publicitet," De multinationella företagen är visserligen vart och ettmäktigare än många småstatsregeringar. Men de är också sårbara och känsliga förbojkottaklioner och demonstrationer. Det är detta, menar vi motionärer, somborde utnyttjas för alt komplettera och effektivisera de folkrättsliga reglernaför krigföring. Del tar kanske att arbeta fram konventioner, mensjälva det faktum atl i eller FN:s juridiskautskott eller annan internationell församling initierade debatter om demultinationella företagens leveranser av allsköns avskyvärda vapen lill enkrigsskådeplats skuUe spela en viktig roll i flera avseenden. Vi har nämnt tvåav de multinationella giganter som försett aggressorerna i med sådanavapen. , som har sitt svenska huvudkontor på Linnégalan 76 iStockholm, levererade aU napalm med polystyren, ett råmaterialför plasttillverkning, och väldiga mängder s, k, växtbekämpningsmedel förfolkmordet och mihömordel i , , vars svenska huvudkontor ärHoneywell AB, Storsätra-gränd 5, , och , Sveavägen163, Slockholm, har spelat en ledande roll i utvecklingen av stålkulebomber,fléchettebomber, lövminor och andra antipersonella vapen som använts i enormakvantiteter för att utrota civilbefolkningen. kan man väl nämna som läkare får snälla, attraktiva broschyrer som har somförläggare och avsändare. Förelaget har så all säga psalmboken i ena handen ochrevolvern i den andra man säljer sjukhusulrastningar och man säljer sombekant computers, datamaskiner. Det finns nu åtskUliga väldokumenterade böcker om DowChemical, HoneyweU, International Telephone and ., Du ,Standard OU of CaUfomia, , och de andrahuvudleverantörerna tUl krigsmaskineri i . De som i Ukhel med DowChemical och har satts under antikrigskampanjernas rampljusblev snart mycket besvärade av pubhciteten och bojkoltaktio- Nr 89 DowChemical lät t. o. m. ett företag bjuda under sig när det Onsdaeen den gäUde nyakontrakt på napalm. jg j; 1973 Jag har nuinget särskUt yrkande, herr talman, eftersom utskottet har ------------- Men jag hoppas att den idé vi framlagt i ..." motionen1973:99 snart kommer att mogna och alt represen tan- .... teraktualiserar den inför de internationella fora, där nedrastningsförslag ''' '" och förslag om en stärkning av folkrättens regler och stäUning diskuteras. i (s): Det är en naturlig målsättning för ett landsom vårt att verka för mellanstatliga regler som kriminaliserar tillverkningenav de vapen och andra stridsmedel vUkas användning är folkrättsligt förbjuden.Om den målsättningen råder det väl enighet här i . Att det blivitavslag på motionen 99 beror på att utrikesutskottel anser all den metod sommotionärerna föreslår för all åstadkomma ett partiellt tUlverknings-förbud inteär realistisk. Del finns olika uppfattningar om vilka vapen som skaUanses omfattas av internationeUa användningsförbud. SIPRLs fjärde årsbok, somrefereras i dagens tidningar, pekar just på att den moderna teknologin tagitfram många nya vapen som ger skador liknande dem som orsakas av redan förbjudnavapen. Tyvärr anses det på många håU all dessa vapen inte faller under rådandeinternationeUa förbud. Inom FN och genom Internationella rödakorskommitlén pågåretl förhandlingsarbete med sikte på förbud mol vapen som napalm, andrabrandstridsmedel, höghastighetsgevär och antipersonella bomber. Man måste först skapa internationella förbud motanvändningen av vapen som dessa innan det blir möjligt all la itu med demultinationella företag som gör stora vinster på den ständiga högkonjunkturen iförintelsebranschen. Användningsförbud föregår logiskt ett tUlverknings-förbud. När det gäUer tUlverkningen av kärnvapen finns redan ettsådant förbud för de kärnvapenfria stater som anslutit sig tiUicke-spridningsför-draget. Det är bara att beklaga att en del potenlieUakärnvapenslaler inte anslutit sig tiU fördraget, som för övrigt kan sägas uppmed kort varsel. I fråga om de biologiska vapnen finns del ell färdigtavtal som innefattar ett tiUverkningsförbud men del avtalel har ännu inleträtt i kraft. innehåller formuleringar som bör ha betydelse förkontroUen av de multinationella företagens verksamhet. Avtalet förbjudernämhgen tillverkning inom vederbörande staters territorier respektive underderas jurisdiktion eller kontroU annorstädes. Nedrustningsförhandlingarna i handlar nu mest om dekemiska vapnen, och man hoppas på vissa resultat . ladetiUsammans med nio andra alhansfria stater nyhgen fram etl arbetspapper som bl.a. tar upp frågan hur etl förbud mot tillverkning av kemiska vapen skall kunnakontrolleras. Det bygger dels på ett detaherat system av nationeUa kontroller, delspå atl man skapar ett internationellt kontrollorgan med uppgift att övervakaavtalel. Motionärernasförslag tar ju sikte på en vidgad inlemationeU tillverk- 137 Utvidgning av folkrättens regler för krigföring rungskontrollinom FN:s ram. Tyvärr har specieUt en av de två supermakterna svårt attacceptera intrång av internationella organ på sin nationeUa suveränitet, ochdärför är del svårt att nå snabba förhandlingsresultat. 1 fråga om napalm och andra brandvapen har en rapportutarbetats genom FN, vilken skaU diskuleras av höstens generalförsamling. FNoch InternationeUa rödakorskommitlén arbetar också med att utvidga användningsförbudenatt omfatta andra s. k. konvenlioneUa vapen. spelar en aktiv roU i detarbetet genom den delegation för utveckUng av folkrättens regler om humanitet ikrig som leds av statsrådet . Det är en svensk hnje i dessa förhandhngaratt man skaU klart definiera vUka vapen som avses för att därmed göra kontroUeneffektivare. har också verkat aktivt för att få till stånd eninternationell lagstiftning av det slag som motionärerna tycks eftersträva. Multinationella företag kan spela en ödesdiger roU isamband med avtal om tUlverkningsförbud som inte får anslutning av alla stater.Regler måste därför skapas, som förhindrar att företag flyttar tillverkningfrån ett förbrukarland till ett land som inte omfattas av den internationellakonventionen. Utskottet anser i det betänkande som nyssbetecknade som invändningsfritt att det inte är reahsliskt att brännmärkaviss vapentUlverkning som krigsförbrytelse innan det finns konkreta folkrättsligaförbud mot sådan tillverkning. Därför har utskottet avstyrkt motionen. Jag yrkar bifaU tiU utskottets hemstäUan. HerrTAKMAN (vpk): Vad som skUjer utskottet och motionärerna iförevarande betänkande är det formella krav på ett föregående förbud somutskottet ställer för atl böria gripa in mot de multinationella företagen. Vimotionärer menar atl man bör sälla tillverkarna av bl. a. de vapen vi nämntunder skarp belysning, som man verkar för förbudet. Och detta kan mannaturligtvis diskutera i folksrättsliga expertkrelsar. Är det nödvändigt medett specifikt förbud mot ett specieUt vapen? Det finns många folkrällsliga experter som betraktar dessavapen, t. ex. brandvapen, som Ulegaliserade av folkrätten genom att de kränkerde två grundprinciper som folkrätten i krig har. Det behövs alltså intenödvändigtvis specifika förbud för att man skaU betrakta dessa vapen somUlegala. Jag vUJ här inte konstruera någon skarp motsättning meUanoss och utskottets talesman; jag tror att vi är ganska överens om att ettformellt förbud i och för sig är viktigt och att vi skaU sträva efter det. Mensamtidigt är kampen, vad regeringar, parlament och folkrörelser gör, för enspecifik iUegahsering utomordentligt betydelsefuU. Jag viU här nämna Russelltribunalens första session iSlockholm och den första internationella omVietnam i juh 1967, som tiUsammans hade en avgörande betydelse för att shtasönder tystnadens ridå och göra världens folk medvetna om vad som hände iIndokina. TUl skUlnad från den i Niimberg,som 19461947 dömde de främsta tyska krigsförbrytarna, hade Russelltribunalenoch mga regeringsmandat och inga dömande funktioner, mende hade stor auktoritet, och har varit och är alltjämtstarkt förankrad i fackföreningsrörelsen, kristna kyrkor och rörelser samlandra folkrörelser i ett hundratal länder. Denna allt starkare folkopinion ärett nödvändigt komplement tiU regeringars och parlaments ansträngningar attutveckla folkrätten och stärka fredens sak. i (s): tycks mena att det dröjer alltförlänge att få fram konventioner med specifika förbud och att det därför vore braom man aktualiserade de multinationella företagen i ett internationeUtsammanhang. Det skuUe liksom hjälpa lUl med opinionsbUdningen. Utskottet argumenterar inte på något sätt mot behovet aven intemationell lagstiftning av del här slaget. Vad vi diskuterar är hurSverige bör agera vid internationella förhandlingar i dessa frågor, och det ärpå den punkten som vi tydligen har htet olika uppfattningar. Svenska initiativ bör naturligtvis vara realistiska ochväl underbyggda. Eftersom vårt land är en hten och alliansfri stat är det barakvaliteten på våra förslag som ger dem genomslagskraft. Vi bör vara specieUtförsiktiga med propagandistiska framstötar, som inte påskyndar den sakligabehandhngen av dessa angelägna frågorna. (vpk): Jag tror, i , att godaidéer - idéer är tyvärr sällsynta, som sade har en mycketstark genomslagskraft. Tyvärr har de ibland en lång inkubationstid, men jaghoppas att inte just denna idé kommer att ha det. i (s): Om det här är en utmärkt idé och en framkomhgväg är jag helt säker på att det inte kommer att vara svenska förhandlare somkommer att hindra den att bryta igenom. Överläggningenvar härmed slutad. Nr 10 i anledning av molion om en internationellkonvention angående ekocid Nr 11 i anledning av molion om undersökning rörandeförekomsten av kemisk krigföring i och Nr 31 angående uppskov med behandlingen av vissa ärenden Utvidgning av folkrättens regler för krigföring Kammarenbiföll vad utskotten i dessa betänkanden hemställt. Bidrag tiU viss busstrafik, m. m. § 5Bidrag till viss busstrafik, m. m. Föredrogs trafikutskottetsbetänkande nr 13 i anledning av propositionen 1973:53 angående bidrag tillviss busslrafUc, m.m. jämte motioner. Maj :t i propositionen1973:1 bilaga 8 under punkten (s. 172-173 i utdrag av statsrådsprotokoUelöver kommunikationsärenden för ) beräknat medel förnedannämnda ändamål hade Kungl. Maj:t i propositionen 1973:53(komniunikalions-departemenlel) föreslagit rUcsdagen atl 1) godkänna de ipropositionen redovisade riktlinjerna för ett reviderat bussbidragssyslem, 2) godkänna att enbussbidragsnämnd med de uppgifter som angetts i propositionen inrättades den 1juli 1973, 3) till för drift av icke lönsamma busslinjer för /74anvisa ett reservationsanslag av , att avräknas motautomobUskattemedlen, 4) tillBussbidragsnämnden för /74 under sjätte huvudtiteln anvisa ettförslagsanslag av , att avräknas mot automobUskattemedlen. Beträffande propositionenshuvudsakliga innehåll anfördes bl. a. följande : "I propositionen föreslås ändrade bestämmelser förbidrag lill olönsam linjetrafik med buss m. m. på landsbygden. Innebörden avförslaget är att bidragsgivningen i fortsättningen skall avse sådan linjelrafiksom ingår i en i fråga om trafikens omfattning och inriktning preciserad lokaleller regional Irafikförsörjningsplan. Med hänsyn till den pågående regionalatrafikplaneringen avses den ändrade ordningen genomföras i två etapper, varavden första avser stödet lill lokal Irafikservice och den andra etappen stödettUl regional trafikservice. I fråga om bidragsgivningen avseende den lokalatrafikservicen som närmare behandlas i förevarande proposition - föreslås atlinom ramen för anvisade medel bidrag utgår tiU högst två dagliga dubbellurer påen landsbygdslinje med högst av underskottet under förutsättningatt lägst 60 proceni kostnadstäckning uppnås i trafiken. Till lokal trafikservice i kommuner inom det inrestödområdet föreslås etl i förhållande tUl landet i övrigt förstärkt stödinnebärande atl kravet på kostnadstäckning sänks lägst och attbidrag kan utgå med högst 50 proceni av underskottet. Där synnerliga skäl föreligger kan härutöver bidrag utgåinom ramen för anvisade medel." I dellasammanhang hade behandlats motionerna 1973:1747av m. fl. (s), 1973:1781 av herrar FäUdin (c) och () varihemställts all vid sin behandling av propositionen skulle 1. beslutaatt bidragsmöjlighet skulle föreligga om busslinje till mer än halva sin längd varbelägen utanför stadsplanelagl område, 2. besluta att krav på visskostnadsläckning inte skulle uppställas som villkor för all statsbidrag skulleutgå för busstrafik, 3. besluta atl statsbidrag skulle utgå avdel verkliga underskottet, dock med 75 proceni till kommunblock/kommun i inrestödområdet samt till , 4. hos Kungl. Maj:t anhålla atlreferenslaxan utformades i samarbete med på i motionenangivna grander, 5. hos Kungl. Maj:t anhåUa alt utvärdering av det nya systemetkom lill stånd och atl resultatet härav förelades rUcsdagen, 6. hos Kungl.Maj:t anhåUa om förslag lill höstriksdagen angående stöd tUl kollektivtrafikeni skärgårdarna enligt grunder Uknande dem som kom att gälla för busstrafiken,7.a) uttala atl maximigränsen för bidrag icke lönsam busstrafik borde höjastill per vagnmU bidragsgrundande trafikarbete, b) till Ersättningtill Irafikförelag för drift av icke lönsamma busslinjer under sjättehuvudtiteln för /74 anvisa ett reservationsanslag av 18 600 000kronor, att avräknas mot automobUskattemedlen, 1973:1782 av m. fl. (m) vari hemslällts allriksdagen beslutade 1. alt krav på viss kostnadstäckning inte skulle uppställassom villkor för all statsbidrag skulle utgå, 2. att statsbidrag skulle utgå med50 proceni av underskottet, dock med 75 proceni inom inre stödområdet samt lUlGollands kommun, 3. anhålla hos Kungl. Maj:l atl den s. k. referenstaxanutformades efler förhandlingar med i enlighet med vadi motionen anförls, 4. anhålla hos Kungl. Maj:t om all förelades ensammanstäUning av erfarenheterna av det nya systemet, 5. ullalat all den s. k.vagnmUsersältningen borde utgå med högst mU, 6. anvisa 18 600 000kronor tiU Ersättning lUl Irafikförelag för drift av icke lönsamma busslinjerunder sjätte huvudtiteln för /74, att avräknas mot automobilskattemedlen, 1973:1783 av i m. fl. (vpk)vari föreslagits atl med anledning av propositionen skulle besluta 1.atl avslå propositionens förslag angående krav om viss kostnadsläckning somförutsättning för statsbidrag, 2. att uttala atl bidraget borde uppgå till 50procent av underskottet, i inre stödområdet , 3. atl hos regeringenhemställa att frågan om referenstaxans storlek togs upp lUl förnyat övervägandei enlighet med i motionen framförda synpunkter samt 1973:1784av herrar () och Henmark (fp). 1. att riksdagenskuUe avslå motionerna 1973:1747 och 1973:1784, 2. atl riksdagenmed bifall till motionen 1973:1781, yrkandet l,som sin mening gav Kungl. Maj:tUll känna vad ulskollet anfört om att bidragsmöjlighet skulle föreligga förbusslinje, som lUl mer än halva sin längd var belägen utanför stadsplanelaglområde, 3. alt riksdagenskuUe avslå motionerna 1973:1781, yrkandet 2, och 1973:1782, yrkandet l,saml1973:1783, yrkandet 1, 4. att ianledning av motionerna 1973:1781, yrkandet 3 såvitt nu var i fråga, och1973:1782, yrkandet 2 såvitt nu vari fråga, samt Bidrag UU viss busstrafik, m. m. Bidrag tiU viss busstrafik, m. m. 1973:1783,yrkandet 2, som sin mening gav Kungl. Maj:t UU känna vad utskottet anfört omatt statsbidrag skuUe kunna utgå med högst av underskottet å busstrafiken,dock med högst inom inre stödområdet, 5. atl riksdagenskuhe avslå motionerna 1973:1781, yrkandet 3, och 1973:1782, yrkandet 2, i vadnämnda yrkanden avsåg bidrag tUl , 6. all ianledning av motionerna 1973:1781, yrkandet 4, och 1973:1782, yrkandet 3, samt1973:1783, yrkandet 3, som sin mening gav Kungl. Maj:t känna vad utskottetanfört rörande referenstaxans utformning, 7. att riksdagenmed bifaU tUl motionerna 1973:1781, yrkandet 5, och 1973:1782, yrkandet 4, somsin mening gav Kungl.