prot · FW09102 · 1973-12-31 00:00:00 — Kommunförbundetsyttrande över skatteutjämningsrevisionens betänkande Reformeradskatteutjämning åberopar också att statsbidragens andel av primärkommunernasinkomster under senare är successivt sjunkit. De betydande kostnadsökningar förden kommunala verksamheten som höjningarna av arbetsgivaravgiften ochmervärdeskatten inneburit har dessutom medfört att dessa avgifter och skatterför kommunerna lär uppgå tUl ett belopp, som i det närmaste motsvarar det somnu utgår för skatteutjämning. Detta kan vara intressant att notera, även om detdå kan anmärkas att i skatteutjämningssystemet ligger en avsevärdutjämnande effekt till förmän specieUt för glesbygdskommunerna. Ur alla synpunkter förefaUer det emellertid angeläget ochbefogat att den statliga bidragsgivningen tUl kommunerna, i likhet med vad Kommunförbundeti sitt yttrande mycket eftertryckligt hävdar, har karaktären av ett grundbidrag av den typ som skatteutjämningssystemet representerar. Eftersomenigheten torde vara ganska utbredd om detta, finns det anledning att utan atta-wakta den kommunalekonomiska utredningens arbete, som för övrigt kan väntasta avsevärd tid, förbättra det grundbidragssystem som står kommunerna tillbuds. I partimotion och i reservationen nr 1 tillfinansutskottets betänkande hävdar därför att en förstärkning av skatteutjämningssystemetbör ske på så sätt att alla primärkommuner tiUförsäkras en skattekraft somsvarar mot medelskattekraften för riket som helhet. Kommuner i den lägstaskattekraftsklassen bör alltså tiUförsäkras en skattekraft som svarar mot 100procent av medelskattekraften i landet. En motsvarande höjning i förhåUande tUlförslaget i propositionen bör också ske för övriga klasser. Den generellt höjdaskattekraftsgarantin, som vi på detta sätt hävdar, innebär också att motionsvisframförda krav på höjd skatteersättning tUl enskilda kommuner kan tillgodoses.Det gäller i första hand och kommuner, där en rad motionskrav bl. a. i motionerna 1814 och 1815 på detta sätt kan tillgodoses, liksom vissaandra kommuner enhgt bl. a. motionerna 1751, 1816 och 1818. För de kyrkliga församlingarna föresläs i propositionenatt bidragen i-fortsättningen schablonmässigt skall beräknas på 1973 årsförhållanden med en viss procentueU årlig uppräkning. Departementschefen haruppenbart grundat sitt ställningstagande på att förhållandet kyrkastat skullekomma att ändras. Med hänsyn till att denna fråga nu förefaller skjuten påframtiden bör det enligt uppfattning vara befogat att samma reglertillämpas för församUngar som för primärkommuner. Kostnaderna för förslag beräknas första halvåret1974 bli något över 200 mUjoner kronor eUer 440 mUjoner kronor för hela 1974.Med hänsyn tUl primärkommunernas nyckelroU för sysselsättningen och för denregionalpolitiska utvecklingen är detta ingen avskräckande kostnad. Det finnsdessutom fog för att hävda att detta inte egentligen är nya utgiftsåtagandenför den offentliga sektorn utan en omfördelning av kostnadsansvaret mellan statoch kommun och en utveckling mot mera decentraliserad offentlig ekonomi.Utskottsmajoriteten säger i sitt betänkande att man inte kan dela dennauppfattning och att ökade statliga bidrag leder till en expansion avkommunernas utgifter utan någon motsvarande minskning av de statligautgiftsätagandena. ett ganskamärkligt konstaterande som speglar misstro mot kommunernas roU isamhäUsekonomin och en antikverad inställning till den offentliga sektorns rolli konjunkturpolitiken och för sysselsättningen. Jag trodde att den tillhörde enförgången tid. Jag ber att få yrka bifall till de vidfinansutskottets betänkande nr 23 fogade reservationerna nr I och 2 och itillämplig del nr 3. Under detta anförande övertog herrtredje vice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. I finansutskottets betänkande nr 23 lämnas eningående redogörelse för det hittiUs gällande systemet förskatteutjämningsbidrag till kommunerna, skatteutjämningsrevisionens förslag tiUändrat system och det förslag som, efter remissbehandlingen, framlagts avKungl. Maj:t i propositionen 44. Att detta betänkande upptas till avgörande isamband med övriga regionalpolitiska frågor framhäver tydligtskatteutjämningsbidragens betydelse regionalpolitiskt. De nya reglerna innebärockså ett ytterUgare steg på vägen mot regional utjämning och ökad jämhkhetmellan invånarna i olika kommuner. Utskottet har ägnat stor uppmärksamhet ät detta ärende.Det är bäde förklarligt och naturligt att mänga kommuner anmält missnöje mendet är också glädjande att de tankegångar som ligger till grund för de nyaprinciperna i många avseenden accepteras som förbättringar. Jag avstår frän attmera detaljerat redovisa de olika grunddragen. Men jag vill gärna påpeka attdet nu gäUer ett provisorium i awaktan pä resultatet från den arbetandekommunalekonomiska utredningen, som kan väntas ge en väsentlig information omkommunernas ekonomiska förhållanden och därmed också ge ett bättre underlag förutarbetande av ett reviderat skatteutjämningssystem. Inför utskottet har många kommuner gjort uppvaktningarvarvid värdefullt material och ofta tungt vägande skäl för beaktande av deolika kommunernas speciella problem har framförts. 1 särskUda motioner hardessa framstäUningar blivit ytterligare belysta. Jag vill gärna betyga att jagmed stort intresse tagit del av de synpunkter som framförts vid de olikauppvaktningarna och i motionerna beträffande uppflyttningar tUl högreskattekraftsklass. Dä det inte desto mindre -visat sig nödvändigt att i deflesta faU följa propositionens förslag har det varit dels av ekonomiska skälmen dels också för att undvika att nya gränsfaU skapas, som skulle uppfattassom ytterligare orättvisa. I viss utsträckning kan framställningar i övrigt beaktasinom ramen för möjligheterna att erhålla extra skatteutjämningsbidrag, vilketvi också velat framhäva. 1 särklass har framställningarna från och Gotlandansetts stå. Båda dessa kommuner saknar fast landförbindelse och förhållandenaäven i övrigt har övertygat oss om att en uppflyttning i högreskattekraftsklass är befogad och bör kunna ske utan att några motsvarandegränsfall skapas. Beträffande kommun har i motionen 1824 av Skatteutjämningssystemet för kommunerna m. m. Skatteu tjämnings-systemet för kommunerna m. m. m. fl.föreslagits att denna kommun skaU tiUförsäkras ett skatteunderlag av medelskattekraften i stället för som propositionenangett. Vad gäller har bl. a. från i motionen 1812 av herrEkinge m. fl. föreslagits att kommunen skall erhålla en skatteutjämningsgarantipå i stället för . Jag är glad över att det blev möjligtatt uppnå ett resultat i form av en kompromiss som innebär förÖckerö och för . Då det nu uppnåtts fuU enighet inom utskottet beträffandekommunerna vUl jag i övrigt endast hänvisa till vad somanförts i betänkandet. 1 fråga om de kyrkliga kommunerna har vi inom folkpartietanslutit oss till motionsyrkanden om att samma bidragsregler skall gälla fördessa som för de borgerliga primärkommunerna. I reservationen 2 har skälen fördetta ställningstagande ingående redovisats. Däremot har vi inte kunnat ansluta oss tUl den generellaökning av skatteutjämningsbidragen i var och en av defem föreslagna skattekraftsklasserna, som framförts av . En sädanhöjning skulle innebära en ökning av statens utgifter med ca 430 mUjoner kronorför helt budgetär. Jag upprepar också vad jag tidigare anfört om det nuvarandeförslagets karaktär av provisorium. Med vad jag här anfört ber jag att få ansluta mig tUlutskottets förslag utom vad gäUer principen om bidrag till församhng, pastoratoch annan kyrklig samfäUighet. 1 denna del yrkar jag bifaU tUl reservationen 2. Beträffande medelsanvisningen yrkar jag - om riksdagenbifaller reservationen 2 - också bifaU till reservationen 3 c. Efter anförande kan jaginskränka mitt inlägg tiU ett instämmande i vad sade. Jag villdessutom bara anföra att moderata samlingspartiet genom reservationen 2tillsammans med och har markerat sin uppfattning attskatteutjämningsbidrag bör beräknas för kyrkliga kommuner efter samma reglersom för borgerliga kommuner. Jag yrkarbifaU till reservationen 2. När jag lyssnade påherr Åsling fick jag faktiskt det intrycket att han vUle inge kammarensledamöter den uppfattningen att det inte skett någon förbättring av kommunernasskatteutjämningsbidrag. Propositionen innebär ändå en ökning av anslaget med370 . Det är ett avsevärt belopp. Vi har när vibehandlade inrikesutskottets betänkande rörande den regionalpolitiskastödverksamheten haft att göra med belopp, som för en femårsperiod innebär 2,5miljarder, för vage är alltså ungefär 500 miljoner. De faktiskt utgåendeskatteutjämningsbidragen uppgår till ,men departementschefen räknar med att bidragen 1974 skall utgå med tillsammans2 . Detta bör noteras. känner säkerligen till enkommun i som heter Hammer-dal, där utdebiteringen skulle vara 54kronor därest inte kommunalt skatteutjämningsbidrag utgick. Frågan om skatteutjämningsbidrag eUer, som det tidigarehette, skattelindring tUl kommunerna har ständigt varit aktuell.Jag skall inte göra någon längre historik. Jag skall bara erinra om att detbeslut som riksdag fattade har varit grundförutsättningen för denkraftiga utbyggnad av den kommunala verksamheten som därefter ägt mm. En sådanutbyggnad skulle inte ha varit möjlig om inte de sämre lottade kommunerna fåtthjälp av staten. Det var alltså ett viktigt beslut som riksdagfattade. Det gällde dä dels anslag enligt tidigare bestämmelser om bidrag tUlskattetyngda kommuner, dels skatteersättningar i anledning av 1957 och 1961års ortsavdragsreformer. Som en nyhet tillkom skatteutjämningsbidraget i formav ett förslagsanslag på . Beloppet beräknas alltså nu för1974 utgå med nära ! De grunder för den kommunala skatteutjämningen som dåfastställdes har i sina huvuddrag varit tillfredsställande. Men vid ärendets avgörande1965 förelåg bl. a. ett motionspar frän socialdemokratiskt häll, i vilketföreslogs att i skrivelse till Kungl. Maj:t skulle hemställa, attriksdagen senast är 1970 bereddes tillfälle att ompröva bl. a. reglerna försambandet mellan utdebiteringsgräns och medelutdebitering. Motionärernaframhöll att det var svårt att överblicka de närmare konsekvenserna avsambandet mellan den rörliga utdebiteringsgränsen och medelutdebiteringen.Riksdagen fattade också beslut i enlighet med motionärernas förslag. tillsattes en utredning, benämndskatteutjämningsrevisionen. Den avlämnade sitt betänkande. Utredningenutförde ett ambitiöst arbete, men en omfattande remissomgång visade att det påflera punkter fanns en viss tveksamhet mot utredningens förslag. Det gälldeinte minst den individuella prövning som skuUe ske av de enskilda landstingensoch primärkommunernas kostnadslägen. 1 propositionen har framlagts ett förslag tilländringar vilket grundar sig på utredningen. Sålunda tas ersättning på grund avhög utdebitering bort. Det stämmer med den uppfattning som framfördes i densocialdemokratiska motionen är 1965. Skattekraftsomrädena, som är tre, harökats till fem skattekraftsklasser, vilket bör jämföras med de nio klasser somutredningen föreslog. Jag skall, herr talman, inte närmare gå in på detaljer;de framgår dels av propositionen, dels av finansutskottets betänkande. Flera remissinstanser har pekat pä sambandet med pågåendeutredningsarbete inom länsberedningen och kommunalekonomiska utredningen ochtillstyrkte revisionens förslag som ett provisorium i awaktan på resultatet avdessa utredningar. Det var med en viss överraskning som vi i finansutskottettog del av partimotion, där man i varje skattekraftsklass harökat . Och det var nog inte bara vi socialdemokrater som blevöverraskade av den motionen, utan jag tror att den blev detsamma för de andrapartiernas representanter. För vad innebär det förslag som-centerpartiet härhar framlagt? Jo, att det för helår räknat blir en ökning med ungefär en halvmiljard. Jag kan i den här frågan liksom i så många andra inte finna attcenterpartiet på något som helst sätt visat hur man 12 protokoU 1973. Skatteu tjäm nings-sys temet för kommunerna m. m. Skatteutjämnings-sys temet för kommunerna m. m. skalltäcka den där halva miljarden. säger att det behövs en påspädning på denoffentliga sektorn och att det skulle innebära misstro gentemot kommunerna, omman inte ökar på skatteutjämningsbidraget på det här sättet. Nej, ,det är inte någon misstro, utan det är den gamla, vanliga, goda regeln att densom gör utgifter även bör se till att han skaffar inkomstema. Eftersom jag ärsysselsatt i den kommunalekonomiska utredningen mäste jag säga, att den väg somcenterpartiet här visar skulle vara mycket enkel att gä för kommunalekonomiskautredningen. Men varför bara ge en halv mUjard mera än vad propositioneninnehåller? Varför inte ge ytterligare 3 mUjarder eller mera och sedan överlåtaät finansministern att skaffa fram pengarna? Vad händer då med den kommunalasjälvstyrelsen? Nej, sä här enkelt är det naturligtvis inte. Vi är heltmedvetna om att kommunerna utgör en mycket betydelsefull del av den offentligasektorn, men att en part skaffar pengarna och en annan part förbrukar dem äringen häUbar lösning på problemet. Och det är ingen misstro om vi säger att viför närvarande inte kan gå längre, eftersom det här är ett provisorium. Vi får säUan några förslag frän omfinansieringen. Däremot vUl man minska det vet vi förat arbetsgivaravgiftenoch ta bort den i vissa delar av landet. Man viU alltså sänka statensinkomster, men är beredd att pä det här sättet öka utgifterna. När det gäller den reservation som är fogad tillutskottsbetänkandet angående de kyrkliga kommunerna är det inte så, att vi ifinansutskottets majoritet har ansett att de kyrkliga kommunerna nu inte skallplaceras i samma skattekraftsklasser som de borgerliga kommunerna med hänsyntill kyrka-stat-beredningen. Nej, anledningen är att de kyrkhga kommunerna intehar det så Ula stäUt ekonomiskt som man vill låta påskina. Det innebär ju ändå,om man följer och förslag, ett påslag med 40 ä 50miljoner kronor, och om man följer 70 ä perär. Det skulle enligt folkparti-och moderatreservationen betyda en ökning av nuvarande bidragsnivå. Vi anser att det inte föreligger skältill detta. Sedan är jag liksom utskottets vice ordförande glad överatt vi lyckades komma överens om att höja såväl som iskattekraftsklass. Vi har också kunnat enas om att föreslå att avslåandra motioner som förts fram i fråga om uppflyttning av enskUda kommuner tUlhögre skattekraftsklass. Bara de motionerna skulle ha inneburit, därest debifallits, 46 mUjoner kronor i utgiftsökning för staten. Och det är väl intealldeles säkert att just de kommunerna som har haft motionärer somförespråkare är mest i behov av en uppflyttning i skattekraftsklass. Det kanskefinns andra kommuner, som inte har haft några motionärer och som i sä fallkanske borde ha kommit i åtanke. Vi måste givetvis, när vi räknar medskattekraftsklasser, komma i gränsområden, och därför hälsar jag nu medtillfredsställelse att vi har kommit överens på den här punkten. Finansministern har i propositionen framhållit att extraskattekraftsbidrag skall kunna utgå i större omfattning än tidigare.Finansutskottet har i likhetmed departementschefen ansett att några speciella kriterier härför inte böruppställas utan att det liksom bör ske en prövning från faU tUl faU.Vi har dä beträffande fyra motioner velat ge Kungl. Maj:t vår uppfattning tUlkänna. Jag har ingenting ytterhgare att just nuanföra, utan jag vUl yrka bifall tUl finansutskottets hemställan på samtiigapunkter. () kort genmäle; Jag har självfaUet ingenting att invända motmin värderade utskottsordförandes karakteristik av skatteutjämningsbidragetsbetydelse i den kommunala ekonomin, och jag vUl gärna också vitsorda att det ärett väsentligt steg i rätt riktning som propositionen tar. Det är bara det attdet i nuvarande läge och ur synpunkt är ett för kort steg. Det är ju uppenbart och det visar den debatt vi harlyssnat tUl här att kommunernas roU i regionalpohtiken kommeratt öka. Det är också så, som jag sade i mitt tidigare anförande, attkommunernas roU som decentrahserade förvaltare av den offentliga sektornsutvecklingsmöjligheter spelar en avgörande roll. Jag tror att man ur den synpunktenmåste vara beredd att i ökad omfattning decentrahse-ra också den offentligasektorns expansion, och det gör man självfaUet genom kommunerna. säger att ökningen utgiftsmässigt bhr ochhan tar tUl med prutmän - en halv mUjard. För det budgetår vi närmast har attdiskutera rör det sig om 220225 mUjoner kronor. Det är en väsentlig ökning,det skaU erkännas, men det lastar även av staten bördor när det gäUersysselsättning och regionalpolitik. Här kan man självfallet inte utan vidare angeen nettoeffekt för statsbudgeten av värt förslag. Uppenbart är emellertid ochdet finns stöd för det antagandet i den reviderade finansplanen och ilångtidsutredningens framskrivning att det inom den offentliga sektornföreligger ledig kapacitet för expansion. Den bör inte minst i nuvarandesysselsättningsläge enligt vår uppfattning tas tUl vara, och för detta måstekommunerna ha ökade resurser tUl sitt förfogande. () kort genmäle: Jag viU ånyo erinra om att vadriksdagen nu går att fatta beslut om är ett provisorium som skall gälla intilldess att vi har ett bättre underlag när det gäUer de enskUda kommunernaskostnadsläge. Jag tog inte tUl, som uttryckte det, utan jagräknar givetvis på vad förslaget i reservationen kommer att ha för årseffekt.Om det förslag som majoriteten går fram med kostar 2 miljarder 335 mUjonerkronor, så kostar ju - med påslaget även för de kyrkliga kommunerna förslag 250 miljoner för halvår, och det måste bli en halvmUjard för helår. Det är ändå sä man mäste räkna. Ty menar välinte att systemet skulle upphöra i och med det närmaste budgetårets utgång? Detär klart att därest förslaget skulle gå igenom måste man fortsätta med dettasystem även för i första hand . Skatteu tjämnings-systemet för kommunerna m. m. Skatteutjämningssystemet för kommunerna m. m. HerrÄSLING (c) kort genmäle: Jag kan vitsorda att också förslagsjälvfallet är ett provisorium i a-waktan på kommunalekonomiska utredningensförslag. Det är ett förslag att växa i. Vi har inte sett det sista utvecklingsstadieti detta avseende. Men det väsentliga är att vi på den kommunala sidan haroutnyttjade resurser som inte minst i det konjunkturläge vi nu befinner oss iär av ett speciellt intresse bl. a. på grund av sin regionala spridning.Kommunerna representerar en utvecklingsresurs när det gäUer den regionalasysselsättningen. Det mäste självfaUet tas med i bilden, när man bedömer denhär frågan. Det är ur den synpunkten liksom ur principiell synpunkt, dä detgäller att decentralisera den offentliga sektorns expansion, som vårt förslagbör bedömas. Jag efterlyser omdöme om nettoeffekten. Kanman frän socialdemokratisk sida tvärsäkert säga att nettoeffekten ur samhällssynpunktav en satsning pä den kommunala ekonomin blir en belastning på statsbudgetenmed 220 eller 440 mUjoner? Sannolikt kan man inte säga det, därför att här harvi bl. a. också multiplikatoreffekter att räkna med när det gäUersysselsättning och skatteunderlag. Vad sluteffekten blir i detta avseende kanherr och jag bara gissa. Vi vet dock att inom den kommunala sektornfinns ett ledigt expansionsutrymme som vi mäste ta tUl vara om vi menar aUvarmed vår sysselsättningsfrämjande politik och vår strävan mot bättre regionalblans. HerrEKSTRÖM (s) kort genmäle: Det är klart att varken eller jagkan ge oss in på några funderingar beträffande nettoeffekten. Men vad vi intebehöver gissa om är att ett bifaU till reservation skulle skapadetta hål i statsregleringen för det kommande budgetåret. Det står fullständigtklart. Om vi ser pä den reviderade nationalbudgeten skall vifinna att kommunernas totala inkomster enligt den uppgår tUl 52 miljarderkronor. Man tar in i skatter 28 mUjarder kronor, man fär bidrag från staten med13 mUjarder och 11 mUjarder är övriga inkomster. Dä ser jag nog saken sä att iden mån vi vill fä bättre sysselsättningseffekter ute i kommunerna och vUl varanågorlunda säkra på att satsningarna skall leda till detta, måste staten gå inpå annat sätt än genom ett generellt skatteutiämningsbidrag av den här arten. Jag är väl medveten om att kommunalekonomiska utredningenenligt sina direktiv har att undersöka i vad mån den kommunala beskattningsrättenskaU vara kvar och om man kan göra en samordning av landstingens ochprimärkommunernas beskattningsrätt, men jag vill varna ochcenterpartiet för att tro - som jag sade i mitt första anförande - att det ärså enkelt att staten skall gå ut med generella skatteutjämningsbidrag tUlkommunerna och att kommunerna sedan skall fatta besluten. Detta är ingenmisstro gentemot kommunerna, . Jag står verkligen påkommunernas sida. Men jag är inte säker på att vi just nu som ett provisoriumskulle vinna sä särskilt mycket i sysselsättningseffekter, om vi skulle följacenterpartiets som jag tycker i ekonomiskt hänseende litet lättsinniga förslag. Herr tredje vice talmannen anmälde att att tiU protokollet få antecknat att han inte ägde rätt tillytterligare replik. i (c): Maj:ts proposition nr 44 läggsförslag fram om ändringar i skatteutjämningssystemet för kommunerna m. m.Skatteutjämningssystemet för kommunerna tar sikte på att utjämna sådanaolikheter i den kommunala utdebiteringen och i den kommunala servicen sombetingas av kostnadsskillnader mellan olika landsdelar och kommuntyper. Kostnaderna för den kommunala verksamheten påverkas bl. a.av befolkningsutvecklingen, befolkningens ålderssammansättning, geografiskaavstånd, strukturen i näringslivet och möjligheterna att få förvärvsarbete. Idessa avseenden föreligger fortfarande stora skillnader mellan olika kommuner.Sammanläggningarna tUl större enheter har därvid inte inneburit någon avgörandeförändring. Även kommer därför den kommunala skatteutjämningen attha stor betydelse i jämhkhetspolitiskt avseende. Målet bör vara att ytterhgareutjämna skattesatserna och den kommunala servicen. Även om nuvarandeskatteutjämningssystem bidragit tUl en angelägen utjämning av skillnadernamellan olika kommuner i fräga om utdebitering och standard, har dock systemetenligt skatteutjämningsrevisionens mening haft betydande brister, bl. a. dengrova och onyanserade indelningen i skattekraftsomräden. Jag hälsar därför medtiUfredsstäUelse att Kungl. Maj.t föreslagit ändringar när det gällerskatteutjämningssystemet för kommunerna. Skatteutjämningsrevisionen framhåller när det gällerkostnadsläget för kommunerna att detta av gammal erfarenhet visar sig stigafrån söder till norr och från kust tUl inland. Man framhåller att kostnadslägetär högre än normalt i vissa delar av södra och . Även omkostnadsläget sålunda visat sig högt inom vissa delar av södra och mellerstaSverige, understryker revisionen att såvitt gäUer den primärkommunalaverksamheten kostnadsläget och övriga förutsättningar för kommunerna inte ärjämförliga med och de delar av som hör till stödområdet. Mot bakgrunden härav är det förvånande att inte samtligakommuner inom stödområdet erhållit lägst i skattekraftsgaranti. Närdet gäller och norra tycker jag att den geografiskastmkturen, åldersfördelningen och förhäUandena i övrigt borde ha motiverat attlandsdelen i högre grad än som skett jämförs med de fyra nordligaste länen. För del gäUer att vi inte har kunnat hålla jämnasteg med riket i övrigt, vare sig i fråga om skattekraft eller skatteunderlag.Genomsnittliga skattekraften i understeg 1965 rikets med 12:65kronor. 1972 hade skillnaden ökat tUl . Det säger sig självt attden nu föreslagna skatteunderlagsgarantin för på inteär tUlräcklig. I propositionen har Åmåls, och Fihpstads kommunerföreslagits erhålla i skattekraftsgaranti, trots att intilliggandekommuner inom stödområdet erhåller . Skatteu tjämnings-systemet för kommunerna m. m. Skatteu tjämnings-systemet för kommunerna m. m. kraftigabetoning av de uppräknade faktorernas betydelse för kommunernas kostnadsläge,förefaUer de i alltför liten grad ha beaktats, då varje kommun i propositionenföreslagits en garanterad procent av rikets medelskattekraft.