prot · FW0975 · 1973-12-31 00:00:00 — Om någon klient råkat illa ut på ellerlördag, kan man nog lika väl som när del gäller frivilliga övervakare räkna medatl tjänslemannaövervakaren är beredd atl göra sin plikt. Jag tror därför inle behöver frukta någon byråkrati i detta avseende. Det är inte sådanamänniskor som sysslar med dessa frågor. var inne på forskningen. Del pågårfaktiskt redan nu inom försök att utvärdera resultatenav vissa nya former av kriminalvård. Men vi har väl tänkt oss att detbrottsförebyggande rådet skulle få en särskUd enhet som skulle syssla medkriminologiska problem och kriminologisk forskning, 1 del betänkande jag ficki går från den sakkunnige finns ett särskilt avsnitt om kriminologisk och annanforskning. Där hänvisas visserligen lill att man väntar på förslaget frånkommittén för kriminologisk behandlingsforskning. Men så myckel sägs i alla faUut i förslaget - och del vUl jag gärna instämma i - all den Anslag tiU kriminalvården, m. m. enheten idel här centrala rådet bör kunna ta upp aUa väsentliga frågor på detta områdeoch att man skaU försöka få resurser all göra detta. och var båda inne på fråganom individualprevention och allmänprevention, och knöl an Ullnågon debatt i , Allmänprevention och individualprevention är en frågaför sig. Om man omfattar den tesen alt påföljden har en allmänpreventivbetydelse, är del inle givet att påföhden därför behöver vara fängelse. Ävenböter och andra former av påföhd kan ju ha allmänpreventiv betydelse. Vi vetväldigt litet om det. Jag vUl inte förneka atl vissa påföljder säkert har enaUmänpreventiv betydelse, men jag vill som en sammanfattning hänvisa tiU attdetta skaU vi ta upp när vi sätter det centrala rådet i funktion. Det bhr ju dåen fråga om att utforma direktiv för de olika enheterna inom rådet. Om man vill diskutera terminologi, , är detingen tvekan om alt ordet kriminalvård har orsakat en hel del onödiga debatteroch diskussioner. Jag tUlät mig i erinra om en intern, som lyckadeshitta på det absolut neutrala uttrycket fånghåUeri och fånghål-lare. Men därmedvar del inte min mening att vi skaU införa sådana uttryck, utan del var meraför alt belysa svårigheterna att finna en lämplig terminologi på detta område. i (fp) kort genmäle: Jag delar justitieministerns uppfattning attIjänsteman-naövervakarna är beredda att göra sin plikt också på ickekontorstid. Det är inte annorlunda med dem än med andra människor del förstårjag också. Men vet vi att det här med kontorstid kan vålla en delproblem och att del därför är viktigt alt undersöka möjligheterna att ordna t,ex, jourtjänst. Det kan också vara en väg atl gå att söka åstadkomma ökatsamarbete mellan tjänstemannaövervakare och lekmannaövervakare. Jag anserfortfarande atl del är angeläget alt stimulera intresserade och engageradelekmannaövervakare att vara med i del här arbetet i all möjlig utsträckningäven i fortsättningen. Del är något som vi från många synpunkter kan ha nytta ochglädje av. Fröken (): Låt mig till en början konstatera att i denhär hittiUs ganska stillsamma deballen har flera av talarna lagt sig vinn omalt utveckla sin syn på den överensstämmelse som i stort sett har rått iutskottet, när vi har behandlat den här frågan, och vi har lagt mindre vikt vidatl stryka under det som skilt oss ål. Det gör väl i viss mån min uppgiftbetydligt lättare, och det är väl möjligt alt jag inte behöver ta i anspråk de20 minuter som jag har antecknat mig för. Vad vi nu sysslar med är ju bara en hten del av del storakomplex som samhällets kriminalpohlik utgör, Justilieministern har i sillanförande också tecknat bakgrunden till problemaliken och framhållit all visenare kommer att få la slällning lill etl annal stort avsnitt av den härproblematiken, nämligen det förslag som har lagts fram av brottskommissionen. Även omkriminalvårdsberedningen i sitt arbete till sitt förfogande hade haftett mycket gott underlag i form av de utredningar som gjorts pådelta område är det klart att en snabbutredning av del här slaget inteuttömmande har kunnat behandla och lägga fram förslag ens på det avsnitt somrör kriminalvårdspoliliken, utan man har fått nöja sig med att begäraytterligare översyn och utredningar. Vi kommer att få nya förslag påbasis av dessa utredningar. Vad som har föreslagits är ju i stort sett att manskall satsa kraftigt på frivården, och detta är i enlighet med de direktiv somutredningen fått. Man strävar efter atl få en ökad samverkan mellan frivård ochanslallsvård. Ett nytl anstallssystem har föreslagits, vilket innebär att manskaU på s, k. riksanslalter behandla sådant khentel som på grund av att desskriminahtel är av gravare beskaffenhet och på grund av att säkerhetsåtgärdernakräver det behöver behandlas där. Men där har man också tänkt sig kunnabehandla sådana korttidsslraffade som t, ex. rattfyllerister ochvärnpliktsvägrare i den mån annal vårdbehov för dem inte anses föreligga, AUade övriga fallen skaU hänföras tUl lokalanslalter som kan vara mycketdifferentierade med hänsyn tiU klientelets art och beskaffenhet men som har denfördelen att vården kan meddelas nära hemorten. Vidare utfärdas det också enrad rekommendationer, syftande tiU atl få en förbättrad samordning tUl ståndmeUan kriminalvården och samhällets social- och sjukvård. Det är påtaghgtvilken överensstämmelse som där föreligger mellan propositionen och en radmotioner, som vi följaktligen har uttalat oss rätt positivt om i utskottelsbelänkande. Slutligen har föreslagils ett nytt räjongsyslem i ställetför del gamla. Det nya systemet skall bygga helt på en geografisk fördelning,och därmed följer atl man också upphäver de nuvarande ungdoms-, internerings-och kvinnoräjongerna. Jag instämmer i vad som har sagts om dettiUfredsställande i att man kunnat nå en så stor enighet i denna fråga och denstora samstämmigheten när det gäller kravet på en ökad samverkan mellankriminalvården och andra organ i samhället. Förslaget om att slopa ungdoms-, internerings- ochkvinnoräjongerna har mött en viss kritik i remissinstanserna, och det harbehandlats i ett par motioner som inte har föranlett någon åtgärd frånutskottets sida. De invändningar som här har framförts har främst gälltungdomsklientelet, som man menar inte borde behandlas tillsammans med ett äldreoch gravare belastat klientel. Här är utskottet inle övertygat om atl det aUlidär så skadligt att sammanföra äldre och yngre klientel; del viktigaste är juatl vi kan få en tillfredsställande differentiering som gör att var och en fården behandling som han individueUt behöver. Vi tycker att man mycket väl kanlänka sig all godta förslaget, men vi har understrukit all de goda erfarenheterman har haft av arbetet inom ungdomsvårdsräjongen skall tUlvaralas, eftersomman där har satsat mera på den behandhngs- och utbUdningspolilik, som har varitvärdefuU, än man gjort på andra grupper av intagna. Man har även lagt större viktvid utslussningen i frihet genom att förbereda frigivningen, ordna med bostadoch arbetsanskaffning m. m. I detta sammanhang har vi också i utskottet, somutskottets ordförande nämnde, tagit upp kvinnornas problem och framhållit attde i likhet med det övriga kriminalvårdsklientelel bör kunna få behandling påanstalt nära hemorten med allt vad det innebär i fråga om möjligheter tiU Anslag tiU kriminalvården, m. m. 9 protokoU 1973. den 26 aprU 1973 Anslag tiU kriminalvården, m. m. lättareanpassning vid frihet. Men problemet är atl kvinnorna inomkriminalvårdsanslalterna är så få. Den I aprU fanns påkriminalvårds-anstalterna 4 965 manliga interner mot 45 kvinnUga, Man skullekunna säga all här är det en positiv brist på jämlikhet, men den skapar vissa,problem när del gäller att ordna differentierad vård. Utskottet har antyttvissa möjligheter att eventuellt inrätta särskilda avdelningar för kvinnor vid vissa lokalanslalter eller ordna smärrebehandlingshem av något slag. Del kan naturhgtvis tänkas andra lösningar också. Narkomanvården har ägnats speciell uppmärksamhet. Härbetonas med aU rätt - och del har justitieministern understrukit - atl detinte finns anledning att inom kriminalvårdens ram bygga upp behand-hngsresursersom rätteligen bör skapas av andra organ i samhället. Men av säkerhetsskäl ochav andra skäl måste en del interner ändå vårdas på anstalt under sådanaförhållanden att vården omhänderhas av kriminah vården. Därför har detföreslagits alt man på vissa riksanstalter skall ha en försöksverksamhet förnarkomaner. När det gäller frivården är del i första hand social- ochsjukvården som skall ge den vård som behövs, men samhällets resurser är dessvärre ännu otillräckliga för att tillgodose det behov som finns. Därför har ipropositionen föreslagits att det skall inrättas särskilda behandlingsteam istorstadsregionerna , och , Del förslaget har inte möttannan gensaga än att man i motionen 266 uttalat att denna behandlingsform bordevara av försökskaraklär. Ulskollet menar atl eftersom det är klart utsagt atldenna verksamhet skall bedrivas i avvaktan på en utbyggnad av samhälletsresurser är motionens önskemål redan tillgodosett. Rattfylleristerna skuUe enligt kriminalvårdsberedningen istor utsträckning kunna behandlas på riksanslalter. Den frågan har tagits uppi en motion, som också har berört, vari framhålles atl mängarattfyllerister har alkoholbesvär och andra besvär som gör att också de har ettutpräglat vårdbehov och därför borde placeras på lokalanslalt. Utskottet harsagt att det finns fog för detta påstående, men ä andra sidan skaU man hålla iminnet att rattfylleristerna ofta har mycket kort strafftid och atl enbehandling i egentlig mening inte kan sättas in under den tiden. Därför får denvård de behöver ges av de vårdande organ som har hand härom. Det hindrargivetvis inte atl i den mån det anses behövligt skall också delta klientelplaceras på lokalanstalter,-Över huvud taget får vi komma ihåg alt dendifferentiering som kriminalvårdsberedningen föreslagit inte på någol sätt ärlåst ulan endast är en exemplifiering av hur man bör utnyttja systemet, ;Det "viktigaste i propositionen är kanske justförslaget om en upprustning av frivården, som kommer att medföra atl vi ocksåfår en effektiviserad personundersökningsmelod. Därigenom kan man på ell tidigtstadium planera en eventueU behandling. Vidare är att anteckna att här föreslås en ökadterapeutisk och kuraliv verksamhet på våra häkten. Det får väl den positivaeffekten all en för de häktade ofta myckel påfrestande period underlättas ochvänds till något mer posiUvl, Man får då också tUlfälle att förbereda eventuellbehandling. Detta är så myckel mer angelägel som ju häklningstiden i framliden kommer allavräknas helt av ådömda frihetsstraff, och då kommer vårdsynpunkten ännustarkare alt göra sig gällande. i berörde frågan om den ökadetjänstemanna-övervakningen. Vi har varit positivt inställda lill den åtgärden,även om vi därmed inte på något sätt velat underskatta den mycket värdefullainsats som de frivUliga övervakarna gör, 1 motionen 266 har föreslagils etl ökat anslag på intemindre än för att få ytterligare 17 assistenter och 5 biträdenutöver de 30 assistenltjänster och 15 biträdestjänster som redan föreslagits ipropositionen. Jag kan tiU det bara säga att vi är vana vid alt man frånfolkpartiet kommer med överbud, men detta är väl ändå i kraftigaste laget, närman kan konstatera att här sker en så stark upprustning. Utskottet har heUerinte funnit anledning att bifalla den motionen. Det föreligger en reservation,och den yrkar jag alltså avslag på. Vi har tagil upp frågan om ersättning tUl de frivilligaövervakarna. Detta har utskottets ordförande redan berört, och jag behöver intenärmare gå in på del. Kostnaderna för reformen kommer att bh rätt avsevärda.Under en femårsperiod beräknas driftkostnaderna öka med . Förutbyggnaden av anstaltssystemet när det gäller lokalanstalterna beräknar mankostnaden liU . Utskottet har föreslagit ett uttalande i anledning avmotion 599, som i kommenterade. Jag kan bara säga attäven om utskottet är mycket positivt tiU själva tankegången i motionen, kan viinte komma ifrån de svårigheter som onekhgen måste föreligga atl reahsera enförkortning av tiden för lokalanstalternas utbyggnad, och det har herrJohansson också medgivit. Utskottet säger att det är önskvärt atl förkortatiden i den män det är möjligt. Det har vi också givit Kungl, Maj t lill känna. Del förehgger trots all enighet några reservationer tUldetta betänkande. Jag förstår inle riktigt reservation nr Ioch kanske framför allt inte det hon sade i sitt anförande, atl i de faUnågon döms lill skyddstillsyn med anstallsbehandling kommer denna inte tiUstånd därför att våra sociala tjänstemän inte beaktar vad som har föreskrivitsi domen. är det ju så att intagning på anstalt, när man döms tillskyddstiUsyn, beslutas av domstol. För den händelse sociala organ inte skullemeddela den värd som domstolen har föreskrivit, så finns alltid möjlighet atlanvända intagningen på . Jag tycker därför att vad utskottethar uttalat om den förstärkning som propositionens förslag innebär borde varaganska tiUfredsställande för , I varje fall är det utskottetsuppfattning att motionens intentioner till stor del har tUlgodosetts, Jag yrkarsåledes avslag på reservationen I, Anslaget till den andliga vården har i motion föreslagitsöka med , men i reservationerna 2 och 3 nöjer man sig med attyrka etl förhöjt anslag med . Jag vill påminna om att utskottetförra året hade anledning atl ta ställning liU samma motionsyrkande. Sedandess har ersättningen tUl NAV-ledamöterna räknats upp och även ersättningen pertjänstgöringstillfälle. Det gör atl vi i utskottet den 26 aprU 1973 Anslag till kriminalvården, m. m. den 26 aprU 1973 Anslag till kriminalvården, m. m. tycker attden nu föreslagna medelsanvisningen bör vara tillräcklig. Även om man beaktarvad reservanterna har anfört, nämligen atl det numera föreligger ett ökat behovav andlig vård för andra trosbekännare i våra anstalter, anser vi att eftersomjust denna delavkontaklskapande verksamhet förefaUer vara bättre tillgodoseddän någon annan bör anslaget räcka, I reservationen 5 har m, fl, tagit uppfrågan om ökad forskning och då framför allt uppehållit sig vid behovet av ökadforskning rörande allmänpreventionen. Här kan jag nöja mig med att hänvisa bådetUl vad utskottet sagt på s, 22 och 23 och tUl vad justitieministern haranfört. Jag skulle bara viha göra den hlla kommentaren att när om denna fråga, föreföU det nästan som om han satte likhetstecken mellanallmänprevenlionens betydelse och våra möjligheter att komma tiU rätta medorsakerna tiU brott. är det klart att aUmänpreventionen kan ha sin betydelsei vissa fall, men när det gäller all komma de djupare orsakerna tiUbrottsligheten på spåren får vi nog gå djupare än så. Personligen skulle jagvilja säga atl även om jag tycker alt forskning även på det här området ärviktig, är det kanske inte den sektor av forskningen inom kriminalvården och ombrottsförebyggande problem som jag skulle vilja sälla framför aUa andra. Närman tar del av reservanternas motivering förefaller det som om de villövervärdera allmänprevenlionens betydelse. Jag viU sedan säga några ord om reservationen 6beträffande anslag tiU , Om denna kan jag fatta mig kort. Jag skall hållamed om alt det kan finnas orsaker till kritik mot viss verksamhet som KRUMutövar, men här konstaterar jag bara att det finns extrema uppfattningar, därden ena omfattas av fra och motionärerna och den andra av herrMåbrink, Sanningen ligger väl någonstans mitt emellan. För utskottet har detgällt atl ta ställning lill den verksamhet som bedriver och som kan ansesvara av värde i delta sammanhang. Ingen utom möjligen motionärerna och fruKristensson har ifrågasatt annat än att viss verksamhet som bedriver är avbetydelse och värde. Jag liksom utskottets övriga ledamöter anser atl man intefrån sida bör göra några bindande uttalanden i den här vägen ulanalt del bör ankomma på alt fördela dessa medel underanslaget. Vad slutligen gäller frågan huruvida skall kunnaanlitas som remissinstans i fångvårdsfrågor anser vi nog att detta bör kunnabedömas från fall till faU och att inte heller den frågan bör bli föremål förbindande uttalanden från sida. Jag yrkar alltså avslag även på dennareservation. Jag skall sedan tillägga att utskottet med bifall tiUmotionen 1085 föreslagit ell med förhöjt anslag tUl kriminalvärdensbiblioteksverksamhet - som också framhöll under motivering visserhgen vid en övergång till etl syslem med lokalanslalter har anledningalt förvänta större möjligheter atl via de kommunala biblioteken tillgodose detbehov som här föreligger men att delta för stunden inle löser de problem som ärganska besvärande. Jag skulle slutligen vilja citera ett uttalande avdepartementschefen ur propositionen på s. 83: "Det är angeläget att framhåUa att de åtgärder somjag nu föreslår avser verkställigheten av ådömda påföhder och intekriminalpolitikens aUmänna inriktning, vilken faslstäUdes avstatsmakterna genom införandet av ." Därmed anser jag att syftet med det yrkande som frökenLjungberg har gjort i motionen 1083 är tillgodosett, därför alt vad hon därsäger just inte är någonting annat än del departementschefen har sagt, I övrigthar utskottet ganska utförligt kommenterat de tänkvärda synpunktersom föreligger i den motionen. Jag tror att jag nu i huvudsak harkommenterat de vikliga reform- och anslagsförslagen och utskottets synpunkterpå det vi har att ta ställning tiU, Av detta framgår, hoppas jag, att vi i alltväsentligt har delat departementschefens synpunkter och att de särskildauttalanden som vi har föreslagit bara något kraftigare vill understryka vissadetaljer. Av detta framgår också att jag yrkar avslag på samtliga reservationersom är fogade tiU betänkandet och bifaU tiU Kungl. Maj;ts förslag på aUapunkter utom under punkten C av utskottets hemställan på s, 19, där vi föreslårett med förhöjt anslag, Fra () kort genmäle: Jag vill först tacka justitieministern förbeskedet beträffande centrala rådels kommande aktiviteter när det gäller forskningssidan.Jag noterar atl justilieministern ansåg att rådet borde kunna ta upp allaväsentliga frågor som hade med forskning att göra. Det tycker jag lovar gott. Sedan säger jusfilieminislern all man vel väldigt litet omallmänpreventionen. Det håller jag med om, och det är därför som jag menar atteftersom del ändå är en sådan grundläggande fråga borde jusl forskningigångsättas beträffande della. Emellertid finns det anledning att notera attjustitieministern själv i samband med åtskilliga propositioner omslraffskärpningar, som har fått all behandla , haruttryckligen använt allmänpreventionen som motiv för straffskärpningen. Vikanske inte då är så långt ifrån varandra när man ändå måste anse attaUmänpreventionen har någon betydelse. tog bestämt avstånd från allmänprevenlionensbetydelse. Jag skulle bara helt kort vilja fråga hur han då i enighet medutskottet kunnat biträda vårt konstaterande alt en väsentlig del avkriminalvården måste med hänsyn till den allmänna laglydnaden och tillsamhäUsskyddet underkastas någon form av institutionell kontroll. Innebär intedetta just atl vi använder allmänpreventionen som en av flera utgångspunkterför kriminalpolitiken? Beträffande vad justitieministern sade så håller jag medom all ordet kriminalvård är litet besvärande. Jag tycker inle det täcker vadman vill åstadkomma. Liksom justitieministern tycker jag inte heller om ordetfånghåUeri. Jag skulle också vilja hitta etl ord som läcker vad man egentligenvill. Ordet vård ger anledning till förväntningar eller föreställningar som vimenar inte aUtid stämmer när det gäller kriminalvården, och ordet kanske sägerUtet mer än vad egentligen själva syftet är. Anslagtill kriminalvärden, in. AnslagtiU kriminalvärden, m. m. När del gäller utskottets vice ordförande viU jag barakonstatera att hennes inlägg liksom de inlägg från olika ulskoltsledamöler somhär gjorts förut, har gett en klar bUd av utskottets betänkande, och det harvarit värdefullt. Vad beträffar skyddstillsynen vet jag inte hur jagformulerade mig, men min mening var att tala om skyddstiUsyn medbehandlingsföreskrift och inle med anstallsbehandling, som ju är någontingannat. Jag menar helt enkelt att eftersom socialvården bevisligen fungerarganska dåligt på vissa orter och i vissa sammanhang så får domstolarnas domar,som innebär skyddstillsyn med behandhngsföreskrift, inget innehåll alls. Dåblir, menar jag, anstaltsbehandlingen del enda alternativet, och det tror jagall varken fröken eller jag önskar. Jag får, herr talman, återkomma med replik lill herrMåbrink beträffande . HerrWESTBERG i (fp) kort genmäle: Jag tycker nog att utskottets vice ordförandeavfärdar vår cUlmänna bedömning av övervakarnas möjligheter alt svara för ettstort antal klienter litet lättvindigt. Hon kallar del rätt ut för överbud. Jagtycker inle del är rikligt likt vår vice ordförande alt ta så enkelt påfrågorna. Om man kan pressa antalet klienter per övervakare från 30 till 20 måstedet innebära väsentligt ökade förutsättningar för en effektiv övervakning ochhjälp liU dessa människor. Om man vill nå del mål som justitieministern taladeom, nämligen ett ordentligt fältarbete där vederbörande övervakare harnärkontakt med khenlerna, tror jag att 20 kan vara ett alldeles tUlräckligtantal. Om man skall salsa på detta nya syslem - och det viU vigöra, jag tycker att det är bra - bör man nog se tUl att det finnsförutsättningar för atl del verkligen blir effektivt. Vi får komma ihåg alt detär fråga om ell klientel som socialt och kriminellt är hårt belastat och alldet därför är angeläget att varje övervakare inte får ett alltför stort antalfall att svara för. Jag vidhåller all vårt förslag, som innebär ökade resurseri det här fallet, slår sig och jag vidhåller alltså mitt yrkande på denpunkten. i (c) kort genmäle: Bara några ord tUl vår värderade viceordförande i utskottet. Det är egentligen ingen replik, men när det gällerplanen för genomförandet av reformen av anstaltssystemet vUl jag framhålla atlvi som ligger framför oss måste planera på ell rikligt sätt såatt reformen går att genomföra så fort som möjligt. Vi får hoppas attarbetslösheten skall försvinna, men om den kommer att bestå ännu så atldet finns arbetskraft att tillgå kan ju myckel göras via AMS. hörde jag talas om något som jag inle tycktevar bra, nämligen att vid ett fängelse här i upprastadesanstalten med tanke på alt den skulle ingå i räjongsyslemel. Där hade man borthålla igen, eftersom vi ju skall ha ett annat system. Det kan naturligtvisinvändas att vi fattar beslut om delta och att man i fråga omsådant som ligger bakom oss måste handla efler del gamla systemet. Men manvisste ju atl denna ändring skulle komma. Sådana felinvesteringar bör integöras. Jag nämnde, herr talman, ingenting om i mittanförande, men även jag och mitt parli har haft betänkligheter mot delar avdess verksamhet. Genom att kommer att följa skall ju lUl redovisa sinaåtgärder och insatser får även bättre kontroll över dessverksamhet. Anslagtill kriminalvården, m. m. Fröken () kort genmäle: Vi är inte oense i sak, iVäxjö, men bara tUlgången på byggarbetskraft är väl inte nog för att överbryggaalla de svårigheter som föreligger när del gäller att planera ett nytt anstaltssystem det vUl till mycket mer. Därför har vi anledning att se med en visstveksamhet på möjligheterna atl nämnvärt påskynda det här. Det förringaremeUertid inle värdet av alt vi försöker alt så snabbt som möjligt förverkligaprogrammet. i gör sig inte bara skyldig tUlöverbud ulan också lUI underbud. Om hade läst utskotlsbetänkandetlilel ordentligare, skuUe han funnit att vi där säger all talet 30 är etlmaximital och att det finns möjligheter tUl flexibilitet just med hänsyn lUlfallens svårighetsgrad. Jag tycker att det är etl klart överbud när man, trotsatt propositionen föreslår en så kraftig upprustning, ändå ökar på med mer . TUl fra skulle jag vilja säga att ipåföljdsformen skyddstUlsyn ligger möjlighet tUl atl under övervakningstidenföranstalta om anslallsvård om så befinns önskvärt.