prot · FW0928 · 1973-12-31 00:00:00 — Förhandlingarna leddes av fru andre vice talmannen. § 1 Justerades protokollet för den 14 innevarande månad. Ang. möjligheten för svenskar som vistas i attutöva sin rösträtt vid val § 2 Ang. möjligheten för svenskar som vistas i attutöva sin rösträtt vid val Herr utrikesministern ordet för att besvara () i kammarens protokoll för den14 februari intagna fråga, nr 82, och anförde: har frågat mig om vilka åtgärderregeringen planerar vidtaga års val för att möjliggöra röstavlämningvid beskickning och konsulat för de svenskar som vistas i . Orsaken till att röstmottagning ej ägt rum vid svenskutlandsmyndighet i har som bekant varit att enligtschweiziska regeringens uppfattning en valförrättning, organiserad av utländskstat på schweiziskt territorium, utgör en kränkning av suveränitet.Enligt vad fått bekräftat har den schweiziska regeringenfortfarande denna uppfattning. För att underlätta för röstberättigade svenska medborgarei att utöva sin rösträtt har röstmottagning vid tidigare val emellertidanordnats vid svenska konsulat i kringliggande länder nära gränsen tillSchweiz. Vidare har särskild röstmottagning anordnats på ort inorra . Avsikten är att också inför årets val tillämpa samma ordning. Jag vill tillägga att när detdäremot gäller ansökan om upptagande i särskild röstlängd har ambassaden i Bernoch tre av våra konsulat i kunnat utses att tillhandahållaansökningsformulär och att utfärda för ansökan erforderligt intyg om innehav avgiltigt pass. HerrFISKESJÖ (c): Jag ber att få tacka utrikesministern försvaret. Det är knapphändigt hållet och berör inte direkt de svenskaansträngningarna att få schweizarna att ändra ståndpunkt i den här frågan. De argument som framförts för den schweiziska ståndpunktenverkar inte särskilt övertygande. Man är tydligen ängslig för att deschweiziska skulle genljuda av de svenska partiernas valpropaganda omman tillgodosåg de svenska önskemålen. Men vad det gäller är ju något såoförargligt och stillsamt som att tillåta att svenskar, som vistas i Schweizöver valet, t. ex. på grund av arbete inom internationella organisationer, den 22 febmari 1973 Ang. möjligheten för svenskar som vistas i attutöva sin rösträtt vid val fåravlämna sina röster på svensk beskickning och svenska konsulat i landet. Det har ju hos oss varit en allmän strävan att så långtmöjligt undanröja formella och praktiska hinder för röstberättigade att utövasin rösträtt, ff led i denna strävan har varit att röstmottagning sedan långtid tillbaka anordnats vid ett stort antal svenska beskickningar och konsulatrunt om i världen. Och det har tydligen gått bra även i stater som annars intevisar någon större förståelse för den demokratiska beslutsprocessen. Röstninghos utlandsmyndighet är direkt reglerad i vår vallag, och så sent som i höstasuttalade föredragande statsråd i motivtexten i propositionen om ny vallag att"som huvudregel bör gälla att röstning skall kunna ske hos utlandsmyndighetvid aha slag av val". Men schweizarna har alltså ansett sig kunna förbjudasvensk röstmottagning i landet ända . Svenska väljare i Schweiztvingas bege sig till , och om de skall kunnautöva sin rösträtt. Den schweiziska ståndpunkten i den här frågan är mycketmärklig, och jag tycker att det borde vara möjligt att få de schweiziskamyndigheterna att inse detta. Även ur folkrättslig synpunkt förefaller denschweiziska hållningen egendomlig. Svenskar i landet får besöka vårautlandsmyndigheter där i allehanda ärenden. Men avlämna sina röster får deinte. Jag skulle vilja fråga herr utrikesministern om man inteavser att göra nya och direkta framställningar till de schweiziskamyndigheterna om röstmottagning vid beskickning och konsulat i . Det fanns i inlägg en insinuantton, antydande att frånvaron av möjligheter för svenska röstberättigademedborgare i att utöva sin rösträtt skulle ha sin grund i ett ointressehos den och att det inte kunde finnas några seriösainvändningar frän schweiziskt håll mot att bevilja denna rättighet, som för ossär naturlig. säger att det väl ändå inte kan vara någonrisk för att en svensk valkampanj skall genljuda i ' dalar. Jag tyckeratt hade kunnat bespara sig den insinuationen och i stället kundeha tänkt sig in i det schweiziska läget. Den schweiziska regeringen hysersjälvfallet inte någon oro för omedelbara följder av att svenskar utövar sinrösträtt i , utan den schweiziska inställningen har självfallet sambandmed och det tycker jag att borde ha kunnat begripa - att Schweizär fyllt av hundratusentals gästarbetare. Det betyder alltså att schweizarnaicke kan betrakta denna fråga som enbart ett schweiziskt-svenskt problem. Detär ett problem av mycket större betydelse för dem. Detta är anledningen till det berörda förhållandet. Införvarje val tar vi upp frågan från svenskt håll, och vi har gjort det också i år.Vi har då konstaterat att den schweiziska inställningen kvarstår orörlig. 1 detläget anpassar vi oss vilket vi måste göra till detta och vidtar alla de praktiska åtgärder som är möjliga för att underlätta för svenskamedborgare som är bosatta i att utöva sin rösträtt. Jag kan inte inse att jag hade någon insinuantton i mitt anförande. Jag påpekade att jag tyckte att de omständigheter som jaghade tagit upp var märkliga, och det vidhåller jag. Det kan ju inte finnasnågra speciella skäl för just att vägra svenskar att där utöva sinrösträtt. I andra länder, där vi har möjlighet till röstning, har man intefunnit det förenat med några speciella svårigheter. Det är inte bara i Schweizsom man har gott om utlänningar. Det har man litet varstans i andra länder, därröstmottagning förekommer vid våra beskickningar och konsulat. Ang. bojkotten av sydafrikanska viner och spritdrycker Överläggningenvar härmed slutad. bojkotten av sydafrikanska viner och spritdrycker Herr finansministern erhöllordet för att besvara (vpk) i kammarens protokoll för den 16februari intagna fråga, nr 91, till herr handelsministern, och anförde: har frågat handelsministernhur han bedömer frångåendet av den statliga bojkottlinjen i fråga om import avsydafrikanska viner och spritdrycker. Frågan har överlämnats till mig förbesvarande. Styrelsen för Aktiebolaget spritcentralen hargenom beslut medgett att inköp åter sker av vissa sydafrikanskaviner och spritdrycker för att tillfredsställa efterfrågan från allmänheten. Bolagsstyrelserna i den statliga förvaltningen har attsjälvständigt handlägga frågor som har med löpande verksamhet att göra, såledesockså den fråga som berört. Regeringen har accepterat dennaregel i det berörda fallet. (vpk): Finansministern hänvisar till att det statligabolaget har att självt ta ställning, och jag vill i det intolka attfinansministern och regeringen alltså med instämmande ser på vad som har skett.Att svenska folket skulle efterfråga sydafrikanska viner betvivlar jag också.Det har gått bra åtskilliga år utan dessa viner. Jag vill som jag tackar finansministern försvaret på min enkla fråga göra mig till talesman för dem som har en annanmening i detta avseende än vad finansministern och regeringen tycks ha. Att manså länge väntade med att bryta den faktiska blockaden av sydafrikanska vineranser jag i stället talar för att man inte heller gör det i dagens läge, dåsolidariteten med också andra folk än de i börjar fä det lättare atthävda sig opinionsmässigt och då de färgades kamp mot rasåtskillnad och förtrycki har ökat. Om åtgärder för att minska kronans beroende av USA-dollarn har bl, a, på grund av att regeringen så småningomkommit att inta en klar och positiv hållning till kämpande folk skaffat sig ett gott rykte bland befrielserörelserna världen över. Är det däinte betydelsefullt, herr finansminister, att försöker bibehålla ochhelst förbättra detta anseende ute i världen? kan kanske inte fyllafunktionen som världens samvete men borde kunna vara ett föregångsland i frågaom solidaritet med den färgade folkmajoriteten i , Ett led i dennasolidaritet är just en markering i fråga om det statliga monopoletsinköpspolitik, I detta fall kan man inte heller skylla på konkurrenshänsyn,eftersom det statliga bolaget inte är utsatt för konkurrens. Det har ibland hävdats att det inte är möjligt attuppehålla en bojkott . KF gav t. ex. upp bojkotten avsydamerikansk frukt 1970, . Vid det tillfället protesteraderegeringspartiets ungdomsförbund, om jag inte minns fel. Om jag nu intar sammahållning till Vin- & spritcentralens inköpspolitik visavi , anserdå finansministern att jag och de som har samma mening som jag har är"förunderliga figurer", eller skulle det kunna tänkas att regeringenmedverkar till en återgång i fråga om monopolets inköpspolitik? Överläggningen var härmed slutad. § 4 Om åtgärder för att minska kronans beroende avUSA-dollarn Herr finansministern erhöllordet för att besvara (vpk) i kammarens protokoll för den 16februari intagna fråga, nr 93, och anförde: har frågat mig vilka åtgärderregeringen avser vidta för att minska kronans beroende av USA-dollarn. Låt mig först säga att en fråga avdetta slag inte nöjaktigt går att besvara inom ramen för institutet enklafrågor. Problemet med dollarns roll i det internationella valutasystemetinskränker sig självfahet inte till dess betydelse för kronan. En förändring avdollarns roh måste sökas genom internationella förhandlingar ochöverenskommelser. Jag vill erinra om att den senast vidinternationella valutafondens årsmöte har givit uttryck för uppfattningenatt reservvalutor, dvs, främst dollarn, bör spela en minskande roll i ettreformerat internationeUt valutasystem och att framtida ökningar avinternationell hkviditet bör baseras på internationellt tillkomna och regleradereservtillgångar. HerrHERMANSSON (vpk): Den svenska kronans beroende av USA-dollarnframträder ju för allmänheten framför allt i krissituationer, men det handlarhär om ett långvarigt och fast beroende som i betydande grad påverkar Sverigesekonomi och politik. Det här är ingen teknisk fråga. Den har betydelse förpriserna, för hyrorna, för lönerna, för folkets levnadsstandard. Den svenska kronans beroende av USA-dollarn avhänger av enrad omständigheter. Det avgörande är givetvis att är en del av detkapitalistiska system där alltjämt är den starkaste makten. För attslutgiltigt bryta den svenska ekonomins beroende av dollarimperialismen är detnödvändigt att skapa ett läge där som en socialistisk stat ingår i ettsamarbete mellan likaberättigade socialistiska stater. Men en rad åtgärder kanoch måste vidtas på vägen dit. Även med nuvarande ekonomiska system i Sverigeär det möjligt att föra en politik som minskar beroendet av USA-dollarn, En sådan viktig åtgärd är en betydande absolut och relativökning av den svenska handeln med de socialistiska staterna och med ,utrikeshandel är nu helt dominerad av förbindelserna medkapitalistiska stater och riskerar att ännu mera bli detta genom avtalet medEEC och övriga delar av den västeuropeiska gemenskapen, måste ocksåverka för ett annat internationellt valutasystem, som avsätter USA-dollarn sominternationell reservvaluta, ledande kretsar har utnyttjat detta monopol påetfhänsynslöst sätt för egna intressen. De har använt sedelpressarna för attfinansiera det smutsiga anfallskriget mot folk. De har tryckt nyasedlar för' miljarder dollar för att underlätta för de stora amerikanskatrusterna att köpa upp företag utomlands, även i . Framför allt drabbar emellertid det nuvarandevalutasystemet med dess ständiga kriser och deras folk. Den svenska arbetarrörelsen måste tillsammans medarbetarklassen i andra länder ta upp en hård kamp mot de s. k. multinationellaföretagen, som utnyttjar USA-dollains ställning för att öka sin makt och föratt göra profiter genom valutaspekulation, som de har gjort i den senastekrisen. måste upphöra att stödja USA-dollarn som landet har gjort genomsina stora stödköp av dollar och genom att nästan helt ha USA-dollar i sinreserv av utländska valutor. Kan finansministern förklara varför valutareserven är'såensidigt sammansatt av USA-dollar? Varför har den inte en mera blandadsammansättning? Jag tackar för svaret. Om åtgärder för att minska kronans beroende av USA-dollarn Jag fick en känsla av att medsitt inlägg vUle ha något slags förövning till den handelspolitiska ochutrikespolitiska debatt som skall ha. Som jag sade i mittsvar är knappast institutet enkla frågor med dess begränsade inlägg, lämpligtför någon allmän utläggning i dessa frågor. Jag vill emellertid korrigera på en punkt,nämligen när han talade om den svenska kronans beroende, av dollarn. Kronan ärberoende av valutorna i alla de länder där man har konvertibilitet i sininternationella handel, och med sådana länder har av sinutrikeshandel. Var och en av dessa valutor är i sin tur beroende av dollarn.Det går följaktligen inte att bryta ut den svenska kronan så länge vi betraktardet som en fördel att den är utväxlingsbar i omvärlden. Dennafråga kan bara lösas på ett sätt, och det är genom att gradvis Om åtgärder för att minska kronans beroende av USA-dollarn förminskadenna speciella valutas internationella ställning via utbyte mot något annatslag av internationellt godtagbar valuta. (vpk): Den nuvarande valutakrisen är ingentillfällighet. Den är en följd av det internationella valutasystemet, avbindningen till dollarn och av att dominerande ställning bland de rikaimperialistiska staterna delvis börjat undergrävas. Men de svenska myndigheternashållning verkar fullständigt resignerad. Riksbankschefen har enligt tidningsreferatuttalat: "Vi kommer att få leva med kriserna. Det är bara att konstateraatt dollarn är reservvaluta och inrätta sig därefter," Finansministernhade en mera optimistisk inställning och sade att man borde göra någonting föratt söka skapa ett annat internationellt valutasystem. Men riksbank har, förefaller det mig, inrättatsig mycket väl på det resignerade sätt som riksbankschefen har givit uttryckför, sä väl t, o, m, att näst efter är det land som underden har stödköpt det största antalet dollar i förhållande tillden egna ekonomin. kring upphandlade Sverigedollar för . Till följd av devalvering har dessa redanminskat i värde med beroende på med vilkenvaluta man jämför. Hela valutareserven har ju minskat i värde med närmare 500miljoner kronor jämfört med de valutor som inte devalverats. Regeringen harställt i den positionen att vi är beroende av dollarn. Regeringenagerar sedan utifrån denna position för att stödja doharn. Det är naturligtvisen viss konsekvens i den felaktiga politiken, men den är trots allt felaktig. Jag skall svara på en fråga,som han ställde i sitt första inlägg och som jag förbigick. Han frågade varför vi har en så stor andel av dollar i vårvalutareserv. Ja, det beror helt enkelt på den ställning doharn har sominternationell valuta i den internationella handeln. Kontrakten görs i dollar,sjöfarten likvideras i dollar osv,, och med denna starka ställning är det ganskanaturligt att även den svenska valutareserven har haft sitt stora inslag avdollar. hade pundet samma ställning, men betraktadespundet som en mera osäker valuta. Dollarn övertog reservvalutans funktion. gamla fanns det en högerriksdagsman som hette ;han anklagade mig ständigt för att vi inte hade fnera av guld i valutareservenoch mindre av dollar. Jag brukade svara honom - oni det nu är någon nyhet förherr - att guldet ligger där det ligger och ger ingen avkastning;valutareserven i dollar ger sin ränteavkastning. Det är i denna bedömning manockså har avvägt sammansättningen. Så frågar : Varför stödköper vi? Jo, det ärhelt enkelt därför att vi har accepterat den internationella valutaordningensom den fastställdes på ett möte i . Att viråkar vara en nation som fick stödköpa förhållandevis mycket berodde heltenkelt på att man internationellt har ett så bastant förtroende för den svenskakronan, att när man ville göra sig av med dollarn var det den tyska marken ochden svenska kronan som var åtråvärda. (vpk): beroende av USA-dollarn framgår av enrad omständigheter: Attexportkontrakten ofta skrivs i dollar som en följd av den första punkten, Guldreservensplacering till övervägande delen i , Destora stödköp av USA-dollar som man förpliktat sig till. Finansministern säger nu att vi är beroende av alla valutor och att kronaninte kan brytas ut ur systemet. Men jag kan inte förstå att han här framlagtnågon avgörande argumentering för att praktiskt taget hela valutareserven,innehavet av främmande valutor, måste bestå av dollar. Det har också visat sigatt en rad svenska företag gjort stora förluster -påstår de själva under densenaste tiden därför att de tecknat kontrakt just i dollar i stället för i pundeller i kronor, vilket hade varit möjligt. Det finns alltså här ett sammanhangsom jag menar att det är nödvändigt att bryta, där det går att komma framåt ochdär en mera varierad sammansättning av valutareserven faktiskt skulle kunnavara att föredra. Det finns vissa inslag i detta problem, sägerherr , som han inte kan förstå. Jag har fuh förståelse för att herrHermansson inte förstår dem, för det här är en ganska ovanlig och snårigverksamhet när man börjar tränga in den. Men eftersom jag faktiskt inte harmöjlighet att utveckla detta förrän fru talmannen på ett älskvärt sätt avbrytermig genom att slå med klubban, föreslår jag att vi återkommerlängre fram, när vi har tid på oss att ventilera frågan - den är intressant ochvärd att ventilera. (vpk): Jag kan helt instämma i finansministernssenast uttryckta önskemål. Den tid man får under en frågestund är alldeles förkort för att utförligt penetrera dessa frågor. Anledningen till att jag trotsdetta har framställt en enkel fråga till finansministern är att jag tycker detär felaktigt att en så stor valutakris skall passera och att skallgenomföra devalvering av sin valuta utan att inom en kort tiddärefter får tillfälle att debattera detta spörsmål. Det är trots allt enangelägenhet som berör hela svenska folket och som borde uttala sigom. Det var motiveringen till att jag framställde den enkla frågan, även om jagär överens med finansministern om att längre debattid hade varit önskvärd. Bara för korrigeringens skull: Man kan intepresentera den här valutajusteringen som en devalvering av den svenska kronan. Om åtgärder för att minska kronans beroende av USA-dollarn Omsysselsättningsfrämjande åtgärder med anledning av byggarbetsgruppens förslag är motvissa nationer en revalvering av den svenska kronan. Vi har lagt oss, som jaghar sagt tidigare, i mitten av skiktet mellan den högsta och den lägstapunkten. (vpk): Bara för fuhständighetens skull vill jag sägaatt jag inte helt accepterar finansministerns beskrivning. Hade man velat läggasig "mitt i skiktet", skulle man ha varit något försiktigare änregeringen nu har varit med att skriva ned den svenska kronans värde. Det där kan vi kanske bedöma om några veckor.Men om jag skall göra ett avslöjande för dagen, så blir det att fortfarande ärdet internationella förtroendet för den svenska kronan så starkt att vi intehar kommit ner till den nedskrivningsprocent som vi uttalade oss för. Överläggningenvar härmed slutad. § 5 Omsysselsättningsfrämjande åtgärder med anledning av byggarbetsgruppens förslag Herr inrikesministern ordet för att besvara i (fp) i kammarensprotokoll för intagna fråga, nr 83, och anförde: i har frågat mig vilkainitiativ jag avser att ta för att förbättra sysselsättningen med anledning avbyggarbetsgruppens förslag. De förslag till åtgärder som byggarbetsgruppen lade fram islutet av bereds inom berörda departement ochmyndigheter. För så vitt gäller åtgärder som kräver beslut kommerregeringen att lägga fram förslag härom. i (fp): Jag ber att få tacka statsrådet försvaret pä min fråga. Svaret var kort, men jag betraktar det ändå sominnehållsrikt. Enligt steg, somväntat, arbetslösheten i byggnadssektorn kraftigt : fråndecember till januari med 2 700 och tUl februari med 1 000. Detvar med detta som bakgrund jag med intresse tog del av byggarbetsgruppenspromemoria. Gruppen har, anser jag, med berömvärd snabbhet kommit medförslag till åtgärder i fråga om sysselsättningen på kort sikt, 1 dagens lägemåste byggarbetsgruppens promemoria vara ett mycket värdefullt dokument. Många tecken tyder på att byggandet är på väg mot en lägrenivå. Men på vilken lägre nivå det kommer att stabiliseras är väl intelätt att uttala sig om. Att nedgången under innevarande år blir stor är dockganska klart. Det är detta man bör ha i minnet när behovet av åtgärder mot densnabba sysselsättningsnedgången diskuteras. En förbättring av sysselsättningen på byggsidan skulleockså påverka konsultsidan, där liknande svårigheter givetvis finns. Kanske skulle det vara värdefullt om också andra sektorerav arbetslivet kunde inventeras på samma sätt som skett med byggsektorn.Resultatet skulle då kunna bli en sysselsättningsbank med ett gott utbud avsysselsättningstUlfällen, Det är viktigt att den snabbhet i arbetet somkännetecknade byggarbetsgruppen också i det fortsatta bearbetandet avresultaten kan bibehållas, och jag tycker det framgår av svaret att det kommeratt bli så. Jag tackar än en gång för det. Överläggningen var härmed slutad. Ang. arbetslösheten bland akademiker § 6 Ang. arbetslösheten bland akademiker Herr inrikesministern ordet för att besvara () i kammarens protokoll för den 16februari intagna fråga, nr 95, och anförde: har frågat vilka slutsatser jagdrar av den senaste rapporten från som visar attantalet arbetslösa akademiker väsentligt ökat. har svårigheternapå arbetsmarknaden i särskilt hög grad gällt gruppen nytillträdande.Ungdomsarbetslösheten är och har varit jämförelsevis hög och har ökat såvälbland dem som övergår direkt från tUl arbetsmarknaden som blandnyutexaminerade från universitet och högskolor. Regeringens åtgärder motarbetslösheten har också i stor omfattning under både föregående ochinnevarande budgetår varit inriktade på att bereda sysselsättning för ungdomaroch långtids-utbildade. Som exempel kan jag nämna särskilda kurser kombinerademed praktik, anordnande av praktikplatser hos statliga verk och myndighetersamt breddningen av beredskapsarbetena tUl tjänste- och förvaltningssektorerna.Jag vill vidare framhålla att de grupper som det här gäller liksom andraarbetslösa måste vara beredda att anpassa sig till de förändringar iefterfrågan på arbetskraft som strukturomvandlingen leder tih. HerrWIJKMAN (m): Jag ber att få tacka statsrådet för svaret. Dagens situation för de långtidsutbildade är ju allt annatän ljus. Förutom att de lever med ett studiemedelssystem som lägger börda påsikt på deras axlar har de väldigt svårt att få jobb när de kommer ut frånuniversiteten. Den undersökning som har gjort,som jag refererade till i min fråga och som innebär uppföljning av dem somutexaminerades sista kvartalet 1971, visar att ännu efteråt hadedrygt av dem icke fast anställning. Vissa läste vidare och andra varsysselsatta i beredskapsarbeten, men mellan ansåg sig varapermanent arbetslösa. Ang. arbetslösheten bland akademiker Jag har roat mig med att undersöka hurstort antalet arbetssökande är totalt bland dessa grupper i , Göteborgoch , och jag har kommit fram till att det är nära 4 800 arbetssökande medakademisk utbildning. Detta tillsammans med det ganska stora antal som är iberedskapsarbeten visar ju att det är åtskilliga tusen med lång utbildning somhar svåra problem , fråga efterlyste jag ju vilka slutsatser herrstatsrådet drar av de här ganska färska undersökningarna. Det enda som direktär ett svar på frågan är det avsnitt där statsrådet säger att de här gruppernaliksom andra arbetslösa "måste vara beredda att anpassa sig till deförändringar i efterfrågan på arbetskraft som strukturomvandlingen ledertill". Jag kan inte säga att jag finner särskilt mycket substans i detsvaret. när vi har diskuterat dessa frågor har man bl, a,fått höra att just akademikerarbetslösheten är ett vanligt utslag av att vi harhaft en låg konjunktur. Och är det alltså strukturomvandlingen.