prot · FW09100 · 1973-12-31 00:00:00 — Denåberopades icke i den utredning som utskottet säger var omsorgsfull ochingående, trots att det dock icke är mer än elva är sedan den antogs. Den haröver huvud taget inte förekommit i debatten förrän reservanterna i utskottet ochmotionärerna tog upp en påminnelse om detta. Jag vill tUlägga att jag vet att man inom det svenskafinansdepartementen häUer på att tråckla och sy för att rätta tiU en del avoformligheterna i den överenskommelse som är fogad som bUaga tUl propositionen.Jag önskar all framgång i detta tråcklande och i detta syarbete, men hur långtman har kommit pä den punkten vet inte riksdag . Vi har bara atthålla oss tUl propositionen och till den text som finns i överenskommelsen. Medanledning därav ber jag, fru talman, att få yrka bifaU tUl reservationen omavslag på propositionens förslag. säger att propositionentydligen har kommit tUl i hastigt mod. Vi som behandlat den i utskottet har nogsnarare en känsla av att moderatmotionen har kommit tiU litet hastigt. Denhistorieskrivning som gör i talarstolen är av ett specielltslag, vilket gör att jag kanske får ta i anspråk för att tala omhur frågan behandlats i utskottet. Vi tycker att det är överraskande att det har anmälts enreservation i det här ärendet. Reservanterna utgörs, som framgår avhandlingarna, av två moderater och en av tre utskottsledamöter.Än mer oväntat är att finna herr förste vice talmannen blandreservanterna. Om det beror på att hans partivän. högtvärderade president tydligen var upptagen pä annat håll ochinte var närvarande i utrikesutskottet när frågan behandlades, känner vi intetill. Trots detta kan vi inte tänka oss annat än att en mycket klar majoritetäven inom riksdagsgrupp kommer att sluta upp bakom utskottetsmajoritet. Propositionens förslag innebär endast ett effektuerande avtidigare beslut. Vi fär nu ett av de verktyg som behövs för att göra denordiska samarbetet effektivare. Utskottsmajoritetens motivering är tillräckligt utförligoch gör det ganska överflödigt att närmare utveckla skälen tUl att dennapersonal skall tiUerkännas tullprivUegier och immunitet. Beträffande immuniteten framstår denna som angelägen motbakgrund av de erfarenheter som redan gjorts på detta område i , När detgäller tullfriheten har arbetet i det nordiska kultursekretariatet givit sädanaerfarenheter att det är nödvändigt att få denna fastlagd. Större diskussion har den skatte- och lönekonstruktion,som föresläs för denna personal, väckt. Det förslag som framlagts gemensamt avde nordiska länderna är emeUertid inte sä märkligt som reservanterna vUl göradet tiU, Det visar de jämförande tabeller pä löner och andra förmåner förpersonal i hknande ställning i andra internationella organ, som vi har tillgängtill. Reservanterna säger och det har uppehåUitsig en del vid - att "särskUt betänklig förefaller konstruktionen avskattefriheten vara", och så har man hittat en rekommendation ,som behandlar andra förhållanden än dem som vi nu har att ta ställning tUl1973, I denrekommendation som antogs av sades Nordiska ministerrådets sekretariat och deras rättsligaställning m. m. Nordiska ministerrådets sekretariat och deras rättsligaställning rn. det att"personer anställda vid. gemensamma nordiska institutioner inte skaUtUlerkännas särskUda skattemässiga fördelar tUl följd av dettaanställningsförhållande". Det tillsattes en utredning som blev klar , Den finnsi utredningsserie nr 1964:8, och den utredningen hade alltsåslutfört sitt arbete långt innan tanken pä ett ministerråd ochministersekretariat var aktuell. Den sysslade med andra frågor, nämhgennordiska institutioner av typ atomforskningsinstitut etc. För personal vid sådanainstitutioner är dock inte skattefrihet aktuell det framgår ju också avpropositionen 122, Det är alltså en utredning för helt annan personal somreservanterna talar om, och den har inte fått någon praktisk betydelse i denfräga som vi nu behandlar. Det var emellertid uppenbart att löne- och skattefrågornaför gemensam nordisk personal kunde bli ett svårlöst problem. Det framgår avdet arbete som sedan den s, k, fick ta itu med. Det varKarl , som 1967 fick i uppdrag att utreda dessa frågor, ochhans kommitté höU i sitt betänkande tre möjligheter öppna; För det första kan man tänka sig att skatten skuUelevereras tUl hemlandet. För det andra kunde man tänka sig att skatten skullebetalas tiU tjänstgöringslandet. För det tredje sade - kan man tänkasig att skatten skulle levereras tUl den gemensamma nordiska organisationeneller tiU en särskild nordisk fond. Kommittén ansåg att det tredje alternativet var det bästa om man fick ett stort antal nordiska tjänstemän i ett land, och det har vifått, i det här nordiska ministerrådssekretariatet i , Denna fräga kan ju inte ha kommit som en överraskning förnågon som sysslar med nordiska frågor. Inte heller för reservanterna iutrikesutskottet. Att ett gemensamt nordiskt ministerrädssekretariat skallinrättas har länge varit känt. Redan i ministerrådets berättelse, sombehandlades i , anges att ministerrådet skall ha status sominternationell organisation samt att ett löne- och skattesystem skall utarbetasför den personal som blir engagerad för dessa uppgifter. Denna del avberättelsen behandlades i juridiska utskottet där är en mycketaktiv ledamot, men någon kommentar över den här skrivningen har såvitt jag vetinte lämnats när den skulle behandlas vid Oslosessionen . Det fannsinte heller någon kommentar i något av de andra utskottsbe-tänkandena vid densession vi hade. Om har behov av att friska upp minnet kan jagnämna, att i ministerrådets berättelse på s. 88-90 behandlas det här ganskautföriigt. Det är mot den här bakgrunden som förhandlingsarbetetpåskyndats. De allra flesta som vUl driva pä de nordiska frågorna borde varaintresserade av att det praktiska arbetet skall kunna drivas effektivare änhittills. Vi som vill åstadkomma någonting här och det vUl deallra flesta göra kan slå fast följande: Beslutet attupprätta sekretariatet är ett stort framsteg i det nordiska arbetet. Det nordiskasamarbetet är så politiskt betydelsefullt att det bör jämföras med annatinternationellt samarbete. De föreslagnalönerna är resultatet av en förhandhng mellan de fem nordiska länderna. Det är känt att i anslutning tUl förhandlingarna ville manfrån dansk sida gå längre för att lönerna och vissa förmåner skulle blikonkurrenskraftiga med lönerna inom EG område och föratt lönerna skulle kunna komma i nivå med vad dansk ambassadpersonal har iOslo. Danskarna har förklarat att man haft svårigheter att rekryterahandläggande personal i den här situationen. Även från finsk sida har man motsträvigt accepterat denenligt deras mening för låga lönenivån. Mot denna bakgrund har löneförmånernamåst sättas så, att de av rekryteringsskäl kan locka tillräckligt kvalificeradpersonal frän alla de nordiska länderna. Lönemässigt måste man i viss mån kunnakonkurrera med vissa FN-organ, OECD-sekreteriatet, EFTA-sekreteriatet,, som ju danskarna ju numera tUlhör, för att ta några exempel.TUl detta kan läggas att anstäUningen omfattar i allmänhet fyra, högst sex är.Det innebär att tjänstemännen på detta område tillfäUigt går ur en karriär sommedför vissa omstäUnings- och återanpassningsproblem. Det förslag som ligger beträffande den s. k.skattefriheten innebär alltså att vederbörande tjänsteman betalar skatt pågrundlönen enligt den norska skattetabellen. Dessa pengar går till degemensamma sekretariatskostnaderna och minskar ländernas bidrag tUl den gemensammabudgeten. Man kan alltid diskutera skäligheten i lönesättning. Detvar för övrigt länge sedan som lönesättning och förmåner efter en träffaduppgörelse diskuterades i den svenska . Vi har tagit del av sammanställningar pä lönesättning förpersonal i hknande uppgifter, och jag vill inte trötta kammaren med att dravalda exempel ur denna. Jag är tydligen den siste talaren den efteren osedvanligt intensiv och hård arbetsvecka här i . Men jag skallgärna stå till tjänst med att visa upp den här tablån för att visa att det inteär någon oskälig uppgörelse som träffats när man gjort dessa jämförelser. Utskottsmajoriteten har accepterat det förslag som deolika ländernas representanter efter överläggningar nu presenterat. Ochutskottsmajoriteten anser dessutom att någon ytterligare fördröjning för attkomma i gång med ett effektivare nordiskt samarbete vUl vi inte vara orsaktill. Vi är nu inne i ett skede då alla vackra tal skaU avlösas av konkretabeslut. Jag yrkar bifall till utskottets hemställan. Nordiska ministerrådets sekretariat och deras rättsligaställning m. m. Idetta anförande instämde (). HerrHERNELIUS (m): Detta var ett mycket intressant inlägg,särskUt dess slutappell: Vi skall nu komma tiU konkreta resultat. 8 protokoll 1973. Nordiska ministerrådets sekretariat och deras rättsligaställning m. m. EUer är det nya frälsen vi skall inrätta för att näpolitiska resultat? Det är väl inte meningen. erinrade om frågans förhistoria och om attministerrådets uttalande anmäldes vid juridiska utskottets sammanträde ifebruari i , Detta är riktigt. Jag har ministerrådets handlingar med mighär. Jag behöver inte erinras om dem. Men såvitt det framgår av protokolletfrån juridiska utskottet var det då fråga om sekreteriaten. Utformningen ifräga om personalen förelåg inte av det mycket enkla skälet, , attöverenskommelsen undertecknades och sammanträde ägderum . Denna överenskommelses innehäU och innebörd var alltså för migliksom för den svenska delegationens arbetsutskott, när den fick del avdensamma, en fullständig överraskning. Och en överraskning, kan jag tUlägga,som slog i varje fall de flesta av oss med häpnad. Jag skuUe vilja fråga och även andra för skatterintresserade i detta land, om det kan vara riktigt att en svensk medborgare,som arbetar i i en samnordisk institution, erhåller speciella avgiftsreduktioneroch tUlerkänns skattemässiga fördelar. Det kan hända att finansdepartementethåller på att ändra på den saken , men av konventionen i frågan, avöverenskommelsen och av propositionen framgår inte något annat än att sä ärfallet. Kan det vara riktigt? Hur kan man jämföra med internationeUaorganisationer av helt annat slag? Här är det ju fråga om rörelser i ,Och hur kan man ifrågasätta om rekommendationen 1962 rörde just detta? Jag hartexten här. Jag har läst upp den en gäng. Jag skall inte trötta kammaren medatt läsa upp den en gång till, men det framgår ju alldeles klart att därmedmenas att personer anställda vid gemensamma nordiska institutioner inte skallha särskilda skattemässiga fördelar. Det är ju precis vad det är fråga om här. , kultursekreteriatet och presidiesekreteriatet. Det är junordiska institutioner. Hur kan försöka komma förbi detta faktum.Herr vet mycket väl att den utredning han talade om byggde på dennarekommendation. Jag syftar alltså inte pä utan på denutredning som följde efter. Jag vill också upprepa min fråga: Hur långt har man kommitmed detta arbete i övriga nordiska länder? Kan någon svara på det? Det bordekanske vara av intresse för riksdag att veta det innan vi går tUlbeslut. Att det skulle skapas ett särskUt löne- ochskattesystem var ju sagt i handlingar. Jag har framför migjuridiska utskottets material, där det sägs att sekreteriatet skall bestå avtjänstemän som är oavhängiga av de internationella förvaltningsorganen och attdet skall ha status som internationell organisation med ett särskilt löne- ochskattesystem. Materialet är undertecknat av () och det togs . Man visste alltså att här var det fråga om att göra särskildakonstruktioner med hänsyn tUl de svårigheter som hade stött på när den arbetade med dessa frågor. Det var sålunda kändafrågor. När man sedan talar om skatteprivilegier tycker jag attherr är bra demagogisk. Vi har ett material som visar att man hartagit hänsyn tUl dessa skatteförhållanden och satt lönen lägre med hänsyn tilldem. Jag sade här inledningsvis att jag inte skulle trötta kammaren med att draden här jämförelsen, men jag har faktiskt material som visar hur lönerna sättsför tjänstemän inom ministerrädssekreteriatet, inom i ,där som vi vet utvecklingen har varit annorlunda man har i störreutsträckning än i andra organ fått diskutera lönefrågor där vid svenskaambassaden i och vid i , i , Dessajämförelser visar att den personal det här är fråga om ingalunda ligger över,utan man har tagit hänsyn till hur löneläget i stort sett är för tjänstemän iorgan av detta slag när man har genomfört den s, k, skattefriheten. Det visardetta material mycket tydligt. Det skulle dock vara tungt och oformligt atträkna upp dessa siffror här. Men att det skuUe ha gått till så lösligt ochimproviserat som vill påstå stämmer inte alls med verkligheten.Herr talar för en dåhgt hopfogad motion, som i praktiken ärsönderskjuten i utskottet, och måste fullfölja eländet till slutet. Det är ett annat statsråd som avgivitpropositionen i detta ärende, men jag råkar i sedvanlig ordning vara liteinformerad om bakgrunden tUl dessa frågor. Jag tror att jag skulle kunna lugna ned grand när det gäOer spörsmålet om skatteprivUegier, Kammarens ledamöterkanske drar den slutsatsen att man i detta sammanhang har accepterat någotmotsvarande de reguljära diplomatiska skatteprivilegierna. Det är det intefråga om. De s, k, skatteprivilegierna inskränker sig tUl följande. Vederbörande tjänsteman, som bUr placerad på sekretariateni eller i på en tidrymd av minst fyra är, får möjligheter att tamed sig sin bil utan att betala särskUd tull och skatt, som man annars fårbetala när man importerar en bil, Jlan får vidare möjUgheter att ta med sigsitt möblemang och behöver inte betala någon speciell skatt pä sinfärg-TV-apparat, om han tar en sådan rned sig. Däremot är det inte fråga omnågon skattefrihet pä sprit och tobak, något som man i allmänhet förknippar meddiplomatisk skattefrihet. Det gäller således en mycket begränsad skattefrihet. Dessutom stäUde frågan: Hur långt harärendet procederat i de olika parlamenten? Jag tror inte att någon påregeringsplanet kan ge direkt besked om det. I varje faU kan inte jag göra det.Emellertid har man väl anledning att utgå från att, om det har träffats enöverenskommelse på Nordiska ministerrådets plan på, som jag menar, ganskarimliga premisser, parlamenten kommer att acceptera den. Därför är det en meraoväsentlig fråga hur man tidsmässigt ligger tUl i procedurgången. Allra sist undrade hur man inomfinansdepartementet håller pä att sy och tråckla denna fråga när det gällersådant som ännu inte skulle vara riktigt färdigsytt och färdigtråcklat. Detpågår en viss diskussion om huruvida personalen i de båda sekretariaten, vilka som Nordiska ministerrådets sekretariat och deras rättsligaställning m. m. Nordiska ministerrådets sekretariat och deras rättsligaställning m. m. det harframgått av debatten betalar norsk skatt i form av en avgift som finansierarsekretariatets kostnader i respektive , skall få rättighet attgöra de underskottsavdrag i olika avseenden som de får göra under förutsättningatt de vistas i sitt hemland och betalar sin skatt. Därom tarvas det kanske ennägot utförligare utredning, och det är det som vi i förnärvarande häller på att se över. Detta var en nägot improviserad kommentar tilldenna debatt. Jag viU upprepa, med anledning av att herrPalm vidbliver sitt påstående, att överenskommelsens innehåU från april månadinte gärna kunde vara känt för oss . Det är helt enkeltomöjligt. Vidare har jag inte gått in pä lönerna. Jag har undvikitatt ta upp rykten om hur danskarna ville ha det, hur finländarnaville ha det osv. Jag skuUe kunna återge motsvarande rykten i en helt annanriktning, men jag tycker att man inte skall dra in icke belagda uppgifter i enriksdagsdebatt. Jag vUl emellertid beträffande lönerna nämna att, enligtvad som upplyses i utskottet, en riktpunkt för ambassadräds motsvarighet iorganisationen har varit i nettolön, alltså utom bostadskostnadosv. Jag kan ju be var och en i kammaren som är förfaren i skatter att räkna utvad detta svarar mot i bruttolön. Då kommer vi upp till ganska höga tal. Men låt oss lämna lönesystemet! Möjligen skall jag sägatUl att det gär inte att åberopa att överenskommelser icke diskuterasi denna kammare, för detta är icke en överenskommelse. Här begär man ettriksdagsbeslut om en nyordning, nämligen ett avgiftssystem av denna karaktärför viss personal. Det är skiUnaden, och den är betydande, "bekräftade att det pågår ett sömnads-och träcklings-arbete, och jag är mycket glad över att få det bekräftat. Jagtror att detta även kommer att omfatta verkningarna i fräga om progressivitetentill följd av andra inkomster, så att inte en sådan skall undgås genom ettavgiftssystem av den föreslagna karaktären vUket den skulle, om man läserförordningen som den presenteras för . Lät mig tUl sist säga att jag känner mig mycket tryggarenär jag hör att har fått sin uppmärksamhet riktad på frågan. Hadehan fått det frän början, hade det nog inte sett ut som det gör. Men dethindrar inte att jag med hänsyn till att vi är bundna av en text i vårtbeslutsfattande yrkar bifall till reservationen. Jag skall inte förlänga det härmeningsutbytet. Jag vill bara säga att i ministerrådets berättelse anmäldes attdet var fråga om att skapa särskilda löne- och skattesystem för just de härtjänstemännen. Denna fråga behandlades i juridiska utskottet, där herrHernelius är ledamot. Det är klart att det ligger nära till hands att undra, ominte skulle ha ställt en fråga om hur skattesystemet rimligenkunde Detfinns ingen skrivning i det avseendet, sä det kan inte komma alltföröverraskande att en sådan här konstruktion blev nödvändig att göra för att manskulle kunna åstadkomma någonting som kunde passa de fem nordiska länderna. anklagar mig för att jag intestäUde frågor i juridiska utskottet om hur detta skattesystem skulle se ut.Eftersom vi visste att det var under förberedande och, enligt uttalande införutskottet, skulle presenteras senare, var det väldigt svårt för mig att frågaom något som inte någon visste någonting om. Jag förstår inte hur kanbegära att jag skuUe ha dragit upp frågan pä det stadiet i utskottet, när hansamtidigt klandrar mig för att jag gör det , när den skall avgöras avriksdagen. har, tycker jag, mycket effektivtbemött ' påståenden. försökte ge intryck av att hanexakt har beskrivit aUting, Jag lade märke till att i sitt nästsenaste inläggtalade han om att riktmärket har varit löner pä . Om rättvisans namn hade nämnt att det var , kanske summaninte hade verkat lika imponerande. Eftersom det var fråga om löner i var detnorska kronor. Men man kan icke uttrycka sig nog tydligt, som min gamlekemilärare sade, Överiäggningen var härmed slutad. Propositioner gavs på bifaU tUldels utskottets hemställan, dels reservationen av m. fl., ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition; Den som vill att kammaren bifaUer utrikesutskottets hemställan i betänkandetnr 14 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen av m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat; Nordiska ministerrådets sekretariat och deras rättsligaställning m. m. § 11Medel för det nordiska kultursamarbetet m. m. Medel för det nordiska kultursamarbetet m. m. Föredrogs kulturutskottetsbetänkande nr 27 i anledning av propositionen 1973:83 angående medel för densvenska andelen av verksamhetsbudget för det nordiska kultursamarbetetm. Det finns en formulering i kulturutskottetsbetänkande som jag måste kommentera . Jag gör det i första handdärför att jag i kulturutskott sysslat med det nordiskakultursamarbetet. "Propositionens förslag innebär en icke oväsentligökning av den svenska satsningen på nordiskt kulturellt samarbete och att ökademedel i första hand tUlförs det allmänkulturella området." Denna formulering ger ett intryck av att det nordiskakultursamarbetet byggs ut väsentligt, att en ordentlig svensk satsning görs.Den bUden stämmer inte. Jag vUl nämna några siffror som belyser läget. 1973 årsverksamhetsbudget för det nordiska kultursamarbetet omfattar 32,2 mUjonerdanska kronor, och budget är på 35,2 mUjoner danska kronor. Det ärvisserligen en nära tioprocentig ökning, men den sker alltså från en lågstartpunkt och den är inte mycket större än vad som motsvarar löne- och andrakostnader. Det är en oförändrad satsning jämförd med de två föregående åren. Dä det gäller det aUmänkulturella området, som särskiltsnämns, är det en höjning från 1,6 tUl . Det är procentueU höjning, men 3,5 mUjoner danska kronor är ingen särskiltimponerande satsning på det allmänkultureUa nordiska samarbetet. Det finns inom kulturutskott en besvikelseöver att budget är pä så låg nivå, att sä litet händer pä detkulturella samarbetets område. Jag vUl betona att vi inom utskottet inte seranslagshöjningar som mål i sig, att vi inte bara arbetar för stora ochbetydande höjningar av anslagen. Vi vUl att samarbetet skall byggas utsuccessivt och att pengar skaU gå tUl väl planerade projekt, möjliga attgenomföra med gott resultat. Men det finns sädana det är många angelägnaprojekt som skulle ha kunnat påbörjas och förverkligas . Alltså: Den svenska satsningen ökar bl. a. till följd avnya fördelningsregler och nya valutakurser, men det är en rätt måttfullökning. Det nordiska kultursamarbetet verkar med en i stort oförändradambitionsnivå, och den är låg - alltför låg. Jag har bara velat peka pä dessa data ochorientera den svenska om dessa stämningar samt ge några synpunkterinte så mycket tUl kulturutskottet som tUl den , som jubereder de här ärendena och med de andra nordiska länderna gör överenskommelserom verksamhetsbudgeten. budgetförslag bör vara bättre än 1974 årsbudget, som vi nu kommer att godkänna. HerrMATTSSON i Lane-Herrestad (c): Höjningen är inte så obetydlig, utan dethar skett en väsentlig ökning när det gäUer anslagen till det allmänkulturellaområdet inom detnordiska samarbetet. Att startpunkten är låg är en sak för sig -dessaväsentliga ökningar har ändå skett. har kommit på att det skulle anslås ännumera pengar. Det är givetvis hans intresse för det nordiska kulturellasamarbetet som gör att han tycker det. Men vi hade ju i utskottet inte ens enmotion att behandla med framställning om högre anslag. Och de höjningar som dethär talats om från 32,2 tUl , från 1,6 tiU 3,5mUjoner osv. utgör ändå underlag för omdömet att det är fräga om ett ickeoväsentligt ökat anslag. Fm talman!Bara två saker. För det första: Några motioner förehgger inte, därför attnär samtliga nordiska länder gör en överenskommelse av det här slaget är detinte särskilt meningsfullt att motionera, utan de synpunkter vi nu uttalar måha verkan budget den budget som alltså kommeratt fatta beslut om. För det andra: Det är riktigt att när man höjer från 32tUl 35 miljoner, så är det en höjning, men särskilt väsentlig är den inte. Ochom man höjer från 1,6 tUl blir det ju rätt mycketprocentueUt, men särskilt imponerande som satsning på nordisktallmän-kulturellt samarbete är trots allt inte . Jag har bara velat notera detta - som sagt inte sä mycketkanske för kulturutskottets bruk som för den bruk. Överläggningen var härmed slutad. Utskottets hemställan bifölls. § 12 Föredrogs utrikesutskottets betänkande nr 15angående uppskov med behandlingen av vissa ärenden. Utskottets hemställan biföUs. Ang. den planerade centrumanläggningen i föruniversitetet i §13 Ang. den planerade centrumanläggningen i för iStockholm Herr statsrådet erhöll ordet för att besvara fruMogårds (m) i kammarens protokoll för intagna fråga, nr 217, ochanförde: Fm Mogård har frågat mig om jag vill redogöraför dagsläget beträffande projekteringen av den planerade centrumanläggningenvid i . Byggnadsprogram för centrumanläggningen redovisades tiUutbildningsdepartementet . Efter ytterligare arbete i programfrågornaredovisades reviderade lokalprogram för bl.