prot · FW09151 · 1973-12-31 00:00:00 — När det gäller de praktiska vägar som regeringen har valtatt arbeta efter får man väl ändå konstatera att det resultat vi kan avläsa ären oerhört snabb koncentrationsutveckling. Vi är medvetna om att den innebärnegativa verkningar av många olika slag, inte minst därför att den innebär enmaktkoncentration. Det är oerhört väsentligt - där vill jag understryka vadhandelsministern säger - att intentionerna bakom lagstiftningen beträffandekonkurrensområdet måste vara desamma som målen för näringspolitiken i stort. Idet avseendet har jag inte någon annan uppfattning än handelsministern. Vad vifrån vårt håll efterlyser är en starkare målmedvetenhet när det gäUer attinrikta politiken, framför aUt näringspolitiken, på att skapa sådanaförhållanden att man inte behöver tUlgripa åtgärder av det slag somkonkurrensbegränsningslagen medger. Ang. erfarenheterna av affärstidslagens slopande ju framförallt att inrUcta näringspolitUcen på att bryta koncentrationsutvecklingen inomnäringslivet. Överläggningen var härmed slutad. § 10 Ang. erfarenheterna av affärstidslagens slopande Herr handelsministern erhöllordet för att besvara () framställdainterpellation, nr 152, och anförde:' har frågat mig dels omaffärstidsnämnden med stöd av sin instruktion i någon form funnit-anledning att tUl Kungl. Maj:t inkomma med några synpunkter som visar att lagens slopande varit negativ ur "allmän synpunkt", dels vUka erfarenheter jag har gjortunder det år som har gått sedan lagen slopades med hänsyn till prisnivåns utveckling, handels strukturomvandling och de anställdas anställnings förhållanden. Affärstidslagen upphörde att gälla på försök vid 1971 ärsutgång. Fria affärstider har således tillämpats under . Underdenna period har affärstidsnämnden löpande följt utvecklingen och analyseratföljderna av övergången till fria affärstider. har att arbetaunder en period av . Nämnden har färdigställt nio rapporter. Densenaste avsåg utvecklingen fram t. o. m. . Nämndens undersökningar visar att för handeln som helhetsmå förändringar inträffat i det kontinuerliga öppethållandet även om på lokalamarknader vissa förändringar kan ha varit relativt stora. Totalt sett är detför varuhusen som förändringarna är mera påtagliga. Andelen varuhus medsöndagsöppet minskar dock och för noterades den lägsta nivån sedanaffärstidslagen slopades. Vad gäller de handels-anställdas arbetsförhållandenkonstaterar nämnden att arbetstiden har minskat för den fast heltidsanställdapersonalen vid varuhusen. För den fast deltidsanställda personalen däremot hararbetstiden ökat, särskilt . Vad beträffar första fråga är det riktigtsom påpekar, att affärstidsnämnden skall anmäla till Kungl. 'Maj:tförhållanden som tyder på ogynnsamma verkningar av fria affärstider. Nämndenhar inte gjort någon sådan anmälan. De rapporter som affärstidsnämnden avgivitomfattar förändringar som' inträffat . De ger visstunderlag för jämförelser i första hand vad gäller variationer i detkontinuerliga öppethållandet. Perioden är dock för kort för att utvisa merabestående förändringar i utvecklingen av dén typ frågar efter.Nämndens fortsatta undersökningar av följderna av fria affärstider måste därföravvaktas innan någon samlad bedömning kan göras av de erfarenheter som slopandetav affärstidslagen givit. Statsrådet sade att timmenär. sen,, och jag kom då att tänka på ord: "Intet är somväntanstider, vårflodsveckor,knoppningstider." När jag åkte hit drömde jag inte omatt jag skulle stå i talarstolen . Jag ber emellertid att få tacka statsrådet för svaret.Statsrådet har svarat på liknande frågor såväl den 15 som i årmed anledning av då ställda enkla frågor. Jag har tagit del av de debatter somdå fördes och förstår att det är svårt att komma med några direkta nyheter . Min interpellation ställdes också vid ungefär som de enklafrågorna. Av svaret på min första fråga framgår klart attledamöterna i affärstidsnämnden inte har funnit verkningarna av de friaaffärstiderna så ogynnsamma att de ansett sig skyldiga att göra någon anmälantill Kungl. Frågan om de fria affärstiderna är dock alltjämt av stort intresseför vissa konsumentgrupper och naturligtvis för de anställda inom branschen.Mänga uttalanden har gjorts av folkrörelser i , från skilda orter ochlandsdelar. I min vistelsekommun är man speciellt aktiv på området, vilket juär bekant. Jag har tagit del av de många uttalandena från fackligacentralorganisationer, politiska organisationer och ideella organisationer.Senast såg jag i den kristna socialdemokratiska tidnmgen Broderskap, som harutkommit , ett uttalande från en broderskapsgrupp i , där manformulerade sin mening från en , social, humanistisk grundsyn. Jaghoppas att de uttalanden som har kommit till nämnden och jag vet att ävenstatsrådet har fått sig dem tillsända inte hamnar i någon formell papperskorg.Jag tycker att de visar en meningsfylld attityd hos stora delar av vårauppdragsgivare. På min andra fråga blev svaret att affärstidsnämndensundersökningar ger för litet underlag för en samlad bedömning.Jag har stor förståelse för statsrådets svar och för hans tvekan. Personligenanser jag att affärstidsnämnden, som har arbetat och enligtgällande direktiv skall arbeta av , alltförensidigt har följt öppethållandets problematik. Uppdraget var mer väsentligtoch mer översiktligt. Det är riktigt att rapport efter rapport, pressmeddelandeefter pressmeddelande visar att i handeln som helhet endast mycket småförändringar har inträffat i fråga om det kontinuerliga öppethållandet. Men detfaktum som oroar oss alla är att söndagsöppethållandet inte endast är ettstorstadsfenomen, utan att det har trängt långt ned tUl små orter i vårt land.Det utnyttjas, som jag ser det, i hög grad som ett konkurrensmedel. Det varändå inte meningen när man tog bort den gamla lagstiftningen. Vad jag saknat , då två tredjedelar avförsöksperioden är förbrukad, är redovisningar av vilka följder den friaaffärstiden medfört för handelns strukturomvandling. Finns det belägg för attden varit ett hinder för de små enheterna och endast till fördel för de storavaruhuskedjorna? Så vill jag uppfatta det. Har prisnivån påverkats av det ökadeöppethållandet? Inte minst påverkas naturligtvis personalensanställningsförhållanden. Det framgick av statsrådets svar, och många hartidigare påtalat, att det är främst affärshuskedjorna som använder de friaaffärstiderna som ett konkurrensmedel. Påverkar inte detta prisnivån? Ang. erfarenheterna av affärstidslagens slopande Ang. erfarenheterna av affärstidslagens slopande Där saknarjag faktiskt affärstidsnämndens kommentarer och undersökningar. Jag har ocksåen känsla av att man använder personalen som en buffert och inför korttids- ochdeltidsarbete på ett sätt som inte gärna kan accepteras. Även här saknar jagaffärstidsnämndens grundsyn. Det finns sålunda många frågeställningar som måsteklargöras inom affärstidsnämndens direktiv. Man kan tycka att det redan i dagborde ha gått att få fram några utredningsresultat. Vi har att förväntaytterligare en undersökning inom . Jag har försökt, överriksdagens upplysningstjänst, att få ta del av dessa uppgifter i förskott mendet har varit ogörligt. Jag vill också passa på att beklaga att man på de storavaruhuskedjorna inte varit mer lyhörd för personalens krav att ha stängt t. ex.jul- och nyårsafton. Detta har skärpt de handelsanställdas inställning, ochmånga konsumenters grundsyn har ändrats. De tycker att det kanske ändock ärangeläget att ställa krav på en lagstiftning. Det gäUer inte enbart att införaden provisoriska lagen, som inte förlängdes, den hade alltför många brister.Jag anser personligen att den hade överlevat sin tid. Man talar om att vi måste spara på varmvatten,elström etc. Vår oljesituation är sådan att vi måste spara på energi. Vore detinte skäl för handelns företrädare att medverka till besparingar nu genom attha stängt såväl de stora helgerna som ? Nog finns det skäl tUl ensådan rekommendation. Låt mig få ställa en fråga i alla fall, trots att timmenär sen: Tror statsrådet att affärstidsnämnden kommer fram med ett allsidigtmaterial? Att det saknas framgick som ett svar på min interpellation. Blh detmöjligt att inom treårsperiodens ram och få fram en samlad bedömningav de erfarenheter man fått genom slopandet av affärstidslagen? Är detverkligen så illa att vi måste räkna med en förlängd prövotid, efter de treåren, innan vi kan föra en realdiskussion? Jag kan säga till att han inteskall vara orolig. Alla skrivelser i affärstidsfrågan som kommer tillhandelsdepartementet är ställda till mig personligen från fackligaorganisationer, andra organisationer och enskilda personer. De översändsregelmässigt till affärstidsnämnden sedan vi har tagit en kopia av dem pähandelsdepartementet. När det gäller affärstidsnämndens olika undersökningarförstår jag att börjar bli otålig. Man borde kunna få fram meraresultat, tycker han. Men, jag vill vädja om en viss förståelse försvårigheterna att åstadkomma undersökningsresultat som är tillräckligttillförlitliga för att vi skall få den allsidiga bedömning som rätta efterlyser. har utmärkta möjligheter attfölja de anställdas arbetsförhållanden och villkor samt till nämnden redovisaalla gjorda erfarenheter. Jag vet också att så sker. Man behöver inte hysanågon rädsla för att materialet inte skall vara fullständigt och fullgott. En undersökning görs också av effekterna på priserna avfria affärstider, framför allt söndagsöppet. Jag har bara sett några mycketpreliminära resultat, som var så preliminära att man inte vågar åberopa dem.Insamlandet av material fortsätter, och jag tror att vi kan få en hyggligredovisning av tänkbara konsekvenser av fria affärstider. Strukturomvandlingen inom handeln innebär däremot ettprincipiellt och praktiskt problem, som är mycket svårt att lösa. Man skallfrån allt annat som sker i vårt samhälle när det gäller utvecklingen pådistributionsområdet renodla effekterna av fria affärstider på en mycketkomplicerad process. Jag vet att nämnden arbetar också med den uppgiften, mendär vågar jag inte på nämndens vägnar utlova så väldigt exakta och precisaresultat. Den gör alltså ett försök. Mitt svar på fråga om det allsidigamaterialet är, att jag tror att nämnden gör alla de ansträngningar som ärmöjliga inom ramen för den period inom vUken den har att arbeta för att viskall få det önskvärda underlaget för en samlad bedömning. Slutligen kan jag berätta för attaffärstidsnämndens nästa rapport justeras, enligt vad jag har blivit upplystom, . blir den väl också offentlig. Ang. erfarenheterna av affärstidslagens slopande Jag ber att få tacka för denna kompletterandeinformation. Jag hoppas att alla de människor som engagerar sig i detta får delav materialet. Det kommer naturligtvis att skapa en ny debatt. Jag ber, herr talman, att få önska talmannen, statsrådetoch tjänstgörande personal god natt. Överläggningen var härmed slutad. § 11 Föredrogs, men bordlades åter konstitutionsutskottetsbetänkanden nr 51 och 52, finansutskottets betänkanden nr 41 och 42,skatteutskottets betänkanden nr 67, 69, 71-73 och 75, lagutskottets betänkandennr 35 och 42, utrikesutskottets betänkanden nr 2023, försvarsutskottetsbetänkanden nr 24 och 2729, socialutskottets betänkanden nr 27 och 29,näringsutskottets betänkanden nr 65, 66 och 68 samt inrikesutskottetsbetänkanden nr 36 och 37. § 12 Herrtredje vice talmannen meddelade att på föredragningslistan för morgondagenssammanträde skulle inrikesutskottets betänkanden nr 36 och 37 uppföras främstbland två gånger bordlagda ärenden samt näringsutskottets betänkande nr 65uppföras närmast efter utrikesutskottets betänkande nr 20. § 13Anmäldes och bordlades betänkanden Nr 34 ianledning av motion om reformering av bötesstraffet Nr 39 i anledning av motion om översyn av brottsbalkenspåföljdssystem m. m. Nr 41 i anledning av propositionen 1973:173 med förslagtUl lagom ändring i lagen (1964:542) om personundersökning i brottmål jämtemotion Nr 42 ianledning av propositionen 1973:170 angående utgifter på Nr 151 tilläggsstat I till riksstaten /74 i vad avser vissa anslag Måndaeen den inom verksamhetsområde 10december 1973 ' ' anledning av Kungl. Maj:ts ipropositionerna 1973:140 och -------------------- 1973:172 framlagda förslag tUl lagar om ändring ilagen (1966:664) med vissabestämmelser om immunitet och privilegier, m. m. Nr 44 i anlednmg av vissa av Kungl. Maj;ts förslag ipropositionen 1973:169 angående vissa domartjänster jämte motioner Nr 30 i anledning av propositionen 1973:136 omförskoleverksamhetens utbyggnad och organisation jämte motioner Nr 29 i anledning av propositionen 1973:170 angåendeutgifter på tilläggsstat I tUl riksstaten för /74 i vad avseranslag inom verksamhetsområde jämte motion Nr 5 1 i anledning av propositionen 1973:178 med förslagtill ändring i distriktsveterinärorganisationen, m. m. jämte motioner Nr 69 i anledning av propositionen 1973:155 med förslagtUl kreditupplysningslag jämte motioner Nr 38 i anledning av propositionen 1973:186 med förslagtill lag om styrelserepresentation för de anställda i bankinstitut ochförsäkringsbolag jämte motioner Nr 33 i anledning av propositionen 1973:160 med förslagtill anläggningslag m. m. jämte motioner Nr 34 i anledning av propositionen 1973:157 med förslagtill ledningsrättslag m. m. Nr 35 i anledning av propositionen 1973:196 med förslagtill lagom ändring i byggnadslagen (1947:385), m. m. § 14 Kammaren åtskildes .