prot · FW09100 · 1973-12-31 00:00:00 — a. service- och restauranglokalertUl utbUdningsdepartementet , , som har att svara för projekteringen,har därefter enligt vad jag inhämtat ytterligare studerat vissa funktions- ochdetalj-programfrågor. Ang. den planerade centrumanläggningen i föruniversitetet i Prövningen av detta komplicerade byggnadsärende somenligt förslaget avser lokaler alltifrån bibhoteks- och förvaltningslokaler tiUrestauranger och kommersiella affärslokaler och för vilka kostnaderna förenbart byggnadsarbetena beräknats tUl ca prisläge är ännu inte avslutad, Enhgt hittUlsvarande planering skulle behovet av nybyggnaderför icke-laborativa ändamål inom området bli tUlgodosett för överskådlig tidgenom tUlkomsten av den föreslagna centrumanläggningen. Möjligheterna atteffektivt utnyttja de andra byggnader inom området som främst lämpar sig föricke-laborativa ändamål skulle därför kunna bli av direkt betydelse förprövningen av detta byggnadsärende. Jag har därför inhämtat synpunkter frånLUP-kommittén för beträffande bl. a. användningen av de byggnadersom disponeras av skogshögskolan. Denna redovisningöverlämnades tUl mig . Kommittén föreslår där bl. a. att äveninstitutionerna för matematik och statistik erhåller lokaler inom området. Jagkommer att skyndsamt ta ställning till det överlämnade materialet. Fru talman!Jag tackar statsrådet för svaret. 1972 besvarade statsrådet eninterpellation av mig angående centrumbyggnaderna vid . Jag refereradedå upprepade hänvändelser både från och frånuniversitetets studentkår , i vilka enträget hade begärts attbyggnadsstyrelsen skulle fä projekteringsuppdrag för centrumanläggningen.Statsrådet sade dä: "Till slut vill jag understryka det angelägnai att vi fär de definitiva anläggningarna ute vid klara", men hankunde inte ange någon tidsram för det fortsatta planeringsarbetet. Efter den debatten och i anledning av den fick statsrådetMoberg ett öppet brev från studentkåren vid , i vUket man ställdefrågan: "Bryr sig statsrådet överhuvudtaget om hur studenterna hardet i och hur de upplever studiesituationen?" Det brevet varföranlett bl. a. av statsrådets påstående att studenterna inte hade det sådåligt när allt kom omkring. När man från studenthåll hos utbUdningsdepartementetförhörde sig om dagsläget fick man beskedet att beslut skulle komma i aprU, ochnär man vände sig tUl departementet i aprU sades det att ärendet låg hosfinansdepartementet. har man ett Frescatiupprop under cirkulation underskrivet av rektorn, av ordförandena i olika vid verksammaföreningar, av klubbordföranden i m. fl. som slutar;"tystnad från statsmakterna kräver vi nu klartbesked! " Det uppropet samlade 500 namnunderskrifter. Jag är inte riktigt säker pä innebörden av statsrådetssvar, men jag hoppas att det skaU tolkas sä att det klara beskedet nu är attvänta inom en mycket snar framtid, och. jag vore tacksam om statsrådet bekräfta att denna min tolkning är riktig. Jag räknar med att detta mycket besvärligaärende efter den sista granskningen av vad som kan bli aktuellt med skogshögskolanslokaler, när skolan lämnar området och flyttar annorstädes, skall resultera iett beslut av regeringen före semestrarna, så att och jag slipperdiskutera denna fråga . Jag vUl bara säga att jag och jag tror ävenföreträdarna för de organisationer som har undertecknat uppropet vid blir statsrådet varmt tacksamma om vi kan slippa att diskutera denna frägavidare. Ang. verkningarna för lärarpersonal av minskat antal universitetsstuderande överläggningen var härmed slutad. § 14 Ang. verkningarna för lärarpersonal av minskat antaluniversitetsstuderande Herr statsrådet erhöll ordetför att besvara () i kammarens protokoU för intagnafråga, nr 218, och anförde: har frågat mig vilka särskildaåtgärder för att dämpa verkningarna för förordnad lärarpersonal av ett minskatstuderandeantal jag avser att vidta med anledning av utbildningsutskottetsbetänkande nr 1973. I det nämnda betänkandet framhöll utskottet att det"kan vara motiverat att Kungl. Majl: har möjhgheter att i särskilda faUgenom speciella åtgärder dämpa verkningarna av ett väsentligt minskatstude-randeantal". De särskilda åtgärder som vidtogs motiverades avden oväntade svängningen från uppgång tUl nedgång i tillströmningen tilluniversiteten. Det nya tilldelningssystem som tillämpas fr. o. m. 1973/74 kanväntas dämpa svängningarna i lärarbehovet vid universiteten. anmodade universitetskanslersämbetetrektorsämbetena vid universiteten bl. a. att utfärda varsel om att ett antallärare m. fl. sannolikt inte skuUe kunna beredas fortsatt förordnande samt attnoga följa och kartlägga situationen. Detta arbete skulle ske i nära kontaktmed länsarbetsnämnderna och med de inrättade lokalasamrådsgrupperna, i vilka ingår företrädare bl. a. för personalorganisationerna. Kartläggningsarbetet pä läroanstalternaberäknas - enligt vad jag erfarit - kunna slutföras . På grundval avdetta material kommer universitetskanslersämbetet att göra sin bedömning av deenskilda fallen och utforma eventuella förslag till åtgärder. Jag skall be att fä tacka statsrådet svaret på min enkla fräga. Det här är ett problemkomplex som vi hardiskuterat tidigare. togs initiativ bäde inom riksdagenoch av Ang. verkningarna för lärarpersonal av minskat antal universitetsstuderande regeringen.De resulterade också i en del särskilda åtgärder, som uppenbarligen har varittill glädje för personer pä universitetsinstitutionerna. Orsaken till att jag ställt en fråga nu i riksdagensslutskede är att utbildningsutskottet i sitt betänkande menade att ocksåi år den situationen kan uppstå att det behövs åtgärder men inte ville bindaregeringen tiU vilka typer av åtgärder som skuUe vidtas. Jag tycker att det varen rimlig bedömning från utbUdningsutskottets sida. Det har cirkulerat uppgifter i pressen om att regeringendels har fastställt den beräkning av studerandeantal som Ugger till grund förlärartiUdelningen, dels också avvisat tanken pä en tillräcklig förstärkning iform av extra doktorandstipendier för nästa är. Det här skulle, om det varriktigt, skärpa problemen ute vid institutionerna jämfört medinnevarande läsår. svarar statsrådet att frågan är föremål förarbetet ute på universiteten och inom universitetskanslersämbetet. Det kan ioch för sig vara bra, men det jag frågade var vad Kungl, Majl kommer att göra,och också utbildningsutskottets anmodan riktade sig till Kungl, Maj:t, Jag måste därför ändå fä upprepa frågan i all korthet: Omnu den här kartläggningen inom universiteten och UKÄ visar att läget ärbesvärligt också , kan vi då räkna med åtgärder och i så faU vilka? Det är en akademisk fräga i dålig mening. Somjag antyder i svaret mäste jag innen jag vill och kan säga någonting vetahurudan myndigheterna bedömer den aktuella situationen vara. Jag kan tillägga, , att jag hadeuppvaktning frän och dess underförbund. De var helt införstådda med mig iställningstagandet att det måste finnas så exakta uppgifter som möjligt omsituationen innan man kan pröva vilka åtgärder som skulle kunna vidtagas. Jag har fått ett mandat att vidta åtgärder i enstaka fall,och om det behövs kommer jag självfallet att utnyttja det mandatet. Det som statsrådet sade sist i sitt anförandevar något mer löftesrikt, nämligen att han om det behövs skall utnyttja detmandat som utbildningsutskottet och har gett honom. Vad framhöll vid den nämnda uppvaktningen var omman går efter det pressmeddelande lämnat ut - att det behövs åtgärder förarbetslösa universitetslärare, framhöU bl, a, angelägenheten avtillfälliga doktorandstipendier för assistenter, amanuenser och lektorer somfriställs och också för dem som under det här året har haft tillfälligadoktorandstipendier, pekade också på möjligheten att ordna någon typ avextratjänster för allmänt institutionsarbete och pedagogiskt arbete, SACQ-sbedömning är således uppenbarligen att åtgärder behövs. Jag tolkar statsrådets svar sä att statsrådet - omnu också myndigheterna kommer till slutsatsen att det behövs åtgärder pä dethär området kommer att vidta åtgärder av det här slaget. Överläggningen var härmed slutad. § 15Ang, intagningen till väg- och vattenbyggnadssektionerna vid de tekniskahögskolorna Herr statsrådet erhöll ordetför att besvara () i kammarens protokoU för intagnafråga, nr 220, och anförde: har frågat mig om jag är bereddatt överväga en minskad intagning tUl väg- och vattenbyggnadssektionerna vid detekniska högskolorna. Svaret är nej, inte . Ingen myndighet eUerberörd personalorganisation har hittiUs heUer framlagt några förslag för regeringeni den antydda riktningen. är förhindrad att ta emotsvaret. Jag skaU därför be att få tacka statsrådet för svaret. Den sedan läng tid höga investeringstakten när det gäUerbyggnadsinvesteringar har pä senare är minskat i vårt land. Mot bakgrund avdetta och av att byggnadssidans totala relativa investeringsutrymme enhgtsamstämmiga uppgifter kommer att minskas, har en översyn av dimensioneringenav utbildningen på byggsidan aktualiserats. Den volymmässiga ökningen av utbildningen pä högskolenivåhar varit kraftig, särskilt , Den ärliga intagningen har ökatfrån ca 150 personer /61 tiU ca 500 personer /71,Därtill skall läggas att man vid högskoleenheten i kommer att utbilda ettfemtiotal personer pä detta område. Mot denna bakgrund vore det enUgt min mening inteonaturligt att närmare pröva om nuvarande intagningsvolym bör bibehållas. VarjehögutbUdad förorsakar stat och kommun stora kostnader. Det är naturligtvisrimligt att dessa kostnader ger utbyte. Lät mig illustrera med siffror hämtadefrän i , fanns där 170 platser somlockade 140 sökande, Alla de sökande antogs. Av dessa hade ca hälften sä lågabetyg att de inte skulle ha antagits är 1970, Efter tre kvarts års studier harhälften av dessa klarat högst två av åtta möjliga tentamina. Intagningsvolymen måste också bedömas mot bakgrund av attmänga högt kvalificerade tekniker, ingenjörer och arkitekter går utanadekvat sysselsättning. Ett permanentande av olika omskolningsåtgärder och förhoppningaratt nya arbetsuppgifter, tUl vilka byggnadsingenjörernas utbildning ärlämplig, skall dyka upp framöver, utgör inget försvar för fortsatt ökadelevintagning vid de tekniska högskolorna. Samhällets behov av kvalificerade tekniker mäste självfallettillgodoses. Detta är en av förutsättningarna för att vi skall vara rustadeatt möta morgondagens problem. är naturligtvis en kvalitativthögtstående undervisning på detta område ur samhällets synpunkt önskvärd. Inuvarande läge kan detta motivera en översyn av storleken på intagningen tillde tekniska högskolornas sektioner på detta område. Ang. intagningen tiU väg och vattenbyggnadssektionernavid de tekniska högskolorna Överläggningenvar härmed slutad. Om förläggning av högre utbildning titt § 16 Omförläggning av högre utbildning till Herr statsrådet erhöll ordetför att besvara i (fp) i kammarens protokoll för den 17maj intagna fräga, nr 226, och anförde: i har frågat mig om jagär beredd att i samband med behandlingen av U 68 :s förslag i positiv andapröva möjligheterna att förlägga högre utbildning tiU . 1 U68:s huvudbetänkande, som remissbehandlas sedan ett parmånader tUlbaka, läggs bl. a. på grundval av ett omfattande utredningsarbetefram förslag om den framtida lokaliseringen av den högre utbildningen. Vid ställningstaganden tiU U 68 :s lokaliseringsförslagmåste hänsyn tas till en rad olika faktorer av såväl utbUdningspohtisk somregionalpolitisk karaktär. 1 avvaktan på att remissbehandlingen av utredningensförslag slutförs är jag inte beredd att göra något särskUt uttalande om någonregions eller orts möjligheter i sammanhanget. HerrWESTBERG i (fp): Jag ber att fä tacka statsrådet för svaret.Även om det inte är nägot direkt svar på min fråga kan man med god vilja tolkadet som positivt. Statsrådet säger att man skall ta hänsyn till olika faktorerav såväl UtbUdningspohtisk som regionalpolitisk karaktär när man gär att taställning till U 68 :s förslag, och det tycker jag är bra. Enligt U 68 :s förslag skuUe komma att varaett av de fä län i landet som inte kan erbjuda sina invånare någon av de eftergymnasialautbildningsformer som föreslås för andra län. Detta är desto meraanmärkningsvärt som hör tUl de primära centra sorn skall få taemot statliga verk som ett led i strävandena att skapa ökad och merdifferentierad sysselsättning för länets invånare. Den satsningen är juutomordentligt angelägen med hänsyn till de problem i fråga om sysselsättningoch negativ befolkningsutveckling som länet har att brottas med, men en avförutsättningarna för att denna utlokalisering skall kunna uppfattas positivt avverkens personal är att det finns möjligheter till aUsidig utbUdning på allanivåer inom området. Jag kan i detta sammanhang referera till finansministerSträng. Han talade om närheten tiU högre utbildning samt tillgången tiU godakommunikationer och tillade att bostäder är av stor vikt för berörda organ ochderas personal. Han förutsatte vidare att U 68 skuUe beakta konsekvenserna avförslaget om utlokalisering av statlig verksamhet, när den utredningen i sintur lade fram sitt förslag. Men det är ju ingalunda endast av hänsyn tillifrågavarande personal eller tiU behovet av att göra attraktivtvid eventuell fortsatt utlokalisering som det är viktigt att vi fär del av denspridning av den eftergymnasiala utbildningen som U 68 föreslår. Det är vårungdom, vårt näringsliv och länets möjligheter tUl en positiv utveckling detgäller. Jag behöver inte för statsrådet närmare beskriva hur angelägetdet är att får den stimulans som tillgängen till högreutbildning innebär; statsrådet känner redan vär situation. Jag viU bara uttala den förhoppningen attstatsrådet vid den fortsatta prövningen av U68;s förslag och deremissutlätanden som kommer skall finna det möjligt och lämpligt att föriägganågon form av högskoleutbildning, och därvid även av yrkestekniskhögskoleutbildning, tiU vårt län. Överläggningen var härmed slutad. § 17 Om förlängning av remisstiden med anledning av U 68;shuvudbetänkande Om förlängning av remisstiden med anledning av U 68:shuvudbetänkande Herr statsrådet erhöll ordet för att besvara herrWikströms (fp) i kammarens protokoU för intagna fräga, nr 232, ochanförde: har frågat mig, om jag är bereddmedge att remisstiden med anledning av U68:s huvudbetänkande förlängsytterligare. Låt mig först konstatera att det torde finnas få statligautredningar om någon som har arbetat med en sådan öppenhet som U 68 ochvars tankegångar därför för förslagens överlämnande varitkända och debatterade i en sä vid krets. Trots detta har departementet funniten mycket läng remisstid motiverad med tanke på att det rör sig om ett stortutredningsmaterial och många principiellt betydelsefulla frågor. Vi harföljaktligen faststäUt en remisstid som uppgår till över . Det är enav de längsta ja, kanske den allra längsta som över huvud taget förekommit ihkartade sammanhang. När vi har satt tiden har vi bl. a. stöttoss pä utredningens egen bedömning. U 68 har skisserat en tidsplan, enligtvUken remisstiden skuUe utgå , och en principproposition,grundad pä utredningsförslagen och remissbehandlingen, föreläggas . En förlängning av remisstiden måste leda till atthuvuddelen av utredningens förslag beträffande bl. a. dimensionering,studieorganisation och lokal institutionell organisation inte kan genomföras -som U 68 förutsatt -/77. Det finns, som jag ser det, två huvudskäl för att hållafast vid den skisserade tidsplanen. Det ena skälet är det principbeslut om gymnasieskolanskompetensvärde som riksdag fattade. Vid beslutet förutsattes att denya reglerna för allmän behörighet m. m. skall träda i kraft omkring mitten av1970-talet. Det finns ett väsentligt samband mellan U 68 :s förslag omdimensionering och avgränsning av högskoleutbildningen och det arbete med attkonkretisera det nämnda principbeslutet, som bedrivs avkompetenskommittén. Det är i det närmaste nödvändigt att genomförandet avförändringar pä grundval av dels U 68 :s, dels kompetenskommitténs kommandeförslag samordnas. Vi har då inte pä detta stadium velat tänja tolkningen avbegreppet "mitten av " så långt som att låta den avse /78. Om förlängning av remisstiden med anledning av U 68:shuvudbetänkande Det andra skälet som sammanhänger med det förra är attdet inom en samhällsfaktor som utbUdningssektorn med dess snabba förändringarkan vara riskabelt att ha en aUtför läng tid meUan det att ettutredningsförslag presenteras och det att förslaget leder till konkretareformer. Redan den tid som U 68 :s tidsplan förutsätter, , är läng.Jag är inte benägen att nu vidta åtgärder för att ytterligare utsträckagenomförandeperioden, något som en förlängning av remisstiden i realitetenskulle leda till. Jag ber att få tacka också för detta svar, somvar utföriigt. Detta är naturligtvis en ganska stor och svårgenomträngligmateria, och vad man än må säga om U 68 :s 800-sidiga betänkande, inte är detsärskilt lättläst. Jag skaU inte ge mig in pä att värdera utredningens arbete,vilket ju statsrådet gör i början av sitt svar, utan skall uppehålla mig enbartvid frågan om remisstiden och framför allt möjligheterna att avge ettremissyttrande på lokal nivå. Jag tror nämligen att det är särskilt -viktigtatt de berörda vid universiteten, de anställda på institutionerna ochstudenterna får hygglig tid på sig att titta på detta genomgripande förslag. På universitetsorterna har man i allmänhet bildatsärskilda U 68-kom-mittéer, och även inom SFS finns en grupp som häller på medatt utarbeta studiematerial om U 68 ett material som skall underlätta förSFS:s representanter i ohka remissorgan att sätta sig in i det svårgenomträngligamaterial som utredningen har åstadkommit. Dessa aktiviteter kommer i gång försti början av höstterminen. Remisstiden är satt tiU . Det betyderatt svaren till UKÄ skall vara inne ungefär den i varje faU vetjag att institutionerna skall svara tUl utbildningsnämnderna den ochatt utbildningsnämnderna skall svara till konsistorierna . Detinnebär att de som skaU yttra sig på lokal nivå och som erfarenhetsmässigtkommer i gång någon gäng i början pä september faktiskt har ganska påsig. Jag skall inte gä in på U 68 :sframtida öde, men jag har litet svårt att förstå att en förlängning avremisstiderna på lokal nivå, som skulle innebära att ingen behövde vara färdigmed sitt yttrande förrän , skulle behöva leda till dekonsekvenser som statsrådet nämner i sitt svar. Mitt huvudintresse är alltsåatt de människor som arbetar med detta och som berörs av förslaget på lokalnivå skall få något längre remisstid än den nu föreslagna ordningen faktisktmedger. Det är inte regeringen som fastställer hur dentotala remisstiden för universitetssektorn skall fördelas pä olika instanser.Det har vi i enlighet med god tradition överlåtit ät UKÄ att avgöra. Jag har sagt till studenterna, som är ivrigast att fä enföriängning tiU stånd, att studenter och andra som inte hinner säga sin meninginom de tidsramar som UKÄ har givit dem, självfallet kan skriva direkttill departementetoch anföra kompletterande synpunkter. Vi kommer att beakta sådana synpunkterUka mycket som de svar vi får från myndigheterna. Det är klart att regeringen inte fastställerremisstiderna t. ex. när det gäller institutionernas yttranden tUlutbUdningsnämnderna. Men det är ju den sluttidpunkt som regeringen fastställersom binder upp de underorgan som skall yttra sig. Jag vidhåUer att det ärotillfredsställande att lärare och andra anställda vid institutionerna ochstudenterna i realiteten bara har någon månad på sig i början av höstterminen. Statsrådet försökte komma undan problemet genom att sägaatt man kan skriva direkt till regeringen. Det gör naturligtvis SFS, men det ärändå det arbete som bedrivs i de små enheterna på institutionerna som ärviktigt för att man skall komma till ett bra resultat pä detta område. Det ärdet arbetet som inte bör bedrivas under en sådan här tidspress. Ang. svårigheter att utnyttja allemansrätten vid orienteringstävlingar Överläggningen var härmed slutad. § 18 Ang. svårigheter att utnyttja allemansrätten vidorienteringstävlingar Herr jordbruksministern ordet för att besvara i (s) i kammarens protokoll förden intagna fråga, nr 209, och anförde: i har frågat mig om jaguppmärksammat de svårigheter vissa markägare förorsakar för orienterare attfritt och under ansvar vid tävlingar få utnyttja allemansrätten i skog ochmark. Allemansrätten innebär bl. a. att man får uppehålla sig påannans mark, med undantag för tomt, åker eller skogsplantering. Allemansrätten som kräver respekt och hänsyn för naturenär en omistlig tillgäng för värt friluftsliv, som vi pä lämphgt sätt skall slåvakt om. I normala fall mäste orienteringstävlingar med undantagför start-och målplats - anses tillåtna inom ramen för allemansrätten, eftersomingen skada kan antas uppkomma pä skogsområde där löparna passerar. För desärskilda anordningar som krävs vid start- och målplats bör markägarenssamtycke lämpligen inhämtas. Självfallet kan emellertid i vissa fall problem uppkomma,i synnerhet i anslutning till stora orienteringstävlingar och vid värtävlingar. har uppmärksammatfrågan och utreder orienteringstävlingarnas inverkan pävegetation och djurliv. HerrOLSSON i (s): Jag tackar jordbruksministern för svaret. Detvisar att de problem som jag har aktualiserat är kända och att det är fräga omatt vidta åtgärder. Den omständigheten att vissa markägare förorsakat utövarna av Ang. svårigheter att utnyttja allemansrätten vid orienteringstävlingar orienteringssportenbekymmer har även jordbruksministern det framgår av svaret uppmärksammat.Det har på sina håll i landet inträffat händelser som skapat problem och orobland orienteringsfolket och åtminstone i ett faU lett tiU rättslig prövning. Den unika förmän som vi har i och som populärtkaUas aUemansrätten bör även för orienteringssportens utövare vara oinskränkt,allra helst som man vet att detta friska och sunda idrottssläkte strävar efteratt uppnå goda förbindelser med såväl markägare som jaktvårdare.Orienteringssportens styrka är att man har regler och tävlingsbestämmelser,där eventuella överträdelser oförbehållsamt leder tUl bestraffning. Det är medandra ord under ansvar som orienterarna önskar att få utnyttja allemansrätten iskog och mark. Det sägs i svaret frän jordbruksministern att det mästeanses tillåtet inom ramen för allemansrätten att bedriva orienteringssport. Jagär medveten om att det är sä med få undantag. Men hur blir det ? Man får utgå ifrån att viblir fler och fler som vill disponera markerna för friluftsliv, och frågan ärom allemansrätten kommer att vara till fyUest , eller om det kantänkas bli nödvändigt med en ny naturvårdslag för att reglera dessa problem. Viklarar oss nödtorftigt med aUemansrätten , men jag är inte övertygad omatt den kommer att räcka till för framtiden. Det är alldeles riktigt som iEdane säger att allemansrätten, denna gamla sedvanerätt, inte finns lagfäst.Den var naturligtvis till fyllest , när uite så värst mångamänniskor hade möjhghet att röra sig i naturen. Situationen bhr en annan då aUtfler har tillfäUe och lust att ströva i skog och mark. Man bör måhända se efterom man i lag skall reglera människornas rättigheter i det här avseendet. Det ären mycket svår sak att ge sig i kast med, men jag tror också att tiden snart ärmogen att undersöka huruvida vi behöver lagfästa allemansrätten och på detsättet fä klart vilka rättigheter som finns. De stora orienteringstävlingarnamäste naturligtvis det sker också i stor utsträckning - organiseras så inte åstadkommer skada i naturen. Den omständigheten att en markägareannonserar att det inte är tUlåtet att orientera på hans mark utgör ingethinder för orienteringstävlingar; en sådan annons är inte detsamma som ettförbud. Dock med undantag för start- och målplatser där får det anses heltklart att man mäste ha markägarens medgivande. HerrOLSSON i (s): Ätt jag snuddade vid tanken på en lagstiftningberor på just den omständigheten att friluftslivet breder ut sig och attallemansrätten kanske inte kommer att räcka.