prot · FW09152 · 1973-12-31 00:00:00 — att med bifall tiU motionen 1973:2030, yrkandetA 2 i motsvarande del, godkände vad reservanten anfört, 2. beträffande utformningen avundantagsreglerna av (vpk) som ansett att utskottet under 3 - vidbifall tUl reservationen nr 1 - bort hemställa, att med förklaring att propositionen 1973:129borde ändras i fråga om 1 § förslaget till lag om anställningsskydd skulle antaparagrafen i den lydelse reservanten föreslagit, 3. beträffande tillgodoräknande av anställningstid förarbetstagare inom samverkande företag av (vpk) som ansett att utskottet under 5 bort hemställa, att i anledning av motionen 1973:2030,yrkandet A 2 i motsvarande del samt med förklaring att propositionen bordeändras i fråga om 4 § förslaget till lag om anställningsskydd skulle antaparagrafen i den lydelse reservanten föreslagit, innebärande att ianställningstid skulle medräknas även den tid arbetstagare varit anställd hosförutvarande arbetsgivare, om mellan arbetsgivarna förelåg sådanintressegemenskap, som kunde likställas med ett koncernförhållande, 4. beträffande provanställning avherrar () och i (m) som ansett att utskottet under 6 bort hemställa, att med bifall till motionen 1973:2024,yrkandet 2, samt med förklaring att propositionen borde ändras i fråga om 5 §förslaget till lag om anställningsskydd skulle anta paragrafen i den lydelsereservanterna föreslagit, 5. beträffande rätt för fackligorganisation att hindra uppsägning, permittering och avskedande av (vpk) som ansett att utskottet under 7 bort hemställa, a) med bifall tiUmorionen 1973:2030, yrkandet A I b), samt i anledning av samma motion,yrkandet A 2 i motsvarande del som sin meningge Kungl. Maj .t tillkänna vadreservanten anfört, b) anta 7 § ipropositionens förslag till lag om anställningsskydd, 6. beträffandesamarbetssvårigheter som grund för uppsägning av (vpk) som ansett att utskottet under 8 bort hemställa, att med bifall till motionen 1973:2028, yrkandetA 3, och i anledning av motionen 1973:2030, yrkandet A 1 a) i motsvarande del, som sin mening gav Kungl. Maj:t till känna att samarbetssvårigheter endast iutomordenthgt sällsynta fall borde utgöra sakUg grund för uppsägning, 7. beträffande deltagande iarbetskonflikt som grund för uppsägning m. m. av (vpk) som ansett att utskottet under 9 bort hemställa, a) att med bifall till motionen 1973:2030,yrkandet A I a) i motsvarande del, som sin mening gav Kungl. Maj:t till kännavad reservanten anfört. b) att motionerna 1973:2027, yrkandet 4, 1973:2028,yrkandena A 1 och A 2, samt 1973:2029, yrkandet 4, inte föranledde någonriksdagens åtgärd, 8. beträffande underrättelse tillfacklig organisation om uppsägning och avskedande av (vpk) somansett att utskottet under 10 bort hemställa, a) i anledning avmotionen 1973:2030, yrkandet A 2 i motsvarande del, samt med förklaring attpropositionen borde ändras i fråga om 10 och 20 §§ förslaget till lag omanställningsskydd anta paragraferna i den lydelse reservanten föreslagit,innebärande att underrättelse skulle lämnas till facklig organisation samtidigtsom den berörde arbetstagaren delgavs besked om uppsägning eller avskedande, b) med avslag påmotionsyrkandet under a) såvitt angick ändring i 8 och 19 §§ anta dessaparagrafer samt 9 och 18 §§ i enlighet med propositionens förslag tiU lag omanställningsskydd. Anställningsskydd, m. m. 9. beträffande uppsägningstidenslängd av (vpk) som ansett att utskottet under 11 bort hemställa, att med bifall till motionen 1973:2030,yrkandet A 2 i motsvarande del, samt med förklaring att propositionen bordeändras i fråga om 11 § förslaget till lag om anställningsskydd - skulle antaparagrafen i den lydelse reservanten föreslagit, 10. beträffande reglerna om avdragfrån uppsägningslön av (vpk) som ansett att utskottet under 12 bort hemställa, att - i anledning av motionen 1973:2030,yrkandet A 2 i motsvarande del, samt med förklaring att propositionen bordeändras i fråga om 13 § förslaget till lag om anställningsskydd - skulle antaparagrafen i den lydelse reservanten föreslagit, 11. beträffande beaktande avduglighet och lämplighet vid fastställan de av turordning av herrar () och i (m) som ansett att utskottet under 13 bort hemställa, att i anledning avmotionen 1973:2024, yrkandet 6, som sin mening gav Kungl. Maj:t till känna vadreservanterna anfört, 12. beträffande vidgning av överläggningsrätten av herrarFagerlund, i , i och iSimrishamn, samt herrar i och i (samtliga s) som ansett att utskottet under 19 bort hemställa, att - med avslag på motionerna 1973:2013,yrkandet a) i motsvarande del, 1973:2029, yrkandet 3 i motsvarande del,1973:2032, yrkandet 3 i motsvarande del, samt med förklaring att propositionenborde ändras i fråga om 32 § förslaget till lag om anställningsskydd -skulleanta paragrafen i den lydelse reservanterna föreslagit, innebärande att rätttill överläggning med arbetsgivaren i anslutning till varsel skulle tillkommafacklig organisation som hade kollektivavtal med arbetsgivaren. Anställningsskydd, m. m. 13. beträffande avstängning av uppsagd arbetstagare frånarbete m. m. av herrar () och i (m) som ansett att utskottet under 20 bort hemställa, att med bifall tiU motionen 1973:2024, yrkandet1, godkände vad reservanterna anfört, 14. beträffande omfattningen avlagens dispositiva regler av herrar () och i (m) som ansett att utskottet under 21 vid bifall till reservationen nr 13 bort hemställa, att med förklaring att propositionen bordeändras i fråga om 3 § förslaget till lag om anställningsskydd skulle antaparagrafen i den lydelse reservanterna föreslagit, 15. beträffande skadestånd förarbetsgivare som åsidosatt domstols dom av herrar i (fp), i (c). Stridsman (c), i (m). () och Ekinge (fp) som ansett att utskottet under 22 bort hemställa, att med avslag på motionen 1973:2028, yrkandetD, skulle anta 39 § i propositionens förslag till lag om anställningsskydd, 16. beträffanderättegångsbestämmelser av (vpk) som ansett att utskottet under 23 bort hemställa, a) med bifall tillmotionen 1973:2030, yrkandet A 1 c), som sin mening ge Kungl. Maj;t till kännavad reservanten anfört, b) lämnamotionerna 1973:2027, yrkandet 6, och 1973:2036 utan åtgärd, 17. beträffande avsättning av medelinom företagen till fonder m. m. av herrar i (fp), i (c), (). Stridsman (c), i (m). () och Ekinge (fp) som ansett att utskottet under 27 bort hemställa, a) avslå motionen 1973:2035, yrkandet1, b) i anledning avmotionerna 1973:2024, yrkandet 5, 1973:2025, 1973:2027, yrkandet 2, 1973:2029,yrkandet I, och 1973:2035, yrkandet 2, som sin mening ge Kungl. Maj:t tillkänna vad reservanterna anfört, 18. beträffande befogenhet förlänsarbetsnämnd att förordna om arbetsförmedlingstvång av (vpk) som ansett att utskottet under 28 bort hemställa, att med bifall till motionen 1973:2030,yrkandet B, samt med förklaring att propositionen borde ändras i fråga om1012§§ förslaget till lag om vissa anställningsfrämjande åtgärder - skulleanta paragraferna i den lydelse reservanten föreslagit. 19, beträffande förbud att på ickesaklig grund vägra arbetssökande anställning av (vpk) som ansettatt utskottet under 29 bort hemställa. att med bifall till motionen 1973:2030, yrkandetA I d), som sin mening gav Kungl. Maj:t till känna vad reservanten anfört, 20. beträffande påföljd vidöverträdelse av förordnande om arbetsför medlingstvång av herrar i (fp), NUsson i (c). Stridsman (c), i (m). () och Ekinge (fp) som ansett att utskottet under 30 bort hemställa, att i anledning av motionen 1973:2024,yrkandet 3, samt med förklaring att propositionen borde ändras i fråga om 20 §förslaget till lag om vissa anställningsfrämjande åtgärder - skulle antaparagrafen i den lydelse reservanterna föreslagit, innebärande att arbetsgivare,som ej iakttog förordnande om arbetsförmedlingstvång, skulle dömas endast tillböter, 21. beträffande differentiering avATP-avgiften av herrar i (fp), i (c), (). Stridsman (c), i (m). () och Ekinge (fp) som ansett att utskottet under 32 bort hemställa, att med bifall till motionen 1973:2026 som sinmening gav Kungl. Maj:t till känna vad reservanterna anfört, 22. beträffande tillsättande av enutredning med uppgift att utvärdera resultatet av den nya lagstiftningen av herrar () och i (m) som ansett att utskottet under 35 bort hemställa, att i anledning av motionen 1973:2024, yrkandet4, som sin mening gav Kungl. Maj:t till känna vad reservanterna anfört. i (fp); Det förslag som nu kommer att antaom lagstiftning om anställningsskydd och vissa anställningsfrämjande åtgärderhar föregåtts av en livhg debatt. En del av den kritik som riktats mot förslagetfrån framför allt företagarhäll grundar sig i huvudsak på två skäl. För det första tändes debatten när utredningen lade framsitt förslag. Till viss del har argumenten från den debatten hängt kvar ävenefter det att propositionen lagts. Jag vill uttala vår tillfredsställelse överatt en del starkt kritiserade förslag i utredningen rättats till i det förslagsom nu föreläggs . Flera klara förbättringar har gjorts ipropositionen. Vi har vidare - jag vUl understryka det i samarbete i utskottetenligt min mening enats om ytterligare förbättringar. För det andra har kritiken, framför allt frånföretagarhäll, varit hård av det skälet att de ekonomiska konsekvenserna förföretagen inte helt klarlagts. Jag återkommer till detta. Från sida ser vi det framlagda förslaget somen framgång. väcktes den första folkpartimotionen i detta ärende iriksdagen, och 1962 krävde bl. a. en utredning i syfte attlagstiftningsvägen bereda anställda skydd mot obefogade uppsägningar. Att vimot den bakgrunden hälsar lagförslaget med tillfredsställelse innebär dockinte att alla detaljer kan godtas eller att vi avhänder Anställn ingsskydd, m. m. A nställn ingsskydd, m. m. oss rättenatt komma med kompletteringsförslag. Vi har också gjort det på vissa punkter. Självfallet löser en sådan här lag inte alla problem itrygghetshänseende. Den är bara en faktor vid sidan av andra faktorer sommåhända -det gäller i varje fall vissa av dem - är betydelsefullare för deanställda som grupp betraktad. En mycket betydelsefull aspekt har emellertidlagstiftningen: Den stärker den enskilde arbetstagarens rättstrygghet. Andra faktorer av stor betydelse föranställningstryggheten är hur den ekonomiska politiken förs i stort och att vihar ett företagsvänligt klimat. Betydelsefulla är också de speciella insatsersom görs inom vissa branscher. Vi mmns insatserna för glasindustrin, förTEKO-industrin och liknande. De arbetsmarknadspolitiska och även deregionalpolitiska insatserna har stor betydelse ur trygghetssynpunkt. Vi hartrygghetsanordningar som parterna på arbetsmarknaden kommer överens om.Beträffande dem vill jag peka på de överenskommelser som träffats påtiänstemannasidan och som utförligt redovisades i senaste numret av tidningenArbetsgivaren, nr 41 a. En annan åtgärd som är utomordentligt betydelsefull ärutbyggnaden av anpassningsgrupperna. Man har nått vissa resultat genom dessaredan. Det är dock mycket värdefullt att AMS går ut tUl länsarbetsnämnderna meduppmaningen att de nu på allvar måste ta itu med anpassningsgrupperna och derasarbete. Här finns utan tvivel ett stort outnyttjat område, inte minst inomkommuner och landsting. Jag nämnde tidigare att vi i anser att deekonomiska konsekvenserna för företagen inte klarlagts. Dessa synpunkter delasockså i flera av remissyttrandena över utredningen. I t. ex. SHIO:s remissvarkrävs att företagen åtminstone borde ges "möjlighet till skattemässigkompensation för ökade kostnader och risker. En skattefri garantifond skullekunna underlätta något för de mindre företagen som är särskilt känsliga för denföreslagna lagen". Dessa synpunkter överensstämmer helt med folkpartietskrav på trygghetsfonder. De ekonomiska konsekvenserna är framför allt de som följerav de längre uppsägningstiderna. Det betyder i realiteten att företagen åsamkasen latent löneskuld som aktiveras just vid driftsinskränkningar. Det ställerkrav pä likviditeten och försämrar i viss mån också soliditeten. En fonduppbyggd av vinstmedel och arbetsgivaravgifter skulle kompensera dessaolägenheter och fungera som ett livbälte för företag som är på väg att hamna pådjupt vatten. Både departementschefen och utskottets socialdemokraterhänvisar till företagsskatteberedningens arbete. Jag vill med anledning häravpåminna om att ledamot i den utredningen, , kort efter det att propositionen offentliggjorts skrev ett brevtill utredningens ordförande och föreslog att frågan skulle tas upp tillomedelbar behandling. Det heter i brevet: "Det är viktigt att beredningenssyn på möjligheterna att med ändrade beskattningsregler motverka negativaeffekter av det aktuella lagförslaget finns tillgänglig när behandlarpropositionen. Om vissa verkningar kan förutses för småföretagen när lagenträder i kraft, måste det vara angeläget att förbereda åtgärder somkan uppväga denna effekt." Eftersom detta , som alla vet, inte skett, så har vi ireservationen 17 tillsammans med och moderata samlingspartietföreslagit att rUcsdagen hos Kungl. Maj;t begär att företagsskatteberednmgenfår i uppdrag att utarbeta förslag, som kan läggas tUl grund för beslut vid1974 års vårriksdag, om skattefria avsättningar tUl trygghetsfonder. Vi har också i vår reservation enats om att det kan varaändamålsenligt att snabbt utreda andra alternativ för att ge företagenekonomiska möjligheter att garantera anställningstrygghet för de anställda. Vadvi gemensamt vill ha sagt är alltså att man redan när lagen träder i kraft börha denna viktiga fråga för företagen ordnad. Låt mig knyta an tUl det som jag inledningsvis sade omenigheten på många punkter i det förslag som behandlas. Det är med tUlfredsställelsejag konstaterar att det rått en så bred poUtisk enighet på de flesta punktervid utskottsbehandlingen. Vissa betydelsefulla ändringar har det också råttallmän enighet om. Det gäller för det första den ändring som inneburit att enstörre krets av tiänstemän i ledande ställning förts in under lagen. Det gällerför det andra de rimligare och enhetligare turordningsregler som utarbetats.För det tredje gäller det den föreslagna skyldigheten för arbetsgivaren att,förutom organisation, underrätta enskild arbetstagare i förväg, omuppsägning på grund av personliga förhållanden övervägs. Detsamma gäller såsnart arbetsgivare överväger att avskeda en arbetstagare. Vi är självfalletöverens om att organisationerna ofta gör en stor insats vid förhandlingar isådana här sammanhang, men först som sist är det den enskilda arbetstagarensjobb det handlar om. Man bör inte få det intrycket att organisationerna ochföretagen kan förhandla bakom ryggen på den enskilda arbetaren. En delanställda tillhör inte heller någon fackförening. Det ligger enligt min meningäven i fackföreningarnas intresse att den enskUde blir underrättad och fårmöjlighet att själv överlägga med arbetsgivaren innan denne fattar sitt beslut.Jag är glad att kunna konstatera att alla i utskottet står bakom denna ändring ipropositionen. Utskottets ställningstagande innebär också att den enskildesrätt till underrättelse i förväg - och vid avskedande sä snart det kanske blir absolut och alltså inte kan sättas ur kraft genom avtal. Detsammagäller för den därmed sammanhängande överläggningsrätten. vill jag peka pä en intressant artikel iA-pressen, som en av våra tidigare riksdagskolleger, , harskrivit. har där visat hur en lag av den här typen ytterst blirberoende av hur stark viljan att samverka är. Han säger; "Praktiken kommeratt utvisa om lagarna behöver tillämpas enligt bokstaven eller omarbetsmarknadsparterna inom lagens ram finner utrymme för tUlämpningar som blirbåde smidiga och ändamålsenliga." Inom utskottet har vi också sagt att lagförslaget på flerapunkter knappast kan få betecknas som en definitiv lösning. Erfarenheten avlagstiftningen får avgöra om eventuella justeringar behövs . Med de här få inledande orden och en liten skiss över hurlångt vi har nått enighet i utskottet ber jag, herr talman, att få yrka bifalltUl de reservationer där folkpartUedamöternas namn finns med. 1 övrigt yrkarjag bifall till utskottets hemställan. 2 protokoll 1973. Anställningsskydd, m. m. A nställningsskydd, m. m. HerrNILSSON i (c): Propositionen 129 med förslag omanställningsskydd m. m. är välkommen. I jämförelse med den i övrigt relativtutvecklade lagstiftningen om trygghet för medborgarna har en mera samladlagstiftning på detta område dröjt rätt länge i vårt land. Arbetsmarknadensparter har tidigare valt att avtalsvägen lösa också hithörande trygghetsfrågor.Denna väg har emellertid visat sig otUlräcklig för att uppnå en i princip jämhkgaranti för trygghet i anställningen för alla arbetstagare. Den föreliggandelagstiftningen är inget fullbordat verk. OlUca utredningar pågår som redan nästaår väntas leda tUl ytterligare och kompletterande lagstiftning på arbetsrättensområde. Det är tUlfredsställande att regeringen nu synes anstränga sig för attfå tUl stånd lagstiftning syftande till bättre trygghet i arbetet för deanställda och utvidgad demokrati på arbetsmarknaden. säger i sitt partiprogram att varje människa harrätt tUl arbete. Den föreliggande propositionen och inrikesutskottetsbetänkande ansluter tUl denna värdering. Genom en laglig rätt tUl arbete ochutvidgad demokrati på arbetsplatserna tror vi inom att det är möjligtatt vidga förståelsen mellan parterna på arbetsplatserna och i samhället, attförbättra trivseln i arbetet och att öka förutsättningarna för ett meningsfulltarbete för alla. Förslagen i propositionen 129 ser vi på mtet sätt somrevolutionerande. Man kan säga att de lagligen fastlägger god sed påarbetsmarknaden. Lagen är värdefull också därigenom att alla kategorier avanställda i princip får likställighet och lagfäst rätt tUl arbete, bl. a. genomlagligt skydd mot obefogade uppsägningar. Denna lag omfattar naturligt nog endast dem som äranställda och varit det . Den berör inte de arbetslösa i annatavseende än vid återanställning. Lagen skapar inga nya arbetsplatser när dessabehövs. Tryggheten i arbetet ligger också i att det förs en näringspolitik ochen ekonomisk politik som ger full sysselsättning och regional balans i vårtland. I detta avseende har regeringens politUc varit mindre lyckad. Det äremellertid en annan sida av samma trygghetskomplex för människorna som inteskall diskuteras i det här sammanhanget. Det finns ändå anledning att erinra omdetta förhållande därför att lagen inte hindrar att anställda i vissa fallmåste lämna sina arbeten, t. ex. vid arbetsbrist eller ibland vid s. k.strukturförändringar. Lagen medför ett skydd mot obefogade uppsägningar och gerrätt till förtur vid återanställning och lön . Särskildaskyddsregler hjälper äldre och handikappade. Det är bra. På en punkt vill emellertid inte socialdemokraterna varamed. När det gäller att förstärka den äldre arbetskraftens ställning påarbetsmarknaden har föreslagit att man skall övervägaatt befria denna arbetskraft från ATP-avgifter och fördela den totala summan avdessa avgifter på de yngre grupperna. Detta skulle onekligen hjälpa de äldre.Socialdemokraterna har alltid avvisat denna tanke - även så sent som i . Det är beklagligt. Eftersom denna fråga har debatterats så mångagånger, och , skall jag nöja mig med att endast yrka bifaU till vårreservation under den här punkten. Jag vill understryka vad utskottet enigt uttalar, nämligenatt den nu aktuella lagstiftningen innebär att näringslivet i vissa avseendenfår ta på sig större ansvar. Företagen måste mot denna bakgrund mer än förutplanera sin personalpolitik. Det synes inte vara möjligt att lösasysselsättningsproblemen för de mest utsatta grupperna på arbetsmarknadenpå annat sätt än genom att näringslivet självt ger plats åt dem i störreutsträckning. Problemet är naturligtvis lättare att lösa om det totalt finnstillräckligt många efterfrågade arbetsplatser. Betänkandet redovisar 22 reservationer, varav vpk står för12, för 5, , och gemensamt för 4 ochsocialdemokraterna för en. Trots de många reservationerna råder det mellanpartierna, möjligen med undantag för vpk, en bred politisk uppslutning kring degrundläggande och principiella rUctlinjerna. Det är mycket värdefullt för vårtsamhälle. Jag vUl gärna understryka detta. De reservationer som vi från centernhar undertecknat syftar väsentligen tUl att skapa förutsättningar för störretrygghet i arbetet. Jag tror för min del att såväl arbetstagarna somarbetsgivarna kommer att efterleva dessa lagar på ett föredömligt sätt.Erfarenheten från äldrelagarna tyder på det. Mot den bakgrunden finns det inteenligt vår mening anledning att införa fängelsestraff för ohörsamhet och överträdelseav förordningen om arbetsförmedlingstvång, som Kungl. Maj:t ochutskottsmajoriteten förordar. Denna fråga tas upp i reservationen 20. En nackdel med de lagregler som föreslås är att deförefaller vara mycket invecklade och svåra att tränga in i för gemene man.Viss osäkerhet och vissa missförstånd kan till en början uppstå, tUls praxishunnit utbildas. Det vore därför önskvärt med en mera lättillgängliglagstiftning och ett enklare system. Det är vår förhoppning att man i framtidentillvaratar alla möjligheter till förenklingar av lagstiftningen i dettaavseende. Genom det i lagen fastlagda samråds- ochöverläggningsförfarandet bör åtskilliga problem kunna lösas och isamförstånd. I partimotion har pekats på samrådsgruppernas viktiga uppgift,som under utskottsbehandlingen bekräftats av generaldirektör i arbetsmarknadsstyrelsen.Centern har pekat på att denna verksamhet bör utvidgas till att omfattaäven de mindre företagen. Utskottet har uttalat sig positivt om detta. Ettsärskilt svårlöst problem synes vara att allt fler människor får psykiskahandUcapp som försvårar för dem att utstå påfrestningarna i arbetet. Den härfrågan måste ägnas ännu större uppmärksamhet. I några motioner, bl. a. från , har pekats på attden företagsledande personalen är undantagen från lagens skydd. Utskottet harutförligt belyst frågan i betänkandet. I anledning av motionerna harpropositionens skrivning kompletterats, så att begreppet företagsledandepersonal getts en snävare innebörd än i propositionen såväl på det enskilda sompå det offentliga området. Utan att man behöver göra någon ändring i Kungl.Maj:ts lagförslag bör genom utskottets skrivning lagtillämpningen kunna blitUlfredsställande mot bakgrund av den reella situationen. Som utskottet enhälligt uttalar i början av betänkandet innebär Anställningsskydd, m. m. A nställningsskydd, m. m. lagarna omanstäUningstrygghet att näringslivet måste påta sig större ekonomiskt ansvar.Förlängning av uppsägningstiden och lön vid uppsägning och permittering kommerotvivelaktigt att medföra en ökad ekonomisk belastning för företagen i form aven latent skuld. Om syftet med lagen skall kunna uppfyllas måste företagen äveni tider med ekonomiska svårigheter ha möjligheter att garanteraanställningstryggheten. Utan att överdriva riskerna härvidlag kan man säga attdet är en fråga som det inte går att komma förbi. Utskottets majoritet pekar påatt erfarenheten av äldrelagarna inte ger anledning tUl oro. Erfarenhetenav dessa lagar är emellertid alltför kortvarig för att lagarna skall kunnaåberopas som ett bevis i detta avseende. Dessutom kommer den nya lagen attomfatta i princip alla anställda och kan därigenom hos enskilda företag få enbetydande effekt. Enligt vad som upplysts under utskottsbehandlingen har vissabanker redan uppmanat sina lokalkontor att beakta ålderssammansättningen iföretag vid kreditvärdighetsbedöm-ningen. Som framgår av motionerna kan denna trygghet förarbetstagarna åstadkommas genom någon form av försäkringssystem, genom fondavsättningarinom företagen eller genom avsättningar till självständiga stiftelser undergemensam förvaltning av arbetsgivare och arbetstagare. Vi reservanter anser detmycket vUctigt att syftet med motionerna, nämhgen att skapa trygghet för allaanställda i företags skiftande öden, tillgodoses. Olika lösnmgarbör prövas. I partimotion framförs förutom förslag om trygghetsfonderäven förslag om någon form av försäkringssystem.