prot · FW0956 · 1973-12-31 00:00:00 — Det ärjust detta som är det centrala:Vem skall få möjlighet att se de förnämligakonstskatter som är i statens ägo? Frågan omLäckö slott har varit föremål för behandling i två gångertidigare, och . Vid båda tillfällena gäUde förslageniståndsättande av delar av samt återförande av en del av inredningen,målningar och konstföremål. Motionerna avslogs visserligen, men betydandeminoriteter stödde motionsyrkandena. Jag skall inte nu ta ytterligare tid ianspråk med att redovisa aUa de argument som kan anföras. Jag hänvisar till minmotion och till de inlägg i kammardeballen som gjorts vid tidigare riksdagar. Anledningen till att jag nu tagit upp frågan är närmastden atl det skäl som kulturutskottet framförde, eller antydde, i sittbetänkande föreföU mig helt ohåUbart, nämligen att ett bifall skullefå besvärande prejudicerande följder. Man skulle kunna framföra hknandeönskemål beträffande andra byggnadsminnen, heter det. Jag har i min motionbegränsat mig tUl vissa målningar som gjorts för Läckös räkning men som senareflyttats till . Prejudikatskälet är vad del gäller målningarnaohållbart av två orsaker. Den ena är att och den problematUc somgäller i detta avseende torde vara helt unika. Den andra är att omprejudikatskälet skall tas på allvar och inte fungera som ett svepskäl borde kulturutskottet självt ha tillämpat det i detta fall. Vissa konstföremålhar nämligen tidigare återförts tUl . Detta skedde i samband medrestaureringar 19291930, då målningar återfördes från . Enligt minmening saknar dock varje argumentering utifrån den här linjen relevans, då enriksdag knappast kan binda en kommande riksdag vid ett stäUningstagande i enkonkret fråga av den typ del här gäller. I det betänkande som ligger på bord återkommerutskottet tUl samma synpunkter men går ett steg längre i självutplånande.Riksdagen bör nämUgen enligt utskottet inte göra något uttalande i frågor avdenna art. Det är, tycker jag, mer än lovligt svagt av utskottet att dra sigundan och vägra att ta ställning i den konkreta frågan. Jag vill nu frågautskottets talesman vem som skall bestämma i denna och hknande angelägenheter.Skall det vara tjänstemän i eller kanske"konstförståsigpåare" i statens konstnämnd? Hur skall ett folkligtinflytande komma till uttryck i frågor av den här typen? Varför skall riksdagenfrånsäga sig rätten att fatta beslut eller ange riktlinjer i sådana frågor? DetgäUer ju dispositionsrätten tUl statens egendom, till allas vår egendom. Det finns ännu en sak som är värd attuppmärksammas. kommer att göra en studieresa till bl.a. , vilket självfallet alldeles särskilt glädjer oss skaraborgare.Utskottet har emellertid vägrat att bordlägga Läckömotionen till för attkunna studera frågan på ort och ställe. Detta är märkligt. Det vittnar om enosedvanlig nonchalans och en arbetspraxis som måste vara helt unik i det härhuset. Först förklarar man att man inte kan behandla enaktualiserad fråga rörande ett kulturminnesmärke och sedan kommer utskottet attföreta en resa för att bese det. Och varför denna brådska? Har man möjligenfått för sig i kulturutskottet att skulle ha för litet att göra nu ivår och därför till varje pris vill klara av den här motionen redan nu?Motionen är ju på intet sätt knuten till statsverkspropositionen. Jag kan inte finna några rimhga skäl till denna vägran attbordlägga motionen utom möjligen rädslan för att intrycken av i fagerförsommargrönska skall vara så betagande, att kulturutskottet skulle börja levaupp till sitt namn och ta sådana här frågor på allvar. Men upplevelsen av Läcköslott kommer utskottets ledamöter inte ifrån, och även om frågan om ettåterförande av vissa målningar till nu faller, så faller frågan framåt.Det är min övertygelse. Besöket på för det. Jag ber att få yrka bifall till den reservation som fogatsvid utskottets betänkande. Idetta anförande instämde i Ahngsås (fp). HerrLARSSON i (s): tog ställning tiUen motion med i stort sett samma innehåll som den som behandlas, även omårets motion är mera begränsad tiU sin omfattning. Det är riktigt som anföres i motionen och som ävenanfördes i förra årets betänkande att har fått en förnämligupprustning. Likaså är det ostridigt att turister i stor utsträckning sökersig,tiU-Läckö. Men detta är ingen nyhet har varit ettturistmål, och på grund av kommunikationernas utveckling upplever varje sådanplats som en betydande ökning av publikfrekvensen. Det är bara glädjandeatl har denna dragningskraft. Utskottets resa går inte bara till för attutskottets ledamöter skall kunna bese besöket där utgör en del iresan. Vi är ganska övertygade om att vi kommer att möta ett isommarfager omgivning. Utskottet har emellertid den principiella uppfattningenatt utskottet inte bör peka ut ett slott till vilket vissa saker skallåterföras. Det bärande skälet var ju alt även om den yttreupprustningen var ganska tillfredsställande aUa tycks vara nöjda med den förelåg det ändå vissa risker, innan den inre upprustningen var färdig medvärmesystem, bevakning osv. Man önskade därför inte tUlstyrka framställningenom att målningarna definitivt skulle återföras tiU . Det är en sak som helt och hålletförbiser, och jag tycker att den är det centrala i den här frågeställningen.Under utställningsperioden , när turisterna har möjUghet att bese Läcköslott såväl invändigt som utvändigt, kommer ju de här målningarna att finnas påplatsen. De är utlånade för sommaren från och kommer alt varaförvarade på med den tUlsyn som är erforderlig när det gäller sådanadyrbara konstverk. borde nog ha talat om atl allmänheten får sede här målningarna. Utvecklingen på del här området går ju mot att konsteningalunda skaU vare sig magasineras eUer kontinuerligt finnas på bestämdaplatser, utan flyttas ut tiU olika områden. Och utan att närmare gå in på denhär frågan viU jag ändå säga, all såvitt jag vet är de som arrangerarutställningen där nere på ganska tillfredsställda med att det såsmärtfritt har gått atl låna ut de tavlor som nu talar om. Det är riktigt att utskottet i övrigt inte har gjort någonlång motivering, men vi anser inte atl vi kan tillstyrka motionen. På tal omatt det skulle brådska med behandlingen av densamma vill jag påpeka alt detinte förelåg någon rädsla för alt skjuta på den tiU efter utskotlsbesöket. Vihar helt enkelt den principiella inställningen, som vi angav vid ett tidigaretillfälle, att innan man tar upp sådana här resonemang måste det finnasförutsättningar för att tavlorna skall kunna skyddas och bevaras på etttillfredsstäUande sätt, inte bara under utställningstid när publiken strömmartiU utan året runt. Med de här orden, herr talman, ber jag att få yrka bifalltill utskottets förslag. Jag viU först gratulera kulturutskottetsledning och dem som har handlagt planeringen av sommarens resor till att fåkomma tiU då länet är som allra vackrast att se.Det brukar vara så, genom att E 3 passerar , att våra vänner frånandra delar av landet har så rasande bråttom att de aldrig har tillfälle attstanna upp och se hur mycket vackert och värdefuUt som har atterbjuda ur bl. a. kulturhistorisk synpunkt. Jag tror, herr talman, att jag haralla länsbor bakom mig när jag på länels och dess invånares vägnar hälsarkulturutskottet varmt välkommet till . Den fråga som står under behandhng har jag tillsammansmed flera vänner från länsbänken fört fram i olika motioner ochäven i början av detta årtionde; senast vid höstriksdagen . Liksommotionären, reservanterna och andra personer som intresserar sig för Läcköslott anser vi väl alla även de som har väckt motion i -att det är mycket angeläget att så långt som möjligt få fram en godtagbar miljöi en del rum på . Som jag sagt har jag tillsammans med vännerfrån länsbänken ansett atl det framför allt är den tredje våningen som börtillföras lösa inventarier såsom möbler, målningar och konstföremål av olikaslag. Vi kan självfallet inte glömma den välvilliga inställningsom en ganska stor del av ledmöter intog vid behandlingen av vårmotion . Inle minst, herr talman, utgången av voteringen då gav ossmycket goda förhoppningar om att vid ett lämpligt tiUfälle framgångsrikt kunnaåterkomma tUl i denna fråga och därvid med en något utvidgadmotionsplan. Jag kan tala om att vi i samband med förberedelserna förvårriksdagen även arbetade med en sådan motion. Men vid det tiUfället fick vi och jag antar även andra kolleger på länsbänken - telefonsamtal frånturistintendent i . Han framhöUför oss att det kanske inte var så bra atl väcka någon motion vid åretsriksdag, och han pekade bl. a. på att det pågick intensiva förhandlingar medmUitären på för att få disponera bataljmålningarna där tiU en avturisttrafikföreningen anordnad jaktutstäUning på . Vogel-Rödinsade att det genom en motion kanske skulle skapas svårigheter vid de fortsattaförhandlingarna mellan föreningen och representanterna för påKarlberg. Man kan självfaUet ha delade meningar om Rödinsuppfattning i själva sakfrågan att en motion som sådan skuUe ha kunnat ledatUl att bataljmålningarna hade hängt kvar på . Men medtanke på Rödins oro inför ett misslyckande med sommarens utställning och medtanke på innehållet i mUitärernas remissvar i anslutning till vår motion ibörjan av , var vi medvetna om att det ändå kanske skulle uppståvissa svårigheter. Det var därför inle svårt för oss alt avstå från att väckaen motion vid årets riksdag. Genom ett löfte till intendent har visåledes kommit fram till att det knappast har varit lämpligt att skapa någondebatt kring denna fråga vid årets riksdag. Men jag vill gärna understryka,, att vi tillsammans skall återkomma med en motion, och dåräknar vi med att kunna få stöd hksom stöd från och från militärerna på på . Och jagviU begagna tUlfäUet att rikta ett tack till chefen för och hansmedarbetare för att de nu välviUigt har ställt tavlorna till förfogande förutställningen . Jag kan tiUägga att jag ser hksom har sagt - som en riksklenod och anser att dess kulturmUjöär en tUlgång för hela landet men kanske framför allt för västra om hur skaU inordnas i vårt kulturhv och hur dess inre miljöskall utformas återkommer vi till . Där utgör de nuomdiskuterade bataljmålningarna bara en del i hela frågekomplexet. Mot denna bakgrund vill jag meddela att jagvid en eventuell votering kommer att lägga ner min röst. I detta anförande instämde , ochherr (samtliga s). Jag ställde ett par frågor till utskottetsvice ordförande. Jag frågade: På vilket sätt skall det folkliga inflytandetkunna ta sig uttryck, vilken möjlighet skall vanliga människor i en landsändat. ex. ha att påverka sådana här beslut, om helt avvisar tanken attden skall befatta sig med ärenden av denna typ? Jag frågade också varför herrLarsson i bytt åsikt. Han förordade ju tidigare en utredning som varännu mera omfattande än den jag föreslagit i min motion. Vad sedan gäller utlåningen av målningarna , så ärdet självfallet högst glädjande och alldeles utmärkt att den kommer till stånd.Jag har aldrig själv hyst minsta tvivel om att detta skulle genomföras insinuationer om att löften skulle svikas har jag inte tagit på allvar. Del ärju helt i linje med de strävanden som finns att föra ut kulturprodukter ilandet. Men det utgör inte och detta är grunden för mitt synsätt något skälatt stanna upp, utan man bör gå vidare och söka få en permanent placering av demålningar som är lämphga för . i säger vidare att utskottet intebör peka ut något särskilt slott som bör rustas upp. Jag delar inte denuppfaltrungen. Om kulturutskottet skall fyUa sin uppgift får utskottet, menarjag, ta itu med sådana här frågor. Man måste sätta in detta i ett störrekulturpoli- Det gäller hela decentraliseringstanken i kulturlivet, och det ärju ändå den verkligt stora frågan, den som exempelvis genomsyrar kulturrådetshela betänkande. Jag tycker aUtså att kulturutskottet sviker sin uppgift omdet tvekar inför att ta upp sådana här frågor. Det man saknar ikulturutskottets behandling av den här motionen är enligt min mening enkulturpolitisk syn, en kulturpohtisk vilja eller vision, för att ta tiU etthögtidligt ord. Utskottet anser att inte bör göra någonting i en sådanhär fråga. Detta är, tycker jag, inte riktigt - det är, herr talman, torftigt. HerrLARSSON i (s): Jag vidhåller uppfattningen att det måstevara svårt för kulturutskottet att i varje särskilt fall i frågor av sådan artsom aktualiserat säga att de och de konstverken ellermålningarna skall flyttas från ett ställe tUl ett annat. Vi har ju organtillsatta för vården av konstnärliga och kulturhistoriska verk, och de verkenär såvitt jag vet placerade på många olika ställen. Säkerligen skulle det kunnastiga fram många aspiranter på konstverken och säga, att del och det tiUhöross. Eller tänk på de konstverk av olika slag som vi hemfört från slagfältenute t ! Även i sådana faU skuUe det kunna resas krav på atl konstverkenåterbördades till sina rättmätiga ägare. Jag menar aUtså att detta är invecklade och svåra problem.Däremot anser jag det vara en riktig linje och en väg som är lättare att gå som man valt i samband med att öppnats för allmänheten, alltså lånar ut de konstverk och målningar som är uppskattade och som man vill attallmänheten skaU få se i deras rätta miljö. Vad sedan gäller frågan hur vi ute i bygderna skall kunnapåverka förhållandena tycker jag att är ett bra exempel på hur mangenom olika åtgärder kan aktualisera och genomföra betydande förbättringar.Det är ju en grundlig upprustning som där har skett. De som åstadkommit den ärbara att gratulera. Sedan ville att jag skulle svara på fråganvarför jag följde och varför jag nu harändrat mig. Jag vill svara att orsaken har varit de sakskäl som framkommitunder mellantiden. Och ett av de avgörande skälen var atl när vi förra gångentog ställning till dessa frågor hade inte en sådan inomhusmiljö medvärme och liknande att man kunde överföra konstverken dit för permanentförvaring året runt. Jag tror också alt både och jag i vissasammanhang kan påverkas av de fakta som föreligger, utan att någon därför skaUkunna säga atl vi frångår våra uppfattningar och ändrar vår ståndpunkt. Slutligen tackar jag på utskottets vägnar för herrBlomkvists välkomnande ord, som jag vill meddela att vi hade fått eninbjudan att resa till . Resan tiU är däremot ettinitiativ som utskottet självt har tagit. Men vi känner oss inte mindrevälkomna till . HerrRICHARDSON (fp): Visst kan man ändra uppfattning, det äralldeles självklart. Men i detta fall är det intressanta att möjligheterna attgöra ifrågavarande omplacering har blivit större i och med restaureringsarbetenaunder . Den sinnesändring det här gäller går sålunda i rakt motsattriktning mot den som skulle ha varit den naturliga. Sluthgen vill jag påpeka att det prejudikatargument somutskottels vice ordförande anförde inte kan äga gUtighet. iVänersborg talade om att krav kunde resas på alt konstföremål fördes tUlbakatill utländska tidigare ägare. Men det viktiga och intressanta i detta fall ärju att det är staten som äger tavlorna. Det är inte fråga om något byte avägare, utan det gäller en omdisponering av placeringen, ingenting annat. Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs på bifall tUldels utskottets hemställan, dels reservationen av herrar Källstad och iKil, och förklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. § 14 Anslag till folkbildningsverksamhet Föredrogs kulturutskottetsbetänkande nr 14 i anledning av propositionen 1973:1 i vad avser anslag /74 tiU folkbildningsverksamhet jämte motioner. Utskottets hemställan bifölls. Maj:t hade i propositionen1973:1 bilaga 10 under punkten B 52 (s. 120124 i . utdrag avstatsrådsprotokollet över utbildningsärenden) föreslagit att tillBidrag tiU folkbibliotek för /74 anvisa ett reservationsanslagav . I detta sammanhang hade behandlatsmotionen 1973:1252 av () och fröken () vari hemställtsatt till Bidrag tUl folkbibliotek för /74 anvisade ettreservationsanslag av . att rUcsdagen med bifaU tillpropositionen 1973:1 och med avslag på motionen 1973:1252 tUl Bidrag tUlfolkbibliotek för /74 anvisade ett reservationsanslag av . 1. av , fröken och iGunnarskog (samtligac) som ansett att utskottet bort hemställa, att i anledning av propositionen 1973:1 ochmotionen 1973:1252 tiU Bidrag tiU folkbibliotek för /74 anvisadeett reservationsanslag av . Punkt B 52 i årets statsverksproposition ärsä till vida anmärkningsvärd att vi där återfinner den enda anslagspost inomhela kultursektorn som föreslås sänkt i förhållande tiU innevarande budgetår.Detta är desto mera anmärkningsvärt, som det rör sig om anslag för de kanskeallra viktigaste kulturinstitutioner vi har i landet nämhgen folkbiblioteken.TiU yttermera visso är anslaget avsett att i första hand kommaglesbygdskommunerna tUl godo och på så sätt medverka till att utjämnaolikheterna i kommunernas biblioteksservice. Folkbiblioteksverksamheten är i allt väsentligt enprimärkommunal angelägenhet. Kommunerna satsar också av sinatotala kulturulgifter just på biblioteken. Utgifterna har ökat starkt under1960-talet och fortsatt att öka under 1970-talel. Är 1972 hade de stigit tiU261 , och innevarande år har nära 292 miljoner anvisats enbetydande höjning med tanke på det frostiga ekonomiska klimatet. Med hänsyn till kommunernas satsningar är de statligabidragen mycket små och dessutom minskande. /72 uppgickanslaget tiU 6,8 mUjoner, och enligt förslaget i årets statsverksproposition,som biträds av utskottsmajoriteten, skaU detta anslag nästa budgetårytterligare minska med , alltså nära en halv miljon kr-onor. Detär beklagligt därför alt detta statliga bidrag behövs i det utjämnande syftejag nämnde. Av anslaget utgår i huvudsak bidrag till två ändamål: delsfleråriga utvecklingsbidrag, dels bidrag för enstaka punktinsatser av olikaslag. Vidare täcks kostnader för experter, information och andra centralaåtgärder från sida. Några fleråriga utvecklingsbidrag har icke beviljats sedan1970. satsar man, som det heter proposition, "iallt högre grad" på punktinsatser. Under loppet av innevarande år kommer ytterligare ettantal fleråriga utvecklingsprojekt att avslutas. Det innebär att ca 900 000kronor kommer att så atl säga friställas. Av detta belopp försvinner 480 000kronor genom den nämnda anslagsminskningen. Återstår alltså ca 420 000 kronoratt läggas till posten för punktinsatser. Denna post blir sålunda, somutskotlsmajoriteten skriver, större än innevarande budgetår. Del är aUdelesriktigt. Och bidragsmöjligheterna skulle alltså enligt utskottsmajoritelen varaförbättrade. Dessvärre är matematiken inte så enkel. Samtidigtförutsätts nämligen i propositionen att skall disponeras för ensärskild art av punktinsatser, nämligen för att förbättra tillgången pålitteratur på invandrargruppernas modersmål. Detta är en i och för sig mycketangelägen insats. Det är helt i sin ordning att bidrag i denna storleksordningutgår inom detta nästan genant eftersatta område. ett områdedär det är självklart med statliga insatser. Dess värre innebär det också attskolöverstyrelsens möjhgheter att möta behovet av anslag till andrapunktinsatser försämras. Del är meningslöst att i talarstolen förklaraden här matematiken genom att räkna upp siffror. AUra helst som jag underutskottsbehandhngen misslyckades informera utskottets majoritet, trots att manhade papper och penna tUl hands och trots att man ansträngde sig att förslå denågot snåriga sammanhangen. Det förhåller sig emellertid så att kommunerna hittUls iblott ringa utsträckning ansökt om bidrag för invandrarUtleratur. Bidrag harfrämst beviljats till andra punktinsatser. När nu reserveras för justinvandrarböcker, kommer helt enkelt att nästa budgetår fåsämre möjligheter atl tillmötesgå kommunernas ansökningar om punktbidrag för andraändamål. De som i första hand kommer att bli Udande på detta är deglesbygdskommuner som behöver bokbussar men har svårigheter att finansierainköp av sådana. Det är djupt beklagligt om just den häranslagsposten skall bli den enda i kulturbudgeten som minskas i förhåUande tiUinnevarande budgetår. Jag yrkar bifaU tiU reservationen 1 vid punkten 2. HerrLARSSON i (s): medgav att han hade haftsvårigheter med sin matematik när det gällde atl övertyga utskottet om att hansuträkning var riktig och att felaktigheterna låg dels hos utskottets ledamötersom inte fattade matematiken, dels i propositionen av vilken det framgick inte insett att det skuUe uppstå en sådan minskning som görgäUande blir fallet. Vi har fattat saken så att det tillfälligautvecklingsstödet tUl bibliotek nu har fyllt sin uppgift. harockså markerat att flera av dessa bibliotek är färdigstäUda. Därigenom har detblivit pengar över av de medel som varit anvisade för detta speciella ändamål.Eftersom detta anslag inte längre skall utgå blir dessa pengar över, och delhade kunnat vara utgångspunkten för propositionen. Men om man granskar dennanärmare finner man att hela beloppet inte går tiUbaka till statskassan. Detinnebär enligt utskotlsmajoritetens uppfattning att det inte är fullt rikligtatt, som gör, tala om en förändring tUl det sämre. Det är alldeles rikligt att det pågår kulturellaaktiviteter i samband med försöksverksamheten när det gäller vård och socialservice i olika glesbygder. Jag vill gärna erinra om att sådana här kulturellaaktiviteter inom försöksverksamheten har förekommit i FöUinge, , ,, , Ström samt . Det har bl. a. gäUt anskaffandet aven kulturbuss innehållande bibliotek samt utrustning för att höra musUc och sesmalfilm. Vidare har man anordnat resor tUl kulturaktiviteter samt olikaaktiviteter i studieförbundens och kommunernas regi. Det tyder i alla fall påatt de aktiviteter som talar om pågår på alla områden. Utskottsmajoriteten har som sagt inte kunnat dela herrSundmans uppfattning, och jag ber att få yrka bifall till utskottetshemställan. Bidrag tiU nykterhetsorganisationer m. m. HerrSUNDMAN (c): Jag vill ge en kort kommentar. Jag skall inteförsöka dra igenom matematiken. Situationen är den att inga ytterligare flerårsbidragbeviljas. Därmed kan man föreställa sig alt de pengar som inte går ditfristäUs. I själva verket har naturligtvis den omständigheten att ytterligareflerårsbidrag inte beviljas medfört att behovet av punktinsatser och antaletansökningar om sådana ökar. Föregående år hade vi disponibla.Ansökningarna motsvarade 3,2 mUjoner kronor. Alltså kunde bara en smärre delbeviljas. I är ökar detta anslag på med till , vilket verkar väldigt bra. Men läggs 0,5 miljonerkronor på en speciell punktinsats, där man tidigare haft mycket små anspråk påskolöverstyrelsen att få pengar. Följden av del hela är att ytterligare stigande anspråk påpunktinsatser inom övriga sektorer möts av sämre möjligheter förskolöverstyrelsen att bevilja anslag. Situationen är alltså totalt settförsämrad för folkbiblioteken, och eftersom det drabbar justglesbygdsbiblioteken är det djupt beklagligt. Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs på bifaU tilldels utskottets hemställan, dels reservationen nr 1 av m. fl., ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller kulturutskottels hemställan i betänkandetnr 14 punkten 2 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifaUit reservationen nr 1 av m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. Bidrag till nykterhetsorganisationer m. m. Maj:t hade under punkten B 56 (s. 129131)föreslagit alt till Bidrag tUl nykterhetsorganisalioner m. m. /74 anvisa ett reservationsanslag av . I dettasammanhang hade behandlats motionerna 1973:454 av iStockholm m. fl.