prot · FW0962 · 1973-12-31 00:00:00 — Jag får lacka vikarierande statsministern fördet torftiga svaret. Jag har sällan hört etl svar pä en fråga i somhar legal så långt från sanning och verklighet. Statsrådet använder or-detrimligen: samordning av offentliggörande och överlämnande till sker irimlig utsträckning. Det rätta ordet är orimlig, och det är en uppfattning somjag tror att vi alla vet råder i det här huset: vid talmanskonferens ochkammarkansli för atl inte tala om tryckeriexpedition lika väl som ipartikanslier och bland ledamöter. Del är ett orimligt tillstånd. Det har blivit närmast rutin att varje proposition avstörre intresse presenteras på en presskonferens, varefter del kan gå dagar ochibland veckor innan den föreligger för . pågår debatten omregeringsförslagel landet runt. ledamöter vet ingenting mer än dehar kunnat läsa sig till i tidningarna. Partiledare, och även andraledamöter, avkrävs offentliga kommentarer om förslag om vilka de Ang. avlämnandet och offentliggörandet av regeringenspropositioner ingentingvet om de inle händelsevis haft en spion utsänd på regeringens presskonferens. Detta är inle någonting som inträffar någon enstaka gång,det har den här våren bhvit det vanliga förfaringssättet. Det är en trivialerfarenhet för oss aUesammans att medan vi sitter på ett låg på väg ut i landetför att informera allmänheten i politiska frågor ger regeringen enpresskonferens i någon för oss alldeles ny fråga. Vi får frågor frånallmänheten om vad förslaget innebär, och vi har inte ens hört talas om atl delvarit någon presskonferens, därför all när människorna fick veta det i radionsatt vi på tåget. Detta är en vanlig, alldeles trivial upplevelse. Det kaninte vara möjligt att regeringen inte förstår vilka svårigheter delta innebärför , för partierna och för ledamöter. Snarare måste slutsatsen att regeringen alldeles avsiktligt, för alt tillskansa sig självPR-fördelar, tillämpar den här metoden: att debatten skall föras när endastregeringen vel vad förslagen innebär. Dessutom presenteras förslagen på delvanliga PR-sällel, så att de för regeringen positiva dragen framträder och alltannat fördöljs och kommer fram först när debatten egentligen är över och detryckta förslagen föreligger. Det är en flåshurlig jakt på PR och reklam, somman kan förslå atl en regering bedriver som uppenbarligen känner sig desperatnär den känner makten glida sig ur händerna och ett val närmar sig. Men del ären ytterst beklaglig ringaktning som regeringen visar sin uppdragsgivare,. Del var en upphetsad kommentar herrCarlshamre gjorde till mitt svar. Om , utöver upphetsningen,också har intresse för själva sakfrågan kanske jag kan bidra med någon litenupplysning. Till atl börja med offentliggörs de stora flertalet propositionersamtidigt med atl de läggs fram i . En annan sak är att det händer attdebatten beträffande propositioner som väntas med stort intresse alltså haren särskilt central plals i den politiska debatten startar redan innanpropositionen ligger färdig på bord. Det kan ha många olika förklaringar. Man sätter ut enpresskonferens då man räknar med att upplagan skall vara färdig.Det händer all tryckerierna är överbelastade och inle klarar leverans , men då tillhandahålls i regel ell utomordentligt utförligt informationsmaterial,som ingalunda bara är tillgängligt för dem som deltar i presskonferensen. Del är inte sällan också på det sättet atl de förslag sommotses med särskilt intresse i den politiska debatten jagas med stor iver avnyhetsjournalisterna. 1 det öppna samhälle som vi lever i händer del atl delyckas plocka fram bilar av informationen på egen hand. Då hamnar regeringenlätt i ell sådant läge alt den är tvungen att ge en redovisning förhuvudlinjerna innan propositionen ännu är färdigtryckt, detta för att hindraatt debatten går alldeles snett på basis av enstaka och kanske missvisandeuppgifter som läckt ul. Jag sade i nirtt svar att vi försöker samordna lidpunktenför offentliggörandet med den lidpunkt då propositionen föreligger färdig. Men jagsade också fullt uppriktigt alt detta ofta är svårt. Det är särskilt svårtbeträffande sådana förslag som är väntade och där både pohtiker ochjournalister har etl stort intresse av alt slita fram nyheterna så tidigt sommöjligt. Jag undrar om någon mer än statsrådet höra någon upphetsning i min röst i mitt förra anförande. Jag är intealls upphetsad. Jag är ytterst allvarlig. Del är väl ändå märkligt, , atl vi jusl dennavår i mångfaldigt större utsträckning än tidigare råkat ul för altintressantare regeringsförslag presenteras på presskonferenser, stundom veckorinnan de föreligger tillgängliga för . Om del nu ärtekniskt svårt det förstår jag mycket väl att det kan vara - att samordnaoffentliggörande och överlämnande, hur kommer det sig då all dessa svårigheterundantagslöst uppstår när del gäller frågor, om vilka man vel all de kommer attväcka stor allmän debatt? Sådana svårigheter uppstår inte - del är rUctigt -när del gäller flertalet propositioner som överlämnas till och som ärav mycket mindre allmänt intresse. Då går det bra. Hur kan det komma sig atldet är så svårt just när det gäller de frågor, i vilka regeringen anser sigbehöva del försprång i debatten som del innebär all vara ensam om att riktigtvela vad förslagen handlar om? Del är ju ändå så det ständigt går till, och detgäller inte några enstaka dagar - som jag sade kan det ibland röra sig omveckor mellan presskonferens och överlämnande till . Nej, ,det måste nog finnas en annan förklaring. Jag är inte alls ute för att försöka stoppajournalisternas legitima nyhelsjakl. Men den har alltid pågått. Intensiteten iden jakten skiljer sig inte från tidigare års. Men del är en mycketmarkant skillnad i frekvensen av sädana här missöden i är och tidigare. Det kanendast tolkas som ell utslag av vad jag kallade regeringens flåshurtiga jaktefter reklam och PR-lillfällen. Torsdagenden 5aprH]973 Ang.avlämnandet och offentliggörandet av regeringens propositioner överläggningen var härmed slutad. § 6 Föredrogs och hänvisades Kungl. Maj.ts proposition nr 72 till näringsutskottet. § 7 Fördrogs och hänvisadesmotionerna nr 1738 tiU lagutskottet, nr 1739 till finansutskottet, nr 17401742till socialförsäkringsutskoltet, nr 1743-1746 lUl mrikesutskottet och nr 1747tUl trafikutskottet. § 8Föredrogs, men bordlades åter juslitieutskottets betänkanden nr 16 och 18. § 9Föredrogs och biföUs interpellationsframställningen nr 71. den 5 aprU 1973 § 10Föredrogs näringsutskottets belänkande nr 30 i anledning av propositionen1973:36 angående godkännande av internationeUa kakaoavtal. Utskottets hemstäUan bifölls. § 11Anslag till forskningsråden inom verksamhetsområdem.m. Föredrogs ulbildningsutskottets betänkandenr 10 i anledning av propositionen 1973:1 i vad avser anslag för budgetåret1973/74 tUl forskningsråden inom verksamhetsområde m.m. jämte motioner. Utskottets hemstäUan bifölls. Maj:t hade i propositionen1973:1 bUaga 10 (ulbUdningsde-partemenlel) under punkten E 49 (s. 420-422)föreslagit atl till Atomforskning för /74 anvisa etlreservationsanslag av . 1 detta sammanhang hade behandlats motionerna 1973:170 av () och herrMolin (fp) vari hemställts alt under anslaget Alomforskning anvisadeett i förhållande till Kungl. Maj:ls förslag med förhöjtreservationsanslag av samt 1973:703 av () ochherr Fiskesjö (c) vari hemställts atl beslutade 1. all lUlAtomforskning för /74 anvisa ett i förhållande lUl Kungl. Maj:tsförslag med förhöjt reservationsanslag av , 2. att hos Kungl.Maj;l anhålla om utredning beträffande inrättande av ett frislående institutför plasmafysik med fusionsforskning i enlighet med vad som anförts i motionen. 1. atl med bifall till propositionen 1973:1 ochmed avslag på motionerna 1973:170 och 1973:703, sistnämnda motion i denna del,till Atomforskning för /74 anvisade ett reservationsanslag av24 , 2. att beträffande fristående institut skuUeavslå motionen 1973:703 i denna del. Jag slår här fjr att yrka bifall, inle tillnågon reservation, för del blev del ingen, ulan tUl motionen 170 av mig självoch om alt reservationsanslaget Alomforskning skulle höjas med , delta i avsikt alt få plats där för de medel som begärs tillfusionsforskning vid tekniska högskolan. Jag yrkar därmed också bifall tillmotionen nr 703, mom. 1, av och . Bakgrunden tUl de här två motionerna, vUkas ändamålutskottet visserligen ställer sig välvUligt till men som del av ekonomiska skälinle anser sig kunna bifalla, är givelvis del faktum all dagens energikällorinle kommer att räcka särskilt länge till och all vi måste se lUl alt hittanya. Det finns en hel del förslag till sådana, men fusionsforskningen är en,som vi i har kommit ganska långt mot alt finna en teoretisk möjlighettUl. Ännu är nämligen denna forskning på det stadiet, där väsentligavetenskapliga problem först måste LJsas, innan man kan börja göra experiment istörre skala. För denna vetenskapliga forskning behövs inga jätleapparater ochinga jätteanslag. Det skulle räcka med de vi harföreslagit för att forskningen skulle kunna fortsätta i ungefär nuvarandeomfattning. Utan denna anslagshöjning i förhållande alltså tilldepartementschefens och utskottets förslag räcker inle pengarna ens tUlpersonallöner åt redan anställda forskare och tekniker, utan man måste friställadem. Detta skulle innebära en svår kapitalförstöring, dels därför atlexisterande dyrbara anläggningar då står till ingen nytta, dels därför atl mansplittrar en väl utbUdad och väl samarbetande grupp människor, där alla behövsför att det skall bli resultat. Att således skrota ner en av de mest lovandeforskningsgrenar och en av de mest framlidsdigra vi har verkar all varasynnerligen föga välbetänkt. Den svenska forskningens kvalitet på detta områdeär belagd genom atl den har kunnat hålla sin slällning på internationellakonferenser, i konkurrens med stormakterna och deras oerhört överlägsnatekniska och ekonomiska resurser. lär man ha kunnat räkna med så godachanser till utdelning på ett så pass blygsamt forskningsanslag, som del jagoch mina medmotionärer här yrkar på. Energipolitiken kommer all diskuteras omnågon månad i denna kammare. RUcsdagen går att besluta i en fråga som bordeha tagits upp i del sammanhanget, nämligen anslaget till fusionsenergiforskningen. Finns det något alternativ till utbyggnaden avkärnkraftverk? Det är en fråga som blir central , när man börjar inse allriskerna med kärnkraft var större än man räknat med, när de energikällor som vihittUls litat till börjar sina och när enkla framskrivningar av dagens trenderfår oss alt tro atl behovet av energi ständigt ökar. den 5 aprU 1973 2 protokoU 1973. den 5 aprU 1973 har, som just påpekat, envälkänd forskning rörande fusionsenergins utnyttjande till kraftproduktion, dens. Detta skulle kunna bli ett mUjövänligt alternativ tillatomkraften. kan här ge etl betydelsefullt bidrag till lösningen avproblemen att tämja vätekraften därför att vi har framstående forskare som ärengagerade i denna uppgift. Hur mycket tänker nu staten satsa på denna forskning förnästa budgetår? Man finner inte ens begreppet fusionsenergiforskning istatsverksproposilionen. Man måste ha speciella informationer för alt förståatl det är genom anslaget till statens råd för atomforskning som gerpengar tUl fusionsforskningen. Del vore rimligt att denna viktiga forskningkunde bedrivas i ell särskilt institut och få en egen budgetpost istalsverkspropositionen, så alt kunde försäkra sig om etttillräckligt anslag. Vi har föreslagit en utredning om detta i motionen 703, p.2. är emellertid atomforskningsrådet mycket välvilligtinställt till fusionsforskningen. Men föreslår regeringen ett så knappttilltagel anslag till rådet atl både denna och annan viktig forskningäventyras. När beslöt all utöka engagemang i deneuropeiska organisationen för kärnforskning, , etl grundforskningsprojekl,var man medveten om alt anslag till detta skulle tas ur atomforskningsrådelsbudget. Men man underströk att målsättningen vid den årliga budget-behandlingenav atom forskningsrådets anslag borde vara att i största möjliga utsträckningeliminera försämrade ekonomiska vUlkor för inhemsk forskning. Denna målsättning kan inte uppfyllas med del anslag somregeringen nu föreslår för nästa budgetår. Inte nog med alt rådet skall bekostaCERN-projektet. Man får också ta över driftkostnaderna för forskningsrådenslaboratorium i StudsvUc, som förut bekostats av de medicinska ochnaturvetenskapliga forskningsråden. Eftersom alltså rådels åligganden utökatsinnebär den höjning av anslaget med knappt 2 mUjoner kronor som regeringenföreslår all anslaget i realiteten sänks. Rådet tvingas att skära ned anslagentill redan pågående projekt. Eftersom vissa projekt redan hållits på sparlågaen och man där snålat in på materialkostnader så myckel som möjligtför att i det längsta undvika att avskeda folk, kommer denna ytterligarenedskärning sannolikt att medföra atl man nu måste permitlera personal. Ulskoltel menar att del är "angeläget att den svenskafusionsforskningen ges ekonomiskt stöd i en utsträckning som medger attpågående, av sakkunniga prioriterade, forskningsprojekt kan bedrivaseffektivt". Man hänvisar emellertid till det rådande budgetläget ochöverlåter en betydande del av finansieringen tUl andra. frånhändersig alltså ansvaret för att denna forskning kan bedrivas på ett, i förhållandetill sin möjliga framtida betydelse, tillräckligt effektivt sätt. Delförefaller klart atl våra prioriteringar när det gäller forskning inte ärgenomtänkta. I motionen 703 föreslår vi under punkten 1, i likhet medvad som föreslås i motionen 170 från folkpartirepresentanter, att ytterligare900 anslås tUl atomforskningsrådet. Jag ber all få yrka bifall till motionen 703punkterna 1 och 2. behandlade fråganom deltagande i del internationella sloracceleratorprojektel i CERN.Etl noggrant utredningsarbete hade föregått förslaget, som utmynnade i altmerkostnaderna för deltagande i projektet skulle bestridas frånanslaget till atom forskningsrådet. Utbildningsulskotlel gjorde vid sin behandling av fråganetl uttalande som delvis refererats av . Vårt uttalande var allatomforskningsrådets anslag bör "prövas i sedvanlig ordning vid denårliga budgelbehandlingen och målsättningen härvid vara atl i största möjligautsträckning eliminera försämrade ekonomiska villkor för inhemskforskning". Föredragande statsrådet, som jag förutsätter har gjortdenna prövning, anför i årets stalsverksproposition: "För att undvika enalltför kraftig reduktion av medlen för övrig forskning beräknar jag, liksomför innevarande budgetår, ett särskilt belopp tUl rådet om 2 milj. Detta belopp skall emellertid ses som ett lån eftersommotsvarande avdrag kommer all göras från anslaget under budgetåren1975/76-1978/79. All en viss reduktion av medlen för forskningsrådet skullebli följden av del nya åtagandet var alla medvetna om. Vid diskussionen framkomatl man räknade med att denna reduktion skulle begränsas till ungefärpenningvärdeförsämringen men att i övrigt summan skulle hålla sig något så närkonstant. Statsrådet uttalar i årets stalsverkspropositionalt det av rådet beräknade ökade medelsbehovet för rådets andel av kostnadernaför ombyggnad av synkrocyklotronen i ryms inom ramen för ökningen avanslaget, liksom kostnaderna för driften av forskningsrådens laboratorier iStudsvik. Jag förutsatte när jag läste igenom stalsverkspropositionen altstatsrådets uttalande var baserat på målsättning att elimineraförsämrade vUlkor för den inhemska forskningen. Efter vad jag har erfarit kommer detta inte längreatt vara möjligt. Koslnadsslegringen för deltagande i sloracceleratorprojektelhar ökat mer än vad som förutsattes och merkostnaderna för GustafWerner-cyklolronen och SludsvUcslaboraloriel kommer alt uppgå till , kanske ännu mera, och på intet sätt täckas av bortfallet avkostnaderna för tre tjänster vid atomforskningsrådel. Vid riksdagsbehandlingen uttalade jag atl risk fannsför en ytterligare försämring för atomforskningsrådel beroende på förändringari växelkursen mellan svenska kronor och schweiziska francs. Statsrådet instämdedå i denna förmodan. kan vi konstatera alt francens förändring från 1:25till medför en ytterligare belastning på rådet med mer änen halv mUjon kronor. Detta förstärker ytterligare min uppfattning alt del inlelängre kan bli tal om en "normal anslagsutveckling". Utbildningsutskoltelhar vid sin behandling av anslaget haft alt ta ställningtill motioner som bl. a. här redogjort för och vari det framhålles attminskningen av disponibla medel skulle medföra att professor forskningkommer i farozonen. Bägge motionerna påpekar särskUt att riksbankensjubileumsfond icke kan väntas stödja fusionsforskningen fr. o. m. budgetåret1974/75. Jag vUl här påpeka att delta gäller /75 och alt vi nubehandlar /74. har icke kunnat tillstyrka förslagetom ökning av bidraget till atomforskningsrådet med för att gerådet ökade möjligheter att stödja professor . Men jag vill personligenunderstryka alt utskottet har den uppfattningen atl del är angelägel alt densvenska fusionsforskningen får ekonomiskt stöd i en utsträckning som medger attav sakkunniga prioriterade forskningsprojekt kan bedrivas effektivt. Efter attha lyssnat till och får jag väl ändå ha denförhoppningen att professor forskning, som hela utskottet bedömer varaså utomordentligt värdefull, av atomforskningsrådel kommer atl prioriteras ochinte bli den typ av forskning som man i första hand gör avkall på. Vad jag finner särskilt allvarligt är emellertid altrUcsdagens uttalande om att begränsa verkningarna av vårt internationeUaåtagande i viss grad tycks åsidosättas på grund av olika omständigheter som jaghär redogjort för. Jag har velat redovisa mina synpunkter närdet gäller detta anslag utan att därför mitt ställningstagande i utskottetsätts i fråga. Den hårda restriktivitet som utbUdningsutskottet ålagt sig närdet gäller beviljande av anslag har tyvärr drabbat även atom forskningsrådet.Jag finner det emellertid angeläget att göra påpekandet om två årgamla uttalande angående anslaget till den inhemska atomforskningen och hoppasatl statsrådet , som sitter här, beaktar detta uttalandevid kommande års budgetbehandling. Det är angeläget all vi ledamöter iutskottet, när vi lar slällning till den ytterligt kortfattade redovisning somfinns i statsverksproposilionen, kan räkna med att statsrådet föhl det beslutsom har fattat. Jag ber alt lUl understrykande av bl. a. fruSundbergs inlägg få säga några fä ord om CERN-H-projeklet. Då frågan om svensk anslutning tUl CERN-Il-projeklet varaktuell fick atomforskningsrådet av departementet delbeskedet all merkostnaderna skulle bestridas inom ramen för det ordinarieanslaget och all man kunde räkna med en oförändrad, dvs. en cirka lioprocenligökning av anslaget i kronor räknat. I fullt medvetande om att dettaförhållande åtminstone under en övergångstid skulle leda till reellt settminskade anslag till den nationella forskningen godtog rådet man kan nog sägaatt det skedde under protester - departementets ståndpunkt, och det beroddenaturligtvis på det stora vetenskapliga värde och den internationella betydelsesom man inom rådet tUlmätte . Utan atl nu upprepa debatten vid1971 års riksdagsbehandling kan det konstateras atl följde det på departementetsåsUcler baserade majoritelsförslagel, som bl. innebar en rekommendation allfinansieringsformerna skulle så utformas att den nationella forskningen ej blevlidande. Då anslagsuppräkningen för /74 nubegränsats till knappt 2 mUjoner kronor, har därmed de ursprunghgaförutsättningarna rubbals, eftersom den enbart på CERN-H-projektel belöpandekostnadsökningen utgör 2,75 mUjoner kronor. Det är då inle längre enbart detreella anslaget till nalioneU forskning ulan också anslaget vid oförändratpenningvärde som reduceras. Påslåendet all anslagen uppräknats för attkompensera rådets ökade åtaganden måste aUlså vila på ett missförstånd. TUl detta kommer alt valutakurserna, som , har ändrats , och de ändringarna har ur den i del här falletaktuella synvinkeln varit negativa för de svenska forskarna. Därigenom harläget ytterligare skärpts. Risken för att permanenta skadeverkningar uppstårför den nationella forskningen är betydande, och jag är böjd alt hålla med deforskare som anser alt de uppoffringar som svenskarna obestridligen gjort föracceleralorprojeklels förverkligande kan komma all visa sig meningslösa. Det är iUa gjort av statsmakterna atl handla på delta sätt- och del är beklagligt alt frågan, såvitt jag kan bedöma, inle tUlräckligtuppmärksammats vid utskottsbehandlingen. Jag kan för dagen endast uttryckaförhoppningen alt skadan kan och kommer alt repareras . i (vpk); Som har understrukils av flera andra deltagarei debatten fattades beslutet om deltagande i vid rUcsdag underden uttryckliga förutsättningen att man skulle eliminera de negativa verkningarför delar av den nationella forskningen som annars kunde uppstå inom ramen förutgående anslag. Det var ett av de starkaste skälen till all vår representant iutskottet kunde stödja utskottets skrivning i övrigt på dessa punkter. Till1971 års utskottsbetänkande i denna sak finns nämligen fogat etl särskiltyttrande av i , som mycket starkt ytterligareunderstryker vad som då sades av utskottet. Av del föreliggande materialet framgår all de farhågor somredan i den offentliga debatten 1971 framfördes om konsekvenserna för den nationellaforskningen speciellt för fusionsforskningen, som i olyckliga fall skullekunna länkas bli berörd kan befaras ha varit berättigade. Visserligen kan maninte för dagen exakt säga hur atomforskningsrådets fördelning av kommandeanslag till enskilda projekt kommer atl ulfalla. I och för sig kan mannaturligtvis också understryka att det när det gäller enskilda projekt givelvisinte i första hand är som skall komma med anvisningar, om del finnsinstanser av typen forskningsrådet och liknande som har detta som sin speciellauppgift. Vi kommer dock inte ifrån att den anslagsfördelning som står pådagordningen har en myckel viktig allmän forskningspolitisk aspekt ochsjälvklart tilldrar sig rUcsdagens uppmärksamhet. Jag skulle mot den här anförda bakgrunden vilja ställa ettpar frågor tUl statsrådet , och jag vore tacksam om han kunde besvaradem. den 5 aprU 1973 Nr 62 1. Om följden av det som eventuellthär kommer att passera skulle bli Torsdagenden ' nedskärning av anslagen lUl projekt inom bl. a. den nationella 5 anril1973 fusionsforskningen, är delta enligtherr mening från forsknings- ------------ -_---- politisk synpunkt en gynnsam och angelägen sak? ' * 2. Om sådana konsekvenser inträffar, ligger de verkligen ilinje med de förutsättningarsom rUcsdagens beslut vUar på? härverkligen med riktiga premisser? beredd att kort deklarera någonting om sin syn påfusionsforskningens plals och betydelse i svensk industripolitik på i (s): Även om liden inte har lidit så länge ännu,skall jag falla mig kort därför alt vi har en lång föredragningslista och detär att befara atl även den här arbetsdagen blir ganska omfattande. Till de representanter för motionärerna som har talat villjag bara säga atl ell enigt utskott, inklusive , har skrivit atl videlar motionärernas uppfattning om fusionsforskningens värde och betydelse menatt vi med hänsyn till budgetlägel inte anser oss kunna tillstyrka ytterligare900 för ändamålet. Vad som dessutom bör understrykas som vUcligt isammanhanget är att man följer den internationella utvecklingen, och det gör juatomforskningsrådel genom en speciell kommitté för fusionsforskning, som bl.a. har denna bevaknings- och kontaktuppgift. Vi kan ju ha någol all hämta ute ivärlden också på de här både vetenskapligt och tekniskt komplicerade områdena. Del är i och för sig beklagligt all vi inle ansett osskunna förorda en större medelstilldelning till atomforskningsrådet, men rådethar härefter, när ramen nu fastläggs, givelvis möjligheter alt göra vissainterna ompriorileringar. Enligt vad sade är ju atomforskningsrådetmycket positivt till den här verksamheten, och då borde del ju inte vara såstor risk för del som var inne på, nämligen alt verksamheten heltskulle skrotas ner.