prot · FW09142 · 1973-12-31 00:00:00 — Det liggeri sakens natur att dessa konton med tiden kan komma att omvandlas frånpostgirokonton tUl andra konton i . måste därför räkna medsåsom sannolikt att intäkterna från denna del av verksamheten kan gå förlorade.Det är farhågor som posten kommer att fä dras med efter utbrytningen avsparrörelsen ur postverket. När det gäller personalrepresentationen i en eventuellt nystorbank finner vi det naturligt att personalkategorierna bereds tillfälle attingå i den nya styrelsen. Vad man däremot är förvånad över, det är attpropositionen föreslär att av de tre tänkta platserna skall två besättas avanställda från - som motsvarar en anstäUningsgrupp av omkring 2 000 medan postens över 50 000 anställda erbjuds endast en styrelseplats. Vi anseratt det inte är nägon rimlig proportion i det förfarandet och vi anar att detockså här är en värdering på hur man från regeringen ser pä var tyngdpunkten iintresset ligger och varifrån policyfrågorna skall initieras. Vi hävdar alltså från reservanternas sida att det ärrimUgt att man för postens del besätter lika många platser som PK-bankensanställda. Den tunga invändningen frän de många remissinstanserna,inklusive personalgrupperna, att man riskerar en dyrare service, som innebäratt framför allt de mindre postanstalterna, lantbrevbäringen i glesbygd m. m.kan komma att bli utsatt för en begränsning, den farhågan kvarstår. Det har heller icke anvisats nägon konkret väg hur manskall lösa frågan om de redan nu konstaterade underskotten, som kommer attstegras genom att man inte kan framlägga ett samlat resultat av bank- ochpoströrelse. Propositionen ger inte säkra svar på om det är genom avgiftereller skatter, alternativt sämre postservice som detta pris skall betalas. Om det kunde ges positiva besked ompostverkets möjligheter att tillskapa en resultatutiämningsfond, om attersättningsfrågorna avgörs av , om att personalens tjänste- ochbefordringsmöjligheter garanteras och att postpersonalen ges en rimligrepresentation Samgående mellan postbanken och kredit bank Samgående mellan postbanken och kreditbank i den nyastyrelsen - då innebär det så klara förbättringar att det finns anledning att -i den mån reservationen 1 faUer - stödja reservationen 2. Jag ber att få yrkabifall tUl reservationen 2. Den föreslagna sammanslagningen av postbankenoch kreditbank, som har tillstyrkts av majoriteten i näringsutskotteti dess betänkande 63, kommer enligt värt sätt att se att medföra en läng radpraktiska nackdelar. Vi har i moderata samlingspartiets motion nr 2017 tillåtitoss att påpeka detta. Sammanslagningen kommer såvitt vi kan förstå att försvårakonkurrensen på lika villkor mellan affärsbankerna, öka bristen pålångfristigt kapital, försämra postverkets ekonomi och därmed dess möjligheteratt uppfylla anspråk från allmänhet och från de anställda. Den tilltänka sammanslagningen har mycket kritiseratsockså frän personalorganisationerna. i , självposttjänsteman, har här vitsordat detta. Därför är väl den enda förklaringen tUl attsammanslagningen ändå genomförs en politisk aspekt. Trots att övertygandesakliga skäl talar emot, har regeringen lagt fram sitt förslag. Förslaget kanses som ett led i de senaste årens utveckling mot ökad statlig detaljstyrningav näringslivet. För det är väl ändå sä att man inte ens inom regeringen ärsärskilt övertygad om det riktiga i det här förslaget. Det förefaller snararesom om både det nu aktuella förslaget och det beslut som fattades 1969 om ettnärmare samarbete mellan postbanken och har tillkommit undertryck från den opinion inom det socialdemokratiska partiet som vill gä bädelängre och snabbare fram när det gäller att omvandla den svenska ekonomin imera sociahstisk riktning. Som jag nämnde kommer konkurrensen på lika villkoraffärsbankerna emellan att rubbas av förslaget. kommer sålunda atttvingas favorisera den nya på flera sätt. Det föreskrivs bl. a. attpostverket skaU anlita PK-banKen för inköp och försäljning av valutor. Detförefaller otroligt att alltid skulle erbjuda de bästa -villkorenhärvidlag. Genom att postverket inte får möjlighet att anlita den bank som ivarje särskilt fall erbjuder de bästa vUlkoren, favoriseras självfalletPK-banken, som postens ekonomi försämras. Enligt förslaget skall postverket ocksåplacera influtna medel på räkning hos . Då det här rör sig om mycketstora belopp är även små variationer i räntevillkoren av betydelse. PK-bankenföreslås få utnyttja postanstalterna för insättning och uttag. Det innebär bl.a. att kunder får tiUgång tUl lördagsservice. För att inte ävendetta skaU bli något som rubbar konkurrensen borde det klart utsägas att övrigabanker skall ha rätt att pä samma villkor som utnyttja postbankensservice. I utskottets skrivning pä s. 6 i betänkandet sägs: "Det är dockinte meningen att härigenom skall särskilt gynnas i konkurrensen medövriga banker. Dessa skall hksom mot ersättning kunna fä olika slagsservice av postverket." Jag tolkardetta, herr talman, som ett uttalande frän utskottets sida om attsamma villkor kommer att gälla för såväl som andra banker när detgäller service . Även andra banker, exempelvis sparbankerna, skallalltså ges möjligheter att använda, som vi brukar säga, postens länga disk. Omjag har fel på den punkten är jag tacksam att få rättelse. Postbanken har tidigare huvudsakligen gjort sinaplaceringar i obligationer och andra länga lån. En av avsikterna medöverförandet av kreditgivningen frän posten tUl den nya måste därförvara att minska den långsiktiga och öka den kortsiktiga långivningen. Annarsskulle effekterna av sammanslagningen bli ganska ringa. Det är väl känt attmedan tiUgången på kortfristiga krediter normalt sett är god, är svårigheternastora att täcka behovet av långfristig långivning. Det vet inte minst vi inomden mindre och medelstora företagsamheten att kreditmarknaden fungerar på detsättet. Trots det sjunkande bostadsbyggandet kommer behoven av långfristigakrediter till såväl bostadsändamål som kommunala investeringar och - jagupprepar det - inte minst till de smärre företagen att bh stora.Finansieringsbehovet kommer att öka. Den minskning av tillgängen på långa lånsorn skapandet av kommer att medföra är därför, såvitt jag kanförstå, olycklig även ur samhällsekonomisk synpunkt. Det hade i vart fall varitnaturligt att avvakta resultatet av kapitalmarknadsutredningens arbete innanbeslut fattades om överförande av postverkets utlåning tUl den nya . Sammanslagningen kommer också att medföra enförsämring av postverkets ekonomi. Det har för övrigt ganska tydligt klarlagtsav postbankschefen. Postgirot som föreslås ligga kvar hos postverket är nämhgeninte lönsamt, medan postbankens övriga verksamhet som kan sägas hafinansierat postgiroverksamheten kommer att föras över till PK-banken.Naturligtvis måste postverket möta försämringen av sin ekonomi med motåtgärder;det är ju enda möjhgheten. Därför kan man befara såväl höjda porton somförsämrad service och en härdare personalpolitik än vad som annars varitmöjligt. Det är, herr talman, mot den bakgrunden inte särskUt överraskande attpostverkets personalorganisationer, som den tidigare talaren här mycketingående var inne på, framfört stark kritik mot förslaget. Den naturliga slutsatsen av det förhällandet attförslaget, som tidigare nämnts, rabbar konkurrensen på hka villkor, ökarsvårigheterna pä kreditmarknaden och försämrar postverkets ekonomi samt av detfaktum att personalorganisationerna jag upprepar det ställt sig kritiskamåste därför bli att vi awisar förslaget. Det är också den ståndpunkt som vireservanter har kommit fram till. Jag vill därför hemstäUa om bifaU tillyrkandena i reservationen 1 om avslag pä propositionen 145 och om att riksdagenmätte hos Kungl. Maj:t anhåUa om en parlamentarisk utredning beträffandepostbankens framtida verksamhetsinriktning. SkuUe emellertid fatta beslut om ett samgåendemellan postbanken och - vUket är sannolikt gäller det att göradet bästa möjliga av den situation som då uppstår. Det är därvid viktigt, attersättningsfrågorna - detta har nämnts , och jag vill ytterligareunderstryka det blir föremål för utredning och att ges möjlighet att pröva förslagen. bör vidare få pröva de 3 protokoU 1973. Samgående mellan postbanken och kreditbank Samgående mellan postbanken och kreditbank förslagtill åtgärder som blir nödvändiga för att vidmakthålla postverkets servicenivåoch undvika negativa effekter på postpersonalens tjänsteför-hällanden. Jag villockså framhålla att det är önskvärt att postverkets personal får utse tvåledamöter i . Med hänsyn till vad jag sist anfört ber jagäven att få yrka bifall till reservationen 2. Det kanske efter denna länga berättelse omallt fmktansvärt som håller på att drabba fosterlandet just nu kan varaanledning att återföra debatten till det som vi egentligen diskuterar. Vad som föreslås i propositionen 145 är kort uttryckt attpostbanken och kreditbank skall sammanslås till en bank, som kommeratt kaUas . Denna bank kommer att få tillgångar på ca 29 miljonerkronor och bhr därmed den största banken i landet. Denna sammanslagning äregentligen bara ett fullföljande av tankar som har funnits ända omatt åstadkomma en effektivisering av de två bankernas möjligheter att erbjudaen bättre bankservice, en större kraftfulUiet på kreditområdet osv. Den försöksverksamhet som har pågätt med ett samarbeteutan direkt sammanslagning har inte visat sig vara sä effektiv. Vad man villåstadkomma är en stor och slagkraftig samhällsägd bank, som i konkurrens med deprivatägda bankerna skaU erbjuda kreditmarknaden och dess kunder bättreförhållanden. Det är detta det är frägan om. Därför är detta i mycket stora delaren rent principiell fråga för partierna. Den är ideologiskt motiverad. Jag skall gärna säga att jag kan ha förståelse för herrHovhammar som uttalar sig mot denna sammanslagning. Moderata samlingspartietuppträdde i denna kammare också när det för ett par är sedan gälldesammanslagning av Skandinaviska banken och enskilda bank. Då hademan ingenting att invända mot sammanslagningen. Man ansåg att den var riktigför att få en bättre struktur på dessa banker. Det enda man dä hade att anmärkapä från moderata samhngspartiet var att de samhälleliga representanterna blevför många, sä att samhället fick alltför stor insyn i den banken. Också jag biträdde förslaget om den bankfusionen och anseratt den i princip var riktig. Men jag anser även att det, om vi skall ha ensådan stor och effektiv bank, också behövs en bank som kan uppträda somkonkurrent till den. brukar i andra sammanhang tala så lyrisktom behovet av konkurrens och om hur värdefull den är. Mot den bakgrunden finnsdet väl all anledning för de samhällsägda bankerna att stärka sin slagkraft föratt kunna erbjuda effektiv konkurrens till de stora privatbankerna. resonemang kan egentligen sammanfattas såatt all maktkoncentration pä det privata området är behaglig. Den ärriktig, förbättrar effektivitet och slagkraft, och det bör man eftersträva. Allmaktkoncentration pä samhällets sida går ut på att genomföra som det heter imoderaternas motion en långtgående statlig direktstyrning, ett tvång. Jag tyckeratt den här jämförelsen något haltar, men den är helt klarför de moderata. De ser det så, SamhäUet utövar tvång mot människorna; det ärfarhgt med effektivitet där. Det privata näringshvet är effektivt om detkoncentrerar sig. Och detta må vara. Det blir däremot htet lustigt när bädecentern och ramlar i fällan och hamnar på precis samma linje sommoderata samhngspartiet. De startar dock från andra utgångspunkter. varemot sammanslagningen när det gäUde SE-banken, talar i sin motionmycket om den enskUda människan osv. talar som vanligt omdecentralisering. Men detta är oväsentUgt, för de hamnar till slut i knäet pämoderata samhngspartiet och menar att samhället är den farliga busen när det äreffektivt, medan den privata maktkoncentrationen är bra. De tvä partierna bordeuppmärksamma att här gär de pä en linje som i och för sig strider mot denmotivering de har i sina motioner, när slutklämmen blir att de yrkar avslag påpropositionen. Det här är själva förutsättningen för resonemanget. Sedanförsöker man måla ut hur fruktansvärd en sammanslagning skulle bli. Jag måstesäga att de skäl för att yrka avslag som anförs i motionerna verkar krystade.Man kunde ha böriat med att säga: "Vi yrkar avslag på propositionen, ochför att försöka motivera det har vi hittat på de här följderna," Jag skall ta upp några av motiveringarna. Man talar om attdet kommer att bli brist på kapital för länga krediter, och det tar upp. Det finns ingenstans i propositionen något belägg för att självakreditpohtiken frän de här tvä bankerna skall ändras i och medsammanslagningen. Om de länga krediterna är eftersträvansvärda men kanske intealltid så inkomstbringande för banken, förstår jag resonemang:de krediterna skaU staten svara för, men de mera lukrativa skall de privatabankerna ha. Det är fullt konsekvent för honom. Hur är det för de tvä andrapartierna? Sedan talar man om koncentration och sådant. Där kommerherr i med ett ganska lustigt resonemang. Han talar lyriskt omhur postsparbanken kommit till, om de små spararna med postsparbanksboken ochde många små kontoren. Men vem har föreslagit att man skall dra inpostsparbanksböckerna och avskaffa postkontoren, sä att det blir svårare attspara? Det är väl ingen människa som har ifrågasatt det. Det måste vara ettolycksfall i arbetet när man försöker måla upp sådana följder. Vad man mest trycker på - man menar väl att människorna utei landet skall tro pä det är emellertid detta: Servicen i posten kommer attbli mycket sämre om den här sammanslagningen görs. Det kommer att innebära attpostverket får väldiga svårigheter. Människorna i glesbygd märk väl att detär just dem man talar om kommer att fä mycket sämre postservice, och dessutomkommer de anstäUda inte att få någon trygghet. Låt mig ta upp det här med servicen! Jag förstår inte varman kan få det ifrån att postens service skulle behöva försämras i och medsammanslagningen. Tvärtom bhr det troligen så det sägs i remissyttrandetfrån LO, utskottet tar också upp det, och jag har hört samma synpunkter framföras av att just denna Samgående mellan postbanken och kredit bank Samgående mellan postbanken och kredit bank sammanslagningoch av den föranledda åtgärder bör kunna betyda att posten kan erbjuda bättreservice pä alla sina områden. Vad posten behöver, framför allt på de småstationerna, är ju flera arbetsuppgifter. Posten åtar sig nu att svara för heltnya uppgifter, och det måste ge större anledning att behälla stationer ocherbjuda allmänheten bättre service. Hur kan man då påstå att detta skuUeinnebära en serviceförsämring? Posten skall ju alltfort sköta insättning päpostsparbanken, den skaU kunna diskutera utlåning också, och det finns enmöjlighet för privatbankerna att hyra in sig hos posten för lördagsservice.Varifrån får man detta att servicen skall bli sämre? Jag har väldigt svårt attfatta det. Samma sak gäller påståendet att personalensanställningstrygghet skulle försämras. Det sägs i propositionen mycket klartatt enligt LO bör personalen kunna garanteras att omplaceringar ochrationaliseringar inom postverket och postbanken som är oundvikliga pä grund avsammanslagningen görs på ett sådant sätt att inte nägon ibland personalen bliravskedad eller kommer i ett sämre läge än med nuvarande situation. Vad skallman begära för garantier? Ni säger: "Vi har inga garantier för att detblir pä det här sättet." Men det sägs här att man garanterar personalenanställningstrygghet, och personalorganisationerna klagar inte på detta. Jagskulle vilja säga till i - det är han som är den mestbehjärtade företrädaren för t. ex. de statsanställda, de direkt berörda attjag tror att deras fackliga organisation är fullt kompetent att ta vara på sinamedlemmars intressen. Jag tror att de gör det betydhgt bättre än iAlingsås, och de är inte rädda för den här sammanslagningen, de accepterar den. Sedan säger man här någonting om konkurrensfördelar förPK-banken. Men man vänder på det hela och säger att kommer att ockrapå postverket och få fördelar. Dels får den ha bankkontoren öppna ,dels får den andra fördelar genom att den förvaltar visst kapital fränpostbanken. Här är det fräga om en affär mellan posten och banken, och bankenkommer självfallet att betala gängse dag.slåneränta osv. Det sägs också häruttryckligen att de privata bankerna har möjlighet att göra upp med postverketom service för dem. Gör de inte det, sä har de ju sig själva att skyUa, vill att jag skall säga ifrån att utskottetmenar att detta skall ske pä samma viUkor som för , Jag tror att vimed fullt förtroende kan överlämna åt både privata banker och attförhandla med postverket. Att man skulle komma till väsentligt olika vUlkortror jag knappast, utan detta är väl en affärsuppgörelse som vi inte härbehöver bekymra oss över så förfärligt mycket. Jag tycker att det är ganskaonödigt att dra upp den frågan här. Det talas om att man vill ha tvä personalrepresentanterfrån posten. Förslaget går ut på att det skall finnas trepersonalrepresentanter i styrelsen, en från nuvarande , en frånnuvarande postbanken och en från postverket. I verkligheten finns det tvärepresentanter från det som är postverket, alltså postbanken pluspostverket, och vi kan inte förstå att det skulle vara något särskilt angelägetmed ytterligare representation. Hade man föreslagit en allmän ökning av deanställdas representation, kunde vi väl diskutera det. Men vi tycker inte attposten är i sämreläge än de övriga. Tre representanter för de anställda tycker vi inte är sätokigt. I motionen 2070 tas upp ett problem som vi tycker ärfullständigt ovidkommande i det här sammanhanget. Det är fråga om säkerhetenför pengar som förvaras pä poststationerna, säkerheten för personal vidbankrån, föreställer man sig väl osv. Jag kan inte förstå att detta har någonrelevans just i det här sammanhanget. Det är viktiga problem som måste lösas iett annat sammanhang, men de berör ju inte speciellt sammanslagningen avpostbanken och . Slutligen begärs i denna motion och i ett par andra attsedan posten och denna nya PK-bank har förhandlat om ersättningsbeloppen skaUdetta redovisas för , som alltså skall ha rätt att besluta i den härfrågan. Vad vill man åstadkomma med det? Dessa parter skall föra en förhandlingom ersättningsbeloppen, och i sista hand är det Kungl. Maj:t som skall avgöradet hela. Vad man tydligen misstänker är att Kungl. Maj:t pä nägot sätt skallmedverka till att postverket skinnas oskäligt. Jag förstår inte var man kan fådet ifrån. Jag har den uppfattningen att även om det skulle råka vara såolyckligt att vi hade en borgerlig finansminister, så skulle inte ens han varamed om att skinna postverket för att ta pengarna över budgeten i stället. Jagtror inte att den nuvarande fmansministern är så blåögd att han bara säger:"Var så god, ta alla de här pengarna, vi är sä gärna med om att uttaxeramera medel för att täcka kostnaden." Jag tycker det är en befängdförestäUning att förslaget skulle leda till sådana faror som att man inteskulle fä ordentligt betalt. Det begärs också att skall ta ställning tillfrågan om anställningstrygghet och sädana ting. Det är förhandling i vanligordning mellan arbetsgivaren och de anställda. Jag har fullt förtroende för deanställdas organisationer för t. ex. när de sägeratt de är beredda att föra dessa förhandlingar och inte hyser några farhågorför hur det skall gå. Jag tror inte att vi i behöver anlita herrJonsson i som väl är en av de här anställda för att hksom utanförförbunden garantera nägon extra säkerhet. De anställdas organisationer ärsäkerligen fullt kapabla att sköta den saken. Med detta, herr talman, ber jag att fä yrka bifall tUlutskottets förslag på samtliga punkter. Samgående mellan postbanken och kreditbank HerrBÖRJESSON i Glömminge (c) kort genmäle; Utskottets ordförande hävdar att vi har sagtatt samhället är den stora busen. Det sade inte jag, och jag tror inte helleratt någon av meddebattörerna har framställt saken pä det sättet. Bägge de härföretagen ägs av samhället, och vi har inte föreslagit nägon annan ägare änsamhället. Det är bara fräga om organisationsformerna, och jag kan inte förståvarifrån utskottsordföranden har fått detta. frågar: Hur kan ni komma fram till att detskulle kunna bli en försämrad service? Ja, det står ju i propositionen jagciterar ordagrant ur det avsnitt av remissyttrande som däråterges: "Sammanslagningen kan emellertid komma att innebära en utvecklingtiU nackdel för postverkets ekonomi. kan detta leda till att postensservicenivå minskar." Samgående mellan postbanken och kredit bank Vi har aUtså bara hämtat material ur remissyttrandet frånett statligt verk. Då det blir bekymmer med ekonomin inom postverket minskar juservicen. Posten säger att man mäste se till att kostnaderna inte stiger närdet gäller ett visst antal familjer, inom en brevbärarlinje, och det gör attredan nu kan en del få sin post mellan kl. 8 och 9 , medan andra fårvänta tUl pä kväUen. Ekonomin påverkar således postens service. Vidare säger att helt plötsligt harramlat ner i knä i den här frågan. Men sade ju självatt vi var emot sammanslagningen av Skandinaviska banken och EnskUda banken,och vi intar samma ställning . Om vi sätter oss ner och finner attmoderaterna sitter där förut är det ju inte någonting som man kan ta upp i ensädan här debatt. Man säger också att här gäller det för posten atteffektivisera sin bankrörelse. Jag har inte kunnat finna att postverket begärtatt några särskilda åtgärder skall vidtas för att effektivisera postverkets delav bankrörelsen. Det kan hända att jag inte har skaffat mig tillräckligauppgifter om saken, men det går inte att finna nägra upplysningar härvidlag ihandlingarna. i Ahngsäs (fp) kort genmäle: Utskottets ordförande sade att de skäl som vianfört mot ett samgående skulle vara krystade. Det betyget fär stå för hansegen räkning. Vi har bara påpekat att bekymret är att man rycker undan grundenför postverket när det gäller att kunna upprätthäUa en oförändrad servicenivå,därför att man nu plockar bort de lönsamma delarna. Och hur det problemet skaUklaras fär vi inget konkret svar på. säger någonting som är än mer krystat, på s.7 i utskottsbetänkandet, där det pekas pä att man ser nya serviceuppgifter päbankområdet, och kan inte tänka sig att det skulle kunna blifräga om ett försämrat resultat. Vi menar att det är alltför aningslöst atthysa en förhoppning om någonting som man inte konkret kan påvisa när det gällerpostverkets möjligheter att bygga ut underlaget för verksamheten. Vidare sade att han tyckte attremissyttrandet från var mera att rätta sig efter änmin stämma här i' kammaren. Det är mycket möjligt att så är fallet. Jag kanbara säga att ändå inte är helt översvallande i sittyttrande. Man skriver också i vår facktidning att om finansministerns garantierinte skulle uppfyllas när det gäller att klara personalfrågorna skall manpåminna honom. Bara detta att man säger att man är beredd att påminnafinansministern tyder väl pä att man inte är helt övertygad. En läng radfackliga lokalordförande har i pressen uttalat sig mycket kritiskt mot dettasamgående. Även i andra fackförbund inom postvärlden är man mycket kritiskeller direkt negativ till detta förslag. sade vidare att det är små ting hurpersonalrepresentationen blir i den nya bankstyrelsen. Ja, det är möjligt attdet är små ting för , Men det tycker jag i så fall understrykervad jag framhöU tidigare, nämligen att man slår fast var policyfrågorna skallligga. Det är det som vi på postsidan är bekymrade för just urpersonal- och servicesynpunkt. Slutiigen frågade i det sista patetiskainlägget var den finansminister finns som vill skinna postverket. Jag tror inteatt han finns. Men vi har ju i minnet vårens behandling av postverkets önskanatt fä behålla överskottspengarna för resultatutiämning. Det tyckte finansministerninte att postverket skulle få. Därför anser jag det fel att påstå att herrSträng har varit postverket speciellt bevågen.