prot · FW0951 · 1973-12-31 00:00:00 — Detta kan kanske också påskynda att klarhet bringas i dennainvecklade fråga. i civilutskottets betänkande i dessafrågor, som avgavs , uttalade ett enhälligt utskott att det varsvårt att överblicka följderna i ekonomiskt avseende av registerreformen ochinskrivningsreformen. Utskottet begärde att en översiktlig preliminär kalkylskulle läggas fram för möjligt. Däremot hade utskottetingenting emot att försöksarbetena fullföljdes. att någrasådana kalkyler fortfarande inte föreligger. Vi inbjuds nu att anslå 13,79miljoner till CFD:s verksamhet, varav går till omlokaliseringentill . Detta tillstyrks naturligtvis enhälligt, men hurdana blirkostnaderna för drtftsystem 1, t. ex. i den utvidgning som CFD har föreslagit?Blir det 50, 100 eller 150 miljoner eller mera, om man tar med också desekundära kostnader som drabbar inskrivningsmyndigheter,faslighetsregistermyndigheter, lantmäteriet, kartverket m. fl. samt framförallt kommunerna? Allt detta skall utredas det har man sagt fråndepartementshåll. Innan så har skett föreslår vi att driftsystem 1 får börja iUppsala län den 1 juh 1974 enligt förslaget och att det kan utvidgas även tillGävle kommun; detta senare motiveras med att CFD skall flytta ut från Solnatill kanske med början . Reservationen från , och moderatasamlingspartiet till de båda utskottsbetänkandena innebär att en utvidgning avdriftsystem 1 utanför län och kommun skall få ske endast efterriksdagens hörande. Jag yrkar bifall till de reservationer som är knutna tiUcivilutskottets betänkanden nr 8 och 9. Anslag till , m. m. HerrTURESSON (m): Bokstavskombinationen ADB, som betyderautomatisk databehandling, har blivit nästan magisk. Ochdatorn -den fantastiska elektroniska hjärnan - har betraktats som människansgoda tjänare. Den befriar oss från oändliga mängder av grått, trist ochtidsödande rutinarbete. Den gör det möjligt att ta vara på, bearbeta ochredovisa långt större mängder av informationsmaterial och statistik än som ärgripbart med metoder, ja, ibland t. o. m. betydligt mera än vi kan behärskaoch dra nytta av. Det är inte underligt att ADB-tekniken fått en mycket storanvändning som rationahseringsinstrument i näringsliv och samhällsverksamhet.Inom vissa områden är erfarenheterna av ADB-tekniken mycket goda. Det gäller t.ex. bankväsendet, det gäller reseföretagens biljettbokning och det gällerföretagens kostnadsuppföljning, budgetkontroll och lagerbokföring. Men i många fall har övergång till ADB-teknik givit merablandade erfarenheter. Väntade rationahseringsvinster har uteblivit. Det berorofta på att man underskattat alla de administrativa kringrutiner som måste tillför att förse datorn med information. Man har då måst öka personalen, när manhoppats kunna minska den. Och kostnaderna har visat en tendens att vidaöverstiga de beräknade. Enligt tillgängliga uppskattningar har det svenskanäringslivet gjort miljardförluster på dåligt förberedda övergångar tillADB-teknik. Det är därför mycket viktigt att underlaget för beslut om övergångtill ADB-teknik är noga genomtänkt och att man har tillgång till vederhäftigaberäkningar rörande personalbehov, kostnader och effekter. Om så inte ärfallet blir besvikelse och ekonomiskt fiasko oundvikliga följder. Och vad värreär - möjligheten att komma ur en ohållbar situation är liten, eller ibland rentav obefintlig. I stället för att vara en god tjänare bhr datorn då vår dyre ochförhatlige herre. Anslag till , m. m. Inom statsförvaltningen har ADB-tekniken också tagits ianspråk i starkt ökande grad. Många av de statliga databanksprojekten har enstorlek och en komplexitet som vida överträffar de projekt som normaltförekommer inom näringslivet. Det är därför särskilt viktigt att de statligaprojekten förbereds och leds av den främsta sakkunskap som finns att tillgå.Eftersom statskontoret är expertorgan irationaliseringsfrågor, bör det mest avancerade datakunnandet finnas i dettaverk. Men regeringen har tydligen en annan mening. I flera faUhar regeringen desavuerat statskontoret i viktiga avgöranden iADB-frågor och låtit sidoordnade faktorer bli avgörande. Följderna har snartvisat sig. Ett utmärkt exempel härvidlag är fastighetsdataregislret. Vid fjolårets behandhng av detta ärende påtalade jag här ikammaren de uppseendeväckande stora skillnaderna mellan de föreställningarbeträffande omläggningskostnader, tidsåtgång och framtida driftkostnader somredan då var uppenbara mellan å ena sidan vad Kungl. Maj:t förespeglatriksdagen, då besluten om reformen fattades, och å andra sidan den bistraverkligheten. För att inte upprepa mig skall jag nu bara säga attriksdagens beslut grundade sig på uppgifter istalsverkspropositionens justitiehuvudtitel rörande kostnader och tidsåtgångför fastighetsregisterreformen, som steg för steg visat sig vara skandalöstovederhäftiga och felaktiga och att reformen troligen aldrig kommit till ståndom haft ett korrekt beslutsunderlag. Avgörande vid stäUningstagande till ett förslagom en reform av detta slag måste alltid vara en bedömning av den nytta somerhålles jämfört med kostnaden. Om 1 968 och riksdagar hade vetat attfastighetsregisterreformen skulle kosta mångdubbelt flera tiotal miljonerkronor än vad regeringen förespeglade , hade något beslut om dennareform sannolikt aldrig fattats. Häri ligger det ur konstitutionell synpunkt verkligtallvarliga i denna affär. Regeringen har tillhandahållit ettfelaktigt beslutsunderlag och därigenom vilselett . Man kan fråga sig:Varför accepterar att bli behandlad på detta sätt? Hur stora måstefelen vara innan de ansvariga statsråden reagerar? Hur långt får dennakostnadsexplosion fortsätta, innan åtminstone finansministern slår näven ibordet? som går och för varje nytt tiotal somrullar i väg blir det naturligtvis för de ansvariga allt svårare att skjutaundan prestigehänsyn och följa sakkunskap och förnuft. Det är hög tid att såsker. Det är i själva verket sista chansen . Den märkliga utvecklingen av denna affär har i allt högregrad börjat intressera . Motionerna med mer eller mindre långt gåendeyrkanden om översyn av hela projektet och ändringar i själva systemet blir fleroch fler . Det är ett hälsotecken. Det bör också motivera engranskning av projektet även tu andra synpunkter än rent ekonomiska. Därvid harman fått anledning att på nytt fråga sig om den lämpligaste lösningen är attbygga upp en central, för hela riket gemensam termmalbaserad fastighetsdatabankeller rättare sagt ett fastighetsdataregister. Ur rent praktisk användningssynpunkt behöver varkenfastighetsbild-ningsmyndigheferna, dvs. lantmäteriets distriktsorganisation,eller inskrivningsväsendet någonsin gå utanför det egna verksamhetsområdetsgränser. En databank för t. ex. varje län innebär därför med hänsyn tillsystemets utnyttjande en heh tillfredsställande lösning. Därigenom ernås högresäkerhet, mindre risk för haverier samt kortare köer och väntetider. Dessutomvet vi att lantmäterienheten i länsstyrelserna i de flesta fall ärregisterförare och att länsstyrelsernas datoranläggningar har mycket storöverkapacitet. Det beräknas att inte utnyttjas av vidlänsstyrelserna tillgänglig datortid. Statens, dvs. skattebetalarnas, kostnaderför denna icke utnyttjade datorkapacitet rör sig om ca perår. Bara det borde vara skäl nog för att ompröva ställningstagandet tillcentraliserat eller decentraliserat system. Det kan därvid visa sig att ettdecentrahserat system blir billigast och säkrast och dessutom på grund avkortare köer mest praktiskt i användningen. kanske någon invänder att inskrivningsväsendet, somockså ingår i denna reform, inte är knutet till länsstyrelserna utan tilltingsrätterna. Jag vill inte tillmäta en sådan invändning någon betydelse. Manmåste nämligen skilja mellan de rent rättsliga inskrivningsåtgärderna, dvs.behandlingen av lagfarts- och inteckningsärenden, å ena sidan och de däravföranledda förändringarna i själva dataregistret å den andra. I detta avseendeär det ingen skillnad meUan ett centralt dataregister hos CFD och 24dataregister i länsstyrelsernas datorer. Ett motiv för ett terminalbaserat direktåtkomstsystem harangivits vara att detta skulle verka i hög grad rationaliserande ifastighetsbildningsverksamheten. Naturligtvis kan det vara bra att i vissasituationer ha ett direktåtkomstsystem för fastighetsdata men inte tillvilket pris som helst. Den som har praktisk erfarenhet avfastighetsbildningsverksamhet vet att det inte är fråga om brandkårsutryckningar.Handläggningen av en fastighetsbildningsförrättning tar , bl. a. pågrund av kallelse-och delgivningsförfarandet. Med en någorlunda förutseendeplanering av arbetet inom en fastighetsbildningsmyndighet bortfaller i de allraflesta fall behovet av de mycket snabba informationerna frän fastighetsregistret. Den dyrbara direktåtkomstmeloden kan kanske därförersättas med en metodik baserad på andra system, som utvecklats under senare åroch som ställer sig betydligt billigare. Jag tänker då i första hand påmikrofilmtekniken. I detta sammanhang vill jag gärna påpeka att det också kandiskuteras om del är motiverat att låta alla s. k. döda fastigheter lagras i demycket dyrbara direktåtkomstminnena, så mycket mera som dessa döda fastigheterberäknas uppgå till av hela fastighetsbeståndet. Eftersomdet inte händer något med dem, och eftersom de ständigt ökar i antal är det enallvarlig sak att lagra dem i dyrbara direktåtkomstminnen. Låt mig också säga några ord om den s. k.beteckningsreformen. Den har kritiserats ur kulturhistoriska synpunkter, ochjag delar de betänkligheter och invändningar som bl. a. framförts ifempartimolionen 958 varom vi röstade. Rent praktiskt följer en hel mängdolägenheter i beteckningsreformens kölvatten. Anslag till , m. m. Anslag till , m. m. eher ritasom ett oerhört tidsödande och dyrbart arbete. För att kunna utnyttja äldrekartor och handlingar och det måste t. ex. fastighetsbildningsmyndigheternagöra - krävs tillgång till omvandlingskoder eller korslistor. Dettakomplicerar naturligtvis arbetet i hög grad, och det förtar en del avdatasystemets fördelar. Till detta kommer att det förefaller vanskligt attbygga upp en beteckningsreform under förutsättning att den nu beslutadekommunindelningen kommer att bli bestående. Mycket talar för att så inte blirfallet. En annan fråga som i detta sammanhang behöver belysas ärvem som skall betala registreringen. är registreringen av nyafastigheter kostnadsfri för allmänheten eller, rättare sagt, kostnaden förregistreringen är inbakad i förrättningskostnaden. Men om nu dataregistreringen,som anses komma att kosta mer än den nuvarande registreringen, skall varaekonomiskt självbärande, måste lantmäteriet betala till datorhuvudmannen ettstörre belopp än dess egen nuvarande kostnad. Det innebär attlantmäteriets utgiftssida enligt uppgift kan beräknas öka med 10 å 15 miljonerkronor . Såvitt man kan bedöma ryms inte en utgift av denna storleksordninginom ramen för lantmäteriets nuvarande taxeinkomster. En särskildregistreringsavgift blh då den sannolika följden. Om man ser enbart till de ekonomiska följdverkningarna avfastighetsdatareformen kan man alltså konstatera: 1) En del rutinåtgärder överföresfrån hantering till databehandling, 2) Friställning av ett större ellermindre antal människor blir en följd därav, 3) Kostnaderna kommer att öka fördem som måste utnyttja lantmäteriets tjänster utan att något nytt av värdetillförs dem. Det var troligen inte riktigt så tänkte sig närbesluten om fastighetsregistreringsreformen fattades 1968 och 1970, Något hargått snett! En del av fastighetsregisterreformen är den s, k,koordinatregistreringen. Den innebär att i dataminnet också införes uppgifterom fastigheters belägenhet. Sådana uppgifter kan vara till nytta vid vissasamhällsplaneringsåtgärder även om tvekan råder bland olika experter om hurstor denna nytta är och om vilken metod som ger de med hänsyn till användbarhetbästa resultaten. Men om man vill utnyttja denna nytta är det naturligtvisangeläget att få materialet tillgängligt så fort som möjligt, I vissa län ärregistreringen av fastigheternas mittpunktskoordinater slutförd, och det ärganska orimligt att de inte skall kunna utnyttjas där vid eventuellasamhällsplaneringsåtgärder förrän hela fastighetsdataregistret är upplagt,dvs. om 10 a" 1 . Det är orimligt därför att koordinaterna skullekunna införas på länsstyrelsernas fastighetsband, där plats reserverats fördem. Då skulle de omgående kunna komma till användning. Om inte dessamöjligheter utnyttjas innebär det ett allvarligt samhällsekonomiskt slöseritill ringa eller ingen nytta. Det gäller särskilt som ajourföringen avkoordinatregistren visat sig vara synnerligen kostnadskrävande. Men det är inte alls säkert att mittpunktskoordinater iett centralt dataregister är särskilt användbara för samhällsplaneringen. visserligensagts att just samhällsplaneringens behov skuUe vara ett skäl för det valdasystemet och för att man bestämt sig för ett centralt, för hela landetgemensamt fastighetsdataminne. Men efter vad som kommit fram kan manallvarligt ifrågasätta det skälets värde. Ett centralt datasystem kan för det första avkapacitetsskäl inte klara samhällsplanerarnas krav på aggregerade data. Detvalda systemet med mittpunktskoordinater anses inte heUer av alla tillgodosesamhällsplaneringens behov. Om detta är riktigt och mycket talar för att så ärfallet - har man verkligen anledning att bli betänksam. Det skulle inte barainnebära att åtskilliga förbrukats för en koordinatsättning,som kanske inte kommer att bli till särskilt stor nytta. Det skulle också betydaatt om vi inte bromsar nu sä binder vi oss på ett olyckligt sätt och får felsystem infört i hela landet. Det finns alltså mycket starka skäl för att utredaoch undersöka och möjligen tänka om. Jag skall inte försöka, och jag kan inte heller, göra någrakategoriska uttalanden här. Men nog verkar det trohgt, att den metod som sätterkoordinater på segment i väg- och gatunäten ur samhällsplaneringssynpunktskulle vara mera användbar än en metod, som bygger på koordinater förfastigheternas bedömda mittpunkter. Jag har verkligen svårt att se att enbartlokalisering av de rena fastighetsuppgifterna kan ha något större intresse iplaneringssammanhang. Däremot bör en koordinatsättning av vägsegmenten kunnage ett för planerarna intressant nätverk, som representerar möjligheterna förförflyttningar inom ett område av personer, varor och tjänster. Ett sådantkoordinatregister kan enligt uppgift tas fram relativt snabbi och billigt.Kostnaden beräknas till av kostnaden för den nu använda mittpunktsmetoden. I propositionen uttalas att det slutgiltiga valet avdatorfabrikat för fastighetsregistret skaH göras 1976 på grundval av dåutvärderade erfarenheter. Om propositionens förslag rörande omfattningen avdrift-sy.stemet bifalles av är det helt verklighetsfrämmandeatt tro att vi 1976 har någon valfrihet i fråga om datorfabrikat. Det vet varoch en som har någon erfarenhet av ADB-metodiken. Det är nämligen så attdatorleverantören förutom själva datorn tillhandahåller s. k. mjukvara i formav operations- och styrsystem. Detta innebär alltid stora besparingar förkunden. Men knyts det egna systemet mycket mtimt till det aktuelladatorfabrikatet. 1 och med att man för fastighetsdataregistret har valt ettdatorfabrikat och träffat avtal om att utnyttja dess operations- och styrsystemhar man också bundit sig. En övergång till ett annat datorfabrikat ärdå av ekonomiska och praktiska skäl helt utesluten om man har fört in för stormängd informationsmaterial i systemet. Då är det meningslöst alt tala omvalfrihet 1976. De som hävdar att fastighetsregistret skalldecentraliseras till länen skall självfallet i den kommande voteringen rösta päreservationen. Det skall också de göra som efter försöksverksamhetensavslutande vill ha en verklig möjlighet till omprövning av systemet förfastigheternas namnsättning. Detsamma gäller dem som viU ge den svenskadatorindustrin en Anslag till , m. m. Anslag till , m. m. chans viddet slutliga valet av datorfabrikat. Och att detta inte är alldeles utanbetydelse framgår av att dataindustrikommittén speciellt utpekat den svenskadataindustrins produkter som särskilt lämpliga för fastighetsregistret. När nu så många invändningar kan riktas mot den väg manvalt och så mycket kan ifrågasättas, är det enligt min mening uteslutet attbiträda propositionens förslag och besluta att införa ungefär en tredjedelav hela landets fastighetsbestånd i systemet. Om så sker finns därefter ingenåtervändo. Reservationens yrkande synes mig därför mycket välgrundat. Detinnebär begränsning av driftsystem 1 till län och kommun och attinga ytterligare områden ansluts till eller förbereds för anslutning tilldriftsystem 1 innan erfarenheter vunnits och utvärdering genomförts av denformella driften i . Ett sådant beslut av gerrådrum för ytterligare utredning, under utnyttjande av bl. a. statskontoretssakkunskap på dataområdet, och möjlighet till eventuell omprövning också avbeteckningsreformens och koordinatre-gistreringens utformning. Jag yrkar alltså bifall till reservationenvid civilutskottets betänkande. I detta anförande instämde (). Utan att ta kammarenstid ytterligare i anspråk ber jag att få hänvisa till den motivering som finnsanförd i motionen 958, där det anhålls att en omprövning avfastighetsregisterreformen i enlighet med i motionen framförda förslag, såvittavser prövning av möjligheten att decentralisera fastighetsdata till ett antalregioner, blir beslut. Jag ber därför att få yrka bifall tillmotionen 958 under punkterna 1 och 4 i civilutskottets hemställan i betänkandenr 8. Dessutom yrkar jag bifall till reservationerna vid såväl betänkande nr 8som betänkande nr 9. HerrHENRIKSON (s): Först några ord i anslutning tillcivilutskottets betänkande nr 8. 1 den fråga som har att taställning till med anledning av detta betänkande har ett enhälligt civilutskoltkunna ställa sig bakom departementschefens förslag i fråga om viss utvidgningav försöksverksamhet med användande av ADB vid fastighetsregistrering. Endasti fråga om utvidgningens omfattning samt i fråga om formerna för beslutenfortsättningsvis har vi inte kunnat nå enighet. Enligt förslaget från CFD - centralnämnden förfastighetsdata - avses den fortsatta verksamheten successivt byggas ut till attomfatta kommun, samt delar av samt delar avGöteborgs och län, vilket har nämnt. Till dettaförslag om verksamhetens omfattning har departementschefen inte tagitställning. Han föreslår att det skall ankomma på Kungl. Maj:t att besluta omvilka områden driftsystem I skall omfatta. Jag vill i det här sammanhanget något beröra frågan huruvida en utvidgningav driftsystem 1 kommer att begränsa eller rent av eliminera möjligheterna tillett obundet val, då i ett senare sammanhang skall ta ställning tillett definitivt driftsystem, det s. k. driftsystem 2. a. harägnat åtskillig tid åt att söka leda i bevis att vi genom ett beslut i enlighetmed utskottets förslag skulle avhända oss möjligheten till en senare, friprövning. Det alternativ som i detta sammanhang har framförts är etts. k. regionaliserat registersystem, och i flera av motionerna har ju dentanken tagits upp. 1 reservation till utskottets betänkande anförreservanterna bl. a: "På så sätt kan en utbyggnad av driftsystem 1 enhgtde förslag som torde komma att leda Kungl. Maj:ts bedömningar innebära enfaktisk om än inte avsedd begränsning av det obundna val mellan alternativalösningar för ett driftsystem 2 som statsmakterna bör förbehålla sig." Detär "en faktisk om än inte avsedd begränsning" som är någotförbryllande. Det förefaller som om utskottsreservanterna inte är heltövertygande om sina argument på den här punkten. I varje fall har man intekunnat hämta stöd för uppfattningen från de experter, som inför utskottet harredovisat sina synpunkter. Det finns i det här sammanhanget anledning att framhållaatt departementschefen i statsverkspropositionen understrukit att också hanvill förbehålla sig möjligheten till prövning av alternativa lösningar vid detslutliga ställningstagandet i fråga om driftsystem. Och jag vill gärna härunderstryka att jag utgår ifrån som självklart att de som kommer att handha denhär verksamheten på det praktiska planet kommer att beakta de sålunda uttaladesynpunkterna. Låt mig citera vad departementschefen anför när det gällerden här frågan, eftersom den ju har fått ett betydande utrymme i diskussionen.Departementschefen säger: "Även jag anser att alternativa lösningar börundersökas. Härför talar framför allt den snabba tekniska utvecklingen. Jaganser emellertid att denna undersökning bör ingå som ett led och ett mycketviktigt sådant - i arbetet på utvecklingen av driftsystem 2. "har understrukit den av justitieministern deklareradeståndpunkten. I reservationen framförs närmast den synpunkten att enutvidgning av driftsystem 1 i enlighet med regeringens förslag skulle komma attbegränsa valmöjligheten. Som skäl för den ståndpunkten anför man psykologiskaförhållanden, som skulle grunda sig på en motvilja att acceptera tätaförändringar. Som jag redan har sagt har inte något stöd för den uppfattningenkunnat hämtas från deras sida, som har att praktiskt syssla med dessa frågor.Tvärtom har, som jag sade, föredragningarna inför utskottet gjort klartatt man inte behöver hysa några farhågor i det här hänseendet. Till detta vill jag gärna ytterligare framhålla ett parsynpunkter. Avsikten med den utvidgade verksamheten med driftsystem I är ju bl,a, att man skall utvinna ytterligare erfarenheter och därigenom förbättraunderlaget för den statliga bedömningen av denna fråga. Vidare finns detanledning att påminna om att den s, k, datasamordningskommittén har tilluppgift att göra utredningar angående samordning av Torsda(;en Anslag till , m. m. 8 protokoll 1973. Anslag till , m. m. Dessa utredningar kan komma att påverka frågan om hur driftsystem 2bör byggas upp. Så ännu en reflexion, kanske av mera personligt slag. Detkan inte vara särskilt lämpligt att fungerar som något slagsadministrativt organ, som skulle gå in i beslutsfunktionen när det gällerdetaljer som rör en pågående, fortlöpande verksamhet. Det ligger i sakens naturatt de organ, som har att handlägga dessa frågor, bör ha en rimlig möjlighetatt vidta de dispositioner som ur saklig och ekonomisk synpunkt är motiverade.Därav följer att beslut rörande verksamhetens omfattning bör som harföreslagits ligga hos Kungl. Enligt mitt förmenande har reservanternai hög grad bortsett från just den synpunkten. Jag beratt få yrka bifall till hemställan i civilutskottets betänkande nr Så, herrtalman, några synpunkter i anslutning till betänkandet nr 9. Som framgår av propositionen 1973 med förslag tillviss ändring i jordabalken är förslaget föranlett av behovet att kunnafullfölja av 1968 och riksdagar fattade principbeslut all ADB skallinföras på fastighetsregistreringens område inom inskrivningsväsendet.Genomförandet av ADB-reformer skall ske inom ramen för driftsystem 1 och kanpåbörias tidigast . Lagen avses träda i kraft . Detankommer sedan på Kungl. Maj:t att avgöra om systemet skall ges rättsverkanfrån denna tidpunkt eller . Vi diskuterar i betänkandet huruvida Kungl. Maj:t skallges fullmakt att besluta om utvidgning av försöksverksamheten när det gällerfastighetsdata inom ramen för driftsystem 1. Utskottsmajoriteten har ikonsekvens med sitt ställningstagande i den frågan, där vi alltså tillstyrktbegärt bemyndigande, ansett sig kunna biträda förslaget också i propositionen13. Jag vill gärna understryka majoritetens uttalade mening, att fårtillfälle att på nytt överväga frågan i samband med beslut rörande reglerna förett definitivt system. Reservanterna i utskottet har fullföljt den linje deföreträtt'i den fråga som behandlas i belänkandet nr 8, alltså utvidgningen avdriflsystem 1. Det finns ingen anledning att ingå på den frågan i annan mån ängenom ett påpekande att reservanterna tycks anse att är ett lämpligtorgan för att handlägga administrativa ärenden och beslut. Jag ber all få yrka bifall till hemställan icivilutskottets betänkande nr 9.