prot · FW0924 · 1973-12-31 00:00:00 — Jag noterar därför-med tillfredsställelseatt man har en särskild arbetsgrupp inom domstolsväsendets organisationsnämndsom är i färd med att se över bouppteckningsrutinerna. Det är min förhoppningatt denna arbetsgrupp skall komma fram till att en viss uppmjukning avbouppteckningsskyldigheten kan medgivas när synnerhga skäl föreligger. Det ärangeläget att man ser litet praktiskt på den här frågan, utan att man därmedeftersätter rättssäkerheten. Ett förenklat bouppteckningsförfarande skulle,såvitt jag förstår, innebära besparingar såväl för den enskilde som församhället. Frågan är till sin omfattning mycket begränsad och kan knappastmotivera några mer omfattande utredningar och undersökningar. Jag vill än en gång tacka för svaret på min interpellation. Om uppmjukning av bouppteckningsskyldigheten Överläggningenvar härmed sliitad. 6 protokoll 1973. Om införande av ett system för stereofoniska sändningarinom § 16 Ominförande av ett system för stereofoniska sändningar inom Herr utbildningsministern ordet för att besvara () framställdainterpellation, nr 9, och anförde: har frågat mig när man kanförvänta, att ett slutgiltigt ställningstagande kan komma till ståndbeträffande det system för stereofoniska sändningar inom somskall användas, och när vi kan räkna med att börjar medstereofoniska sändningar, som enligt interpellanten är ett uppskattatinslag i de flesta andra länders service till radiolyssnarna. 1 samråd med har under senare årbedrivit en jämförelsevis omfattande försöksverksamhet med stereofoniska sändningar.1969 års radioutredning har bl. a. i uppdrag att undersöka för-och nackdelarnamed de olika stereosystem som diskuterats för svenskt vidkommande. I arbetethärmed har anlitats expertis från och . Utredningenavseratt redovisa sina överväganden i vår. ,(fp): Jag ber att få tacka statsrådet försvaret på min interpellation. Tyvärr måste jag konstatera att det är fögaupplysande som svar på mina frågor, . Frågan om stereosändningar inom område ären lång,, jag skulle vilja säga lidandes historia. årsradioutredning framlade vissa förslag. Jag har fått upprepadepåstötningar från intresserade personer i vårt land som har frågat om det intesnart kan bh stereosändningar i radion. Så kom då direktiven till radio ut red ning, ochjag hoppades att det skulle ske ett positivt.avgörande inom rimlig tid. Jag harföljt vad som meddelats om 1969 års utrednings arbete, I riksdagsberättelsen1972 anfördes att utredningen beräknades slutföra sitt arbete , I1973 års berättelse sägs att utredningen skall bU färdig , I statsrådetssvar får jag nu veta att utredningen i vår skall redovisa sina överväganden,och det får. jag väl tacka för. Men fortfarande vet vi ingenting om hur längedet dröjer innan det kan bh några stereosändningar i svensk radio. Eftersom man nu allmänt i andra länder gått in förpilottonsystemet och det tydligen inte från svensk sida finns anledning attgöra några sakhga invändningar mot att detta system antages också här, så utgårjag från att radioutredning kommer att förorda pilottonsystemet. Om det nu blir ett förord förpilottonsystemet, så hoppas jag att statsrådet är beredd att medverkatill att vi så snart sorn möjhgt får till stånd stereosändningar här i ,Jag kan försäkra att många med stor otålighet väntar på att det skall ske någotpå,det området. Efter att jag fått ta del av statsrådet svar påmin interpellation har jag tagit kontakt med en av landets största tillverkareav radioapparater för att höra vilka erfarenheter man har av intresset för stereosändningarhär i landet. Man har då meddelat att det inte går en enda dag utan att mångaför stereosändningar intresserade personer ringer och frågar när det bhr någotav med sådana sändningar här i landet. Jag vet också att det kommer att dröjaganska efter ett ställningstagande till systemet innan det kan blifråga om några sändningar, detta på grund av lång leveranstid för deerforderUga encoderutrustningarna. Så mycket mera angeläget är det då attstatsrådet gör sitt yttersta för att medverka till att det inteuppstår ytterligare onödigt dröjsmål. Det svenska anseendet är tillräckligtskamfilat redan på grund av den långa tid det tagit att komma fram till ettbeslut. Jag kan glädja med attutredningen faktiskt har bokat in tid för överlämnandet av sitt betänkande,nämligen kl, 9,30, Jag hoppas att inte fredagen den 13skall vara ett dåligt tecken vare sig i detta speciella avseende eller när detgäller att klara tidsschemat. Men självfallet måste jag avvakta med mittställningstagande till dess utredningens förslag ligger på vårt bord. Sedan kan man ju diskutera om det hade varit möjligt attklara denna fråga tidigare eller inte, men eftersom utredningsuppdraget hargivits kan jag inte nu desavuera utredningen genom att ta ställning ett parmånader innan den lägger fram sitt betänkande. Denna komplettering innebär alltså ett besked om attutredningen nu är så långt kommen att betänkandet befinner sig påtryckningsstadiet, och därför behöver man inte befara någon ytterhgareförsening av utredningens arbete. Jag har praktiska erfarenheter av attfredagen den 13 kan vara ganska lyckosam. Jag började nämhgen tentera tillstudentexamen som privatist fredagen den 13 kl, 13, och det gick bra. Jaghoppas att fredagen den 1 3 också i detta fall skall visa sig vara lyckosam. Herr statsrådet säger emellertid ingenting om hur längestereosänd-ningama dröjer efter det att utredningen har lagt fram sittbetänkande. Efter vad jag förstått är det fråga om leveranstider förencoderutrust-ningar . Jag vet inte om uppgiftenär helt korrekt, men det tror jag att den är, eftersom jag har fått den av enperson som jag htar på i dessa stycken. Och under sådana förhållanden skall vialltså vänta ytterhgare innan vi får några stereosändningar här iSverige, brukar ju ha öra för vad den svenska ungdomen önskar,och då vill jag säga att det finns hundratusentals ungdomar här i landet somtycker att det är något av en skam att man inte i har kunnat komma framtill ett beslut om det system vi skall använda, när man i andra länder sedanmånga år har kunnat glädja radiolyssnarna med den service som stereosändningarinnebär. Jag tillråder därför statsrådet att i detta fallverkligen göra sitt yttersta, så att det inte nu blir ytterligare tidsutdräktinnan det sker någonting på detta område i vårt land. Om införande av ett system för stereofoniska sändningarinom överläggningenvar härmed slutad. § 17Föredrogs och bifölls interpellationsframställningarna nr 3840, § 18 Interpellation nr 41 ang, förutsättningarna för attinföra snabbtåg i Ordet lämnades på begäran till HerrLARSSON i (fp), som yttrade: publicerade en arbetsgrupp,bestående av representanter från SJ:s utveckUngsavdelning och ett antalverkstadsföretag i , en rapport om förutsättningarna för att på detsvenska järnvägsnätet införa snabbtåg. Svårigheten att på de svenskajärnvägarna driva upp tågens hastighet avsevärt högre än hängersamman med spårens lutning i kurvorna och att spåren är tämhgen krokiga.Arbetsgruppens rapport har emellertid visat att de tekniska svårigheterna kanbemästras, i huvudsak genom att luta vagnskorgen. Gruppen sammanfattar de viktigaste slutsatserna av sittarbete i vad avser hänsynen till komfort, säkerhet och kostnader förspårunderhållet på följande sätt: "Det är tekniskt möjligt att tillverka ettjärnvägsfordon med goda dynamiska egenskaper för hastigheter upp till 250km/tim. Hastigheten kan i kurvorna ökas jämfört med nutillåten hastighet utan att risk uppträder för vältning, urspåring elleruttryckning av spåret. Genom att automatiskt luta vagnskorgen inåt i kurvornaminskas sidaccelerationens inverkan på passagerarna. En lutning av vagnskorgenmed syns tekniskt möjligt. Spårunderhållskostnaden bhr lägre för det snabbaavancerade motor-vagnståget goda dynamiska egenskaper, låg axellast, lågofjädrad massa än för ett lokdraget expresståg. Adhesions- och bromsproblemen är möjhga att lösa för dehöga hastig-hetema. Genom en ramsäker konstruktion kommer kollisionssäkerhetenatt kunna göras hka god som för dagens tåg," Gruppen konstaterar vidare att det är först då hastigheteni kurvorna kan ökas som de stora tidsvinsterna kan göras. Enbart en fördubblingav lokeffekten för tåg mellan och skulle t, ex, endastinnebära 3 minuters tidsreduktion. En satsning på en ny teknisk konstruktion äralltså nödvändig. Gruppen har visat att den tekniken finns och atttillverkningen skulle kunna börja , Med en topphastighet , skulle följanderestider erhållas: Jämfört med dagens restider betyder det en tidsvinst . Arbetsgruppen gjorde även en beräkning av deinvesteringskostnader som är förknippade med ett snabbtågsprojekt. Slutsatsenblev att dessa kompenseras av tågets större produktivitet. Den ekonomiska sidan av projektet skulle emellertid bhföremål för fortsatt utredning genom SJ:s försorg. Såvitt bekant har någotresultat av denna utredning ännu inte publicerats. Det är därför sannolikt attförprojektering, konstruktionsarbete och utprovning av den tekniska materieleninte skett i den takt som arbetsgruppen förordat. Med gruppens planering skulletågen ha kunnat sättas i kommersiell drift , Det råder inget tvivel om att mycket starka skäl talar förett genomförande av det här projektet. Om järnvägarna skall kunna spela denbetydande roll i trafikarbetet som länge hävdat måste den tekniskautveckhngen stimuleras. En viktig faktor bakom järnvägarnas krympande andel avtransportmarknaden är otvivelaktigt en otillräcklig teknisk utveckling av tågenjämfört med andra transportmedel. Snabbtåg kan bh den innovation som ger SJmöjligheter att erövra nya marknader. Ett genomförande av projektet med snabbtåg skulle vara ettvälkommet tillskott för flera verkstadsindustrier i , Projektet skulleför positivt påverka sysselsättningen både i dessa företag och inomSJ, Ett viktigt skäl för att satsa på snabbtåg iSverige är beslutet att sprida de statliga verken till ett dussintal platser ilandet. Goda kommunikationer mellan dessa orter är en förutsättning för atteffektiviteten i förvaltningen inte skall bli lidande. Även detregionalpolitiska handlingsprogram, som antagit, ställer ökadekrav på snabba förbindelser mellan ohka landsändar. Med hänvisning till det anförda hemställes om kammarenstillstånd att till herr kommunikationsministern få ställa följande frågor: Vilket resultat har den ekonomiska bedömningen avsnabbtågsprojektet givit? Avser herr statsrådet att förelägga ett förslagom snabbtåg i ? Denna anhållan bordlades. § 19Meddelande ang. enkla frågor Meddelades att följande enkla frågor framställts, nämhgenden av Nr 84 (vpk) till herr handelsministern omåtgärder mot försök att kringgå prisstoppet: Överväger statsrådet något initiativ i syfte attåstadkomma ett ingripande mot försök att kringgå prisstoppet såväl som attgenomföra en dold prisstegring genom viktreducering, kvahtativ försämring ellerminskat styckeantal i slutna förpackningar? Nr 85 i (s) till herrkommunikationsministern angående förläggning av det icke militära flyget tillBarkarby flygfält: Hur ser kommunikationsministern mot bakgrund avpressuppgifter och luftfartsverkets kontakter med berörda kommuner på fråganatt förlägga delar av det icke mihtära flyget till flygfält? Nr 86 () till herr försvarsministern angåendeförfarandet vidförvärv av mark för militära anläggningar: Finner statsrådet det vara i överensstämmelse med givnaanvisningar för förfarandet vid förvärv av mark för militära anläggningar, attskrifthgt hot om expropriation användes vid vederbörande statliga organs förstakontakt med markägare och att skrivelser med detta innehåll sändes som vanligabrev utan mottagningsbevis, när även utebhvet svar skall leda till åtgärder förförvärv av marken enligt bestämmelserna i expropriationslagen? Nr 87 FruSundberg (m) till herr statsrådet angående arbetet inom av stathga verktillsatta arbetsgrupper: Är detenligt statsrådets mening acceptabelt att ett verk inskrider för att styra arbetet inom en av verket tillsatt arbetsgrupp, som arbetarefter givna direktiv? Nr 88 i (fp) till herrkommunikationsministern om vidgade möjligheter till bilhghetsresor med tåg: Är statsrådet beredd att ta initiativ till en utvidgningav sådana billighetsresor (charterresor) med tåg, som kommer att erbjudas påsträckan , i syfte att bättre tillvarata järnvägarnaskapacitet och ge fler människor ekonomiska möjligheter att resa med tåg? Nr 89 i Skärstad (c) till herrjordbruksministern om ökat stathgt stöd till miljöförbättrande åtgärder i äldreindustrier: Är statsrådet beredd medverka till en ökning av destatliga ekonomiska insatserna för miljöförbättrande åtgärder i äldre industri- er, såsom t, ex. Brusafors sulfitfabrik i , såatt sysselsätt- Nr 24 ningen kan upprätthållas under uppfyUande av deställda miljökraven? Nr 90 i (vpk) till herrjordbruksministern angåendemöjhgheten för enskilda att arrendera mark för fritidsändamål: det befogat med rikthnjer för statliga verk och institutionermed syftet att allmänheten på rimhga villkor skall kunna arrenderamark för fritidsändamål? § 20 Kammaren åtskildes kl, 15,46,