prot · FW0939 · 1973-12-31 00:00:00 — SÖ anmodade styrelse och rektorer att utan dröjsmål pålämpligt sätt meddela eleverna innehållet i SÖ:s beslut. Detta skedde också medstor snabbhet i vissa fall i form av expressbrev till eleverna. Det är denna händelse som föranlett mig att ställa minenkla fråga till utbildningsministern om prickning av elever, som deltar iprotestaktioner, står i överensstämmelse med utbildningspolitikens målsättning. Jag tackar för utbildningsministerns svar på min fråga,men det föranleder ett par följdfrågor. Hur ser egentligen utbildningsministerni belysning av vad jag här har relaterat på följande förhåUanden: Främjar man "viljelivets utveckling" ellerskapar man ' självtillit hos eleven", som skolans uppgift angivits vara,genom att möta en elevaktion på sätt som här har skett? Engagerar man eleverna i en meningsfull debatt ombetygsfrågorna genom prickning av deras aktioner? Ang. skolelevers deltagande i protestaktioner i sade attutbildningsdepartementet inte skulle vara berett att pröva betygsfrågan. Jagtror att var och en som något har följt betygsdebatten är väl informerad om attjag är mycket intresserad av att diskutera betyg, aUtför intresserad enligtmångas uppfattning. Men i detta fall var det så att U 68, som tar uppbetygsfrågan för hela sektorn för högre undervisning, om en månad framläggersitt betänkande, I det läget vill en grupp ur detta sammanhang rycka ut sinbetygsfråga och ha ett beslut. Detta kan självfallet varken verketeller departementet acceptera. Från ifrågavarande elevers utgångspunkt borde det ändåvara ett intresse att de får ett betygssystem, som är jämförbart med andrasektorers. Det kan ju hända att elever vUl söka vidare till fortsattutbildning. Förutsättningen för att de då skall kunna bli rättvist bedömda iförhållande till elever frän andra sektorer är att det finns ett likvärdigt Ang. skolelevers deltagande I protestaktioner betygssystem.Det är det vi kommer att försöka skapa efter det att U 68 lagt fram sittbetänkande. Eleverna har i det här fallet tagit saken i egna händeroch genomfört en strejkaktion. Det får helt stå för deras räkning. i (vpk); Men det anmärkningsvärda ligger ju däri attdet i slutbetyget antecknas att elev har uteblivit frän undervisningen utangUtigt skäl just medan frånvaro vid andratillfällen inte föranleder någon anteckning. Detta förhållande kan i detenskilda fallet innebära att en elev, som lät sig skrämmas av SÖ:s åtgärd -detvar visserligen mycket få som gjorde det - och sålunda deltog i undervisningenden men som kanske varit frånvarande vid en rad andra tillfällenslipper att prickas. Däremot får en elev, som deltagit utom den 22februari, en prick i betyget. Det är väl därför inte så svårt att förståbitterheten hos sjuksköterskeeleverna över SÖ:s åtgärd. Jag är också medveten om att utbildningsministern ärintresserad av betygsfrågorna. Utbildningsministern sade för övrigt förra åretenligt ett pressreferat: "Betygen spelar en ödesdiger och konserverande roll iskolan. Jag tror att man bör avskaffa betygen där de inte har någonuppgift," Kanske sjuksköterskeeleverna tänkte ungefär likadant. Nukrävde de som bekant ändå inte ett helt avskaffande av betygen utan endast enersättning av de graderade praktikbetygen med bedömningen Godkänd Ickegodkänd. Jag undrar om det ändå inte i den betygsdebatt som pågår hade varitskäl, herr utbildningsminister, att pröva deras modell till betygsskala. Det är just det som vi är beredda att göra,men det kommer ett betänkande på området om en månad, och frågan får prövas idet sammanhanget. Jag tror inte att betygsfrågan främjas av aktioner av detslag som genomfördes av ifrågavarande elevorganisation. i (vpk): Jag skall inte gå in på någondetaljgranskning av det föreliggande betygssystemet, men nog förefaller dettämligen orimligt att i en sjugradig skala försöka mäta en sjuksköterskeelevs"förmåga till personlig kontakt med patienten" eller "förmågaatt samarbeta med överordnade och arbetskamrater", för att ta ett parexempel. Det sägs ändå bl, a, imålsättningen för sjuksköterskeutbildningen att denna syftar till "att hoseleven utveckla personlig mognad, ansvarsmedvetande, människointresse ochkontaktförmåga". Jag betvivlar starkt att dessa egenskaper kan mätas meden sjugradig betygsskala av enskilda personer utan att det blir en subjektivpåverkan. Jag tycker fortfarande att sjuksköterskeelevernas framställning omett annat betygssystem borde ha rönt en annan behandling än den fick. Överläggningen var härmed slutad. § 10Remissdebatt ang, ändring i jordabalken, m. m. Föredrogs Kungl, Maj:ts propositionnr 23 med förslag tiU lag om ändring i jordabalken, m, m. Ordet lämnades på begäran tUl HerrLIDGARD (m), som yttrade: Det hör ju inte så där aUdeles tillvanligheten att man stiger fram ur sin kammarbänk för att knyta någrareflexioner till remitteringen av en proposition. är propositionen nr 23 omändringar i hyreslagstiftningen, som den heter på omslaget, och förslag tilländring i jordabalken, som den heter inne i texten, inte någon vanligproposition. Det är omfattande lagändringar som föreslås i propositionen. Denomfattar totalt 250 sidor, och ändringarna i lagtexten finns på s, 3-37, alltsåungefär 35 sidor lagtext. Det är verkligen ett ganska stort komplex, inte minstdärför att det utgör ändringar i en lagstiftning som inte är mer än fyra årgammal. Propositionen överensstämmer i stora delar med de förslagsom utarbetade i några promemorior 1972 och remitteradetUl experter på hyresområdet, till fastighetsägare, till hyresgäster, tUldomstolar och till andra experter. Det är bra. De har fått yttra sig översaken. Men propositionen innehåller också nyheter som tydligentillkommit under det sista beredningsstadiet i departementet. De nyheterna iförhållande till promemoriorna är inte så få, och över dem har ingen yttratsig. Det tycker jag inte är så bra. Det är inte bara helt perifera saker som det rör sig om.Jag har räknat till sju nyheter i sammanhanget det kanske finns fler och avdessa sju är kanske inte alla så betydelsefulla, men låt mig nämna dem. Rätten tillprövning av förstagångshyra skall försvinna. Man inför ettförbud mot indexklausuler. Man inför enuppsägningsrätt för långtidsavtal, såvitt avser bostadslägenhet. Man inför enviss underrättelseplikt för en hyresvärd. Man har vissabestämmelser om tidsfrister som man inte hade med tidigare. Man föreslåralt ikraftträdandetiden skall flyttas från till . är det, herr talman, egentligen inte heller detta attKungl, Maj:t förelägger förslag till lagändringar vilka inte harremissbehandlats som gör att jag har tagit till orda här, även om jag tyckeratt mångfalden av ändringar är anmärkningsvärd. Nej, att jag står här beror påatt jag vill knyta några reflexioner till att delta, såvitt jag vet, är denförsta stora lagproposition som föreläggs utan att lagrådet har hörtsöver förslaget. Det har ju förekommit en del obetydlig lagstiftning, där manenligt äldre bestämmelser skulle ha hört lagrådet, men det kan vi bortse ifrån.Den proposition del nu gäller uppfattar jag som en av de största som lagts framför oss. Jag skallinte ifrågasätta Kungl, Maj:ts rätt att förbigå lagrådet. Remissdebatt ang. ändring i jordabalken, m. m. Remissdebatt ang. ändring i jordabalken, m. m. rätten komtUl 1970, Den majoritetsbeslutades fram, och man lyssnade inte till denopposition som förekom från de borgerliga partierna, som tyckte att detta medhörande av lagrådet var en problematik som kunde sparas till dess vi hade attta ställning till grundlagsförslagen i ett större sammanhang. Nej, jag ifrågasätter inte rätten att göra på detta vis,men jag ifrågasätter faktiskt det goda omdömet. Vad som hände 1970 var attKungl, Maj:t beträffande vissa lagfrågor befriades från skyldigheten att höralagrådet, men man bibehölls vid rättigheten att göra det. Motivet för att manluckrade upp skyldigheten på det sättet var väl i och för sig i dåläget om inteprecis acceptabelt så åtminstone förståeligt. Det var trängsel av ärenden hoslagrådet, och det kunde med visst fog sägas att situationen under enövergångstid återverkade också på högsta domstolens arbete. Jag skall inte fördjupa mig i detta; det hör till dendiskussion som har varit. Men ur riksdagsdebatten skah jag ändåplocka fram en Uten del ur ett enda anförande. Det var det anförande somkonstitutionsutskottets dåvarande ordförande höll då han försvarade den kungl,propositionen och sade, att vad det nu var fråga om var att skapa en situation,där man tiU lagrådet kunde remittera sådana lagar - nu citerar jag direkt -"som för den enskilde medborgaren är av den allra största betydelse att fågranskade". Det är möjligt att man i inte tyckeratt lagar som reglerar rätten att hyra bostad och förhållandet mellan hyresvärdoch hyresgäst är särskilt betydelsefulla och att man av den anledningen haransett sig kunna förbigå lagrådet det undandrar sig mitt bedömande. Jag tillåter mig emellertid ha en annan uppfattning.Bestämmelserna om rätten till den förhyrda bostaden är verkligen någonting somför de enskUda medborgarna är av den allra största betydelse. Det är enlagstiftning som oerhört många människor har så att säga direkt inpå kroppen,som de ständigt upplever och som de är tvungna att sätta sig in i, och det ärfaktiskt inte så alldeles lätt. Redan nu kan man väl säga att lagstiftningen påvissa punkter är litet "lurvig" och litet svårtillgänglig förlekmannen. En hastig genomläsning av det förslag som vi nu har fått ger vidhanden att det nog inte blir särskilt mycket enklare. Jag anser att enlagrådsgranskning hade varit på sin plats alltid skulle väl någon till synesobegriplig paragraf ha kunnat få en bättre formulering. Men även vi här i som skall behandlapropositionen hade varit bedänta av en lagrådsgranskning. Den skulle i förstahand ha gett oss garantier för att vi inte släpper ifrån oss en lagteknisktotillfredsställande produkt. Vi skulle också ha haft den tryggheten attpropositionen med oväld granskats med utgångspunkt i litet större juridiskasammanhang än vad som kan förekomma i lagutskottet under några hektiska sammanträdesdagar. Jag beklagar alltså att Kungl, Maj:t harundandragit lagrådets stöd i denna betydelsefulla fråga. Ser manframåt pä det arbetsprogram som lagutskottet har, finner man sex, sju mycketstora och omfattande propositioner som handlar om ,upp-hovsrältslagen, sjölagen det är en proposition på bortåt 500 sidor - Remissdebatt ang. ändring i jordabalken, m. m. aktiebolagslagen och konsumentköpslagen, som man skall arbeta sig Nr 39 igenom som återstår. Skall inte behandlingen av dessa lagförslag förvandlas tUlen ren parodi, krävs det att de är väl förberedda, och det tycker jag inte attdet här förslaget om ändringar i hyreslagen är. Hade jag kunnat ställa ett yrkande om att propositioneninte skulle remitteras till utskottet utan lämnas tillbaka tilljustitiedepartementet för att departementet skulle inhämta ytterligareyttranden över den, skulle jag ha gjort det. får jag nöja mig med att hoppasatt propositionen blir så behandlad i utskottet att man där söder för attskaffa fram de kompletteringar som man tycker kan behövas. Något yrkande skall jag väl ändåställa, när jag nu har tagit till orda. Jag hemställer därför att kammarenville besluta att tiden för avgivande av motioner i anledning av Kungl, Maj:tsproposition nr 23 med förslag tUl lag om ändring i jordabalken, m, m, måtte medhänsyn till ärendets omfattning utsträckas till första plenum efter torsdagenden . HerrWIKLUND i (fp): Jag reagerar på likartat sätt som herrLidgard inför den här propositionen. Som redan erinrats om var regeringen årsgrundlagsändring skyldig att inhämta lagrådets yttrande rörande förslag tillvad som kallas allmän civil- och kriminallag. gäller alltså däremot att detankommer på regeringen att bestämma vilka lagförslag som skaU föreläggaslagrådet för granskning. Anledningen till den ändrade regleringen av lagrådsgranskningenvar, som också redan erinrats om, den pressade arbetssituationen hos lagrådetoch angelägenheten av att granskningen inte skulle verka bromsande påreformtakten. De skälen får i och för sig anses respektabla men måstenoga vägas mot den stora vikten och värdet från rättssäkerhetssynpunkt av attlagförslag ytterligt noggrant penetreras från juridiska och formellasynpunkter, inte bara inom regeringens kansli utan även i ett juridiskt högtkvalificerat organ som lagrådet, Det har också understrukit. Departementschefen uttalade i samband medgrundlagsändringen att den då införda fakultativa lagrådsgranskningen inteskulle leda till några stora skillnader i fråga om urvalet av lagförslag somskulle komma att remitteras tUl lagrådet. Dit skulle sålunda även ifortsättningen remitteras i vade fall komplicerade lagförslag på civil-,straff- och processrättens område, särskilt om t, ex, ett kommittéförslag efterremissbehandling blivit mera väsentligt omarbetat, då det framläggs som regeringsförslag.Det finns också, och det är jag angelägen att tillägga i detta sammanhang, ettuttalande av departementschefen om att lagrådsgranskningen borde undvikas om enangelägen reform genom en lagrådsremiss skulle försenas. Konstitutionsutskottetanslöt sig i allt väsentligt till vad departementschefen hade anfört. Enreservation från icke-socialistiskt håll med yrkande om avslag på propositionenavslogs. Här föreligger nu en proposition, som är byggd på visstenkätmaterial och ett par remissbehandlade promemorior, vilkas förslag såvittkan bedömas vid det första påseendet i en del viktiga avseenden har ett annat Remissdebatt ang. ändring i jordabalken, m. m. Propositionen har tillkommit, såsom redan konstaterats, utanföregående lagrådsremiss. Bortsett från arten av grundmaterial rör sig propositionenom viktiga ändringar i hyreslagstiftningen, alltså en lagstiftning som på detallra närmaste berör betydande folkgrupper. Jag kan tänka mig en del argumentfrån sida, som kommit departementet att bedöma dennalagstiftning som så angelägen att man inte ansett sig genom en lagrådsremissböra fördröja dess framläggande för i form av en proposition. Annarsvar ju denna proposition aviserad till enligt de papper som vi harfått om planeringen av propositions-avlämnandet. Ä andra sidan skulle, herrtalman, en lagrådsgranskning i detta liksom i många andra fall säkerligen kunnaunderlätta och rent av påskynda riksdagsbehandlingen - ett enligt min meningstarkt argument för lagrådsremiss. Min liksom bedömning är alltså att enlagrådsgranskning bort ske och att en sådan så långt ifrån att fördröjalagstiftningsarbetet -något som det i detta speciella fall på grund avlagstiftningens sociala karaktär får anses särskilt önskvärt att undvika troligen skulle kunnat påskynda arbetet med lagen i utskott och kammare. Jag har, herr talman, med detta uttalande på det partisvägnar som jag företräder i önskat markera denna bestämdauppfattning. Eftersom herrar och iStockholm har tagit upp frågan om beredningen av den proposition som skallremitteras till utskott och kritiserat att vi inte inhämtat lagrådetsutlåtande, är det kanske på sin plats att jag redogör för våra överväganden isaken. Jag vill först, som en bakgrund till våra överväganden,erinra något om den grundlagsändring som genomfördes 19701971 och somförvandlade den obligatoriska lagrådsgranskningen när det gäller civil- ochkriminallag till en fakultativ granskning. Det det fanns både praktiska ochprincipiella skäl för att göra den förändringen. Ett praktiskt skäl varalldeles uppenbart: man hade hamnat i ett läge där det inte var tUlräckligt medtvå avdelningar av lagrådet för att i lämpligt tempo behandla alla lagförslagsom man önskade få granskade och som obligatoriskt skulle granskas enligt dågällande grundlag. En tid var man tvungen att arbeta med tre avdelningar, ochdet innebar att man tog en stor andel av högsta domstolens och regeringsrättensledamöter i anspråk för laggransknings-uppgifter till men för de båda högstadomstolarnas ordinarie arbete. Detta ansågs allmänt olämpligt. För att kommaifrån det införde man möjligheten för regeringen att välja vilka ärenden somdet var särskilt angeläget att sända till lagrådet och avgöra i vilka falldetta kunde undvaras. Vi sade oss att detta inte kommer att leda till någrastora skillnader i vad gäller principerna för urvalet av ärenden. Det ärkomplicerade förslag på civil- och kriminallagstiftningens områden som i höggrad kommer att stå i centrum för lagrådets arbete även . Men detsades i propositionen, och det gav sin anslutning till,att denfakultativa granskningen vilade på tanken att det ändå är regeringen som haransvar inför och enbart inför - för att ärendena ärlämpligt beredda av regeringen. Den fakultativa granskningen innebär alltså attregeringen skall göra en fullständigt fri lämplighetsprövning. Ett skäl som kunde göra att en lag, som vi tidigarenormalt skulle ha remitterat till lagrådet, enligt det nya systemet inte sändesdit var att det kunde bli trängsel i lagrådet även framgent. Man var helt pådet klara med att tre lagrådsavdelningar skall det inte vara någon mera gång.För att undvika att tillsätta tre lagrådsavdelningar och ändå inte behöva slåav på reformtakten kunde man vara tvungen att ta angelägna reformer direkt tillriksdagen utan denna föregående granskning i lagrådet. Det sades uttryckligen ipropositionen, och till det gav sin anslutning. Dettasom en bakgrund. När det gäller vår bedömning i det här speciella falletvill jag påminna om att vi har tvä avdelningar av lagrådet. Det normalaskall egentligen vara en enda lagrådsavdelning, men vi är tvungna att arbetamed två. De har en rad svåra lagförslag på sitt arbetsprogram, I den enaavdelningen behandlas ändringar i ,bostadssaneringslag-stiftningen och anläggningslagen, 1 den andra behandlassjölagstiftningen och lagen om förenklat rättegångsförfarande, och dit kommersnart konsumentköpslagen och firmalagstiftningen. Redan med dessa ärenden - och oberoende av dessahyresärenden var alltså lagrådets tid i båda avdelningarna fullbokad t, o, m,april månad - för den ena avdelningen dessutom en bra bit in . Det varalldeles uppenbart att vi var tvungna att antingen vänta med något av de andraärendena eller också förelägga hyrespropositionen utan föregåendelagrådsgranskning. Vi fann när vi vägde det ena mot det andra att lagrådetsgranskning av var minst lika angelägen som en granskning avhyreslagstiftningen. När det gäller en del andra projekt var det ju ettuppenbart tekniskt behov och, om herrar och så vill, etträttssäkerhetsbehov att få den lagtekniska granskning som lagrådets ledamöterkan bestå. Det föreligger alltså precis de skäl som förutsattes vidgrundlagsändringens tillkomst. Här är ett fall då en för hyresgästernaangelägen reform skulle fördröjas eller mer, kanske , om viinte underlät lagrådsgranskningen. Vi sade oss att då får vi ta den olägenhetenoch gå direkt till . Det påstås här att vi med detta skulle ha inlett en nypraxis, att detta är ett unikt förfaringssätt. Det är inte fallet. När vi förett par år sedan tog äldrelagstiftningen, som innefattar bl. a. en lag omanställningstrygghet för den äldre arbetskraften, en juridiskt och teknisktutomordentligt besvärlig civilrättslig lagstiftning av oerhört stor betydelseför en stor mängd arbetstagare ute i landet, fick vi göra en precis likartadbedömning och säga oss: Går vi nu inte fram direkt tUl så blir det enavsevärd försening av lagstiftningens ikraftträdande. Det är viktigare attarbetstagarna får sitt anställningsskydd . När vi toghyresreglerings-lagstiftningen gick vi direkt till . Denlagstiftningen är sanner-Ugen i och för sig lika betydelsefull förhyresgästerna som de förändringar Remissdebatt ang. ändring i jordabalken, m. m. Remissdebatt ang. ändring i jordabalken, m. m. vi nukommer med . För mig är detta inte något annat än en bekräftelse på attden bedömning som gjorde 1970-1971 är riktig, nämligen att det finnsingen annan metod att lösa det här problemet med lagrådets arbetsbelastning ochönskemålen om en lämplig reformtakt än att göra lagrådsgranskningen fakultativ,och vi har icke handlagt detta ärende på något principiellt nytt sätt. Överläggningen var härmed slutad. Maj;ts proposition nr 23 hänvisades därefter tUllagutskottet. hemstäUan om utsträckt motionstid bifölls. § 11 Föredrogs och biföUsinterpellationsframställningarna nr 57 och 58. § 12 Anmäldes och bordlades följande motioner; Nr 1597av herr//anwon i Skegrie »1./7. Nr 1598 av herrar Henmark och Nr I599 av m. fl. Nr 1600 av m. fl. Nr 1601 av m. fl. avlämnade i anledningav Kungl. Maj:ts proposition 1973:17 med förslag till lag om hälso- ochmUjöfarliga varor, m. m. § 13 Meddelande ang. enkla frågor Meddelades att följande enkla frågor denna dagframställts, nämligen Nr 129 () till herr finansministernangående förekomsten av ölreklam på SJ ;s bussar: Anser finansministern det lämpligt att ölreklam fårförekomma på SJ:s bussar (även skolskjutsbussar)? Nr 130 (vpk) tiU herr socialministern omåtgärder mot de länsvis förekommande skUjaktigheterna isjukförsäkringsavgifternas storlek; Har statsrådet uppmärksammatrådande oftast påtagliga skiljaktigheter beträffandesjukförsäkringsavgifternas storlek mellan länen och anser statsrådet initiativbör tas i syfte att åstadkomma en utjämning, exempelvis genom åstadkommandet aven gemensam aUmän försäkringskassa i hela landet? Nr 131 i (fp) till herr justitieministern angående anslag tillinformationsverksamhet för nämndemän: Hur stort anslag har för innevarande budgetår utgått tUlnämnde-mannaföreningarna för informationsverksamhet för nämndemän? Nr 132Herr i (c) tUl herr finansministern om Nr 39 bättre överensstämmelse meUan skatteinbetalningsterminerna och tid- Torsdaeen den punkternaför folkpensionsutbetalning; g igo 1973 medverka till en bättre tidsrriässig överensstämmelse---------- mellan skatteinbetalningsterminerna och folkpensionsutbetalningarna? § 14 Kammaren åtskildes .