prot · FW09149 · 1973-12-31 00:00:00 — Det är riktigt som säger, attdet pågår en omfattande miljödebatt i samhället, och vi hoppas väl alla att denskall få ännu större plats än den har . Det är givet att befrielsen från mervärdeskatt inte skallomfatta en viss angiven tidskrift, sade . Nej, vi har inteheller i motionen åberopat en viss angiven tidskrift. Men utskottets skrivningnödvändiggör att vi klarar ut det konkreta fall som debatten rör sig om. Vårtförslag till skrivning av lagtext och begäran till regeringen om tillämpningsbestämmelserinnebär inte sådan begränsning att andra miljötidskrifter skulle ställas vidsidan. Vi menar att det minsta man kan göra när dessa bestämmelser ses överborde vara att anpassa dem till de nya förhållanden som uppstått under den tidförfattningen har gällt. Det må vara hänt att man inte den gången författningenkom tiU tänkte på miljövårdstidskrifterna, men utvecklingen på detta områdeunder 1960- och gör väl att det är mer självklart äntidigare att miljövårdstidskrifter borde höra till de publikationer som blirbefriade från moms. Jag vill ge det svaret till i attfrågan om konkurrensneutralitet i stort sett är borta när det gäller staten ochde privata företag där staten tar hänsyn till och räknar bort mervärdeskatteneftersom företagen följer upphandlingsförordningen. Men staten kan inteföreskriva en speciell upphandlingsförordning för kommunerna. Vad jag där hadei tankarna var, att man kanske kan komma fram vägen överupphandlingsförordningen för kommunerna, så att också de tar hänsyn till denmervärdeskattebelastning som privata företags anbud innehåller. När det sedan gäller frågan attmiljövårdstidskrifterna skulle undantas från beskattning är det ju riktigt attvi har fått en omfattande miljövårdsdebatt och att många människor under senareår har börjat intressera sig för mUjövård. Men vi har i vårt land många sådanaintressesfärer, där människor av olika anledningar engagerar sig och där detges ut tidskrifter som dels går till medlemmar, dels försäljs kommersiellt. Medmervärdeskatteförordningen kan man såvitt jag förstår inte klara av detproblemet. Om utredningen, som fortsätter sitt arbete, kan ta upp problemet ochlösa det är det i och för sig bra, men jag tror problemet praktiskt ärolösligt. HerrSUNDMAN (c): Jag vill bara uttrycka min glädje över endetalj i skatteutskottets betänkande. Under en följd av år har önskemålframförts i ett tämligen stort antal motioner att mervärdeskatt inte skall utgåvid förstagångsförsäljning av konst. De regler som tillämpats har inte Det är glädjande att utskottet nu föreslär en bättretingens ordning. Eftersom jag länge och envist knorrat på skatteutskottet idenna fråga, vill jag gärna markera min uppskattning och tacksamhet. i Äkersberga (fp): I motionen 1058 har jag tagit upp frågan omslopande av mervärdeskatt på mUjötidskrifter, den fråga som har berörts avflera talare i debatten. I en frågedebatt fick vi veta attfinansministern förväntade att den fråga som den här motionen rör skulle kommaatt behandlas av mervärdeskatteutredningen. Så blev inte fallet. Utredningenhar ansett att detta inte är en teknisk fråga utan en politisk bedömningsfråga.Av den anledningen berörs den inte i den aktuella propositionen. Det är en märklig situation som råder. som ger ut en tidning som även ägnar sig åt miljödebatt kanbefrias från mervärdeskatt. Men om man frilägger miljöavsnittet i dennatidskrift och tar in det i en särskild tidskrift, omfattas inte denna tidskriftav mervärdeskattebefrielsen. Det är uppenbart att utskottsmajoriteten ochtydhgen även finansministern här vägleds av en mycket konservativ syn, av devärderingar som framstod som väsentliga då den allmänna varuskatten på sin tidinfördes. Det är verkligen att bita sig fast i det förgångna. Det har häntsaker och ting sedan vi införde allmän varuskatt här i landet. Utskottet säger att det finns skäl att betrakta denuvarande undantagen som en principiell ram som man inte utan starka skäl börvidga. I ett särskilt yttrande som är fogat till utskottets betänkandeförutsätter de borgerliga ledamöterna av utskottet att Kungl, Maj;t med stöd avnuvarande bestämmelser i mervärdeskatteförordningen visar förståelse för deproblem som rör befrielse från mervärdeskatt för tidskrifter av det slag somhär är aktuellt och att man bedömer ansökningar om undantag från skattepliktbeträffande sådana tidskrifter med stor generositet. Utskottets borgerliga ledamöter anser alltså att det finnsmöjligheter att inom ramen för nuvarande förordning göra de erforderliga undantagen.För den fortsatta diskussionen om denna fråga vore det naturligtvis av stortvärde att få bekräftat från antingen utskottets talesman eller finansministern,att denna möjlighet föreligger att få bort den diskriminering av tidskrifterav vissa typer som vi utan tvekan här kan peka på. Det handlar här om huruvidavi skall jämställa försvarsfrämjande ändamål med miljövårdande ändamål, om viskall jämställa idrottslig verksamhet med miljövårdande verksamhet och om vibedömer att miljövården är lika väsentlig för samhället som nykterhetsfrämjandeändamål. Den bedömning jag gör är att miljövården är minst lika väsentlig somde ändamål som finns uppräknade i mervärdeskatteförordningen. Jag tror att detvore av värde om vi här kunde få bekräftat att den uppfattningen delas även avutskottsmajoritetens företrädare. Mervärdeskatt, m. m. HerrJOSEFSON (c): Låt mig svara på den sista frågan först: Enligt deuppgifter som vi fått i skatteutskottet har Kungl. Maj:t, med stöd av det Mervärdeskatt, m. m. bemyndigandesom mervärdeskatteförordningen innehåUer, möjlighet att undantagamiljövårdsorganisationers tidskrifter från skatteplikt om så prövas skäligt.Det är anledningen till att vi på den borgerliga sidan har stannat vid ettsärskilt yttrande. Problemet är var gränsen skall gå, och vi har pekat påmöjligheterna och uttalat förhoppningen att man skall vara generös när detgäller dessa undantag från skatteplikt. säger att reservationen 2 är onödig därföratt denna fråga redan är föremål för utredning skatteutredning. Jagvill bara konstatera att den motiveringen inte på något sätt har anförts iutskottsmajoritetens yttrande, utan där har bara två motiveringar anförts,nämligen att det finns dels statsfinansiella och dels skattetekniska skäl. Om utredningen verkligen har gripit sig an den häruppgiften är det ändå värdefullt att uttalar att frågan skall bliföremål för utredning. Det innebär inte nödvändigtvis att en ny utredning skalltillsättas, utan Kungl. Maj:t kan mycket väl lägga denna utredningsuppgift pånu sittande utredning. Jag vidhåller mitt yrkande. HerrKRISTENSON (s); Jag har material här årsskatteutredning, som behandlar mervärdeskatteeffekterna. Om det inte står iutskottsbetänkandet att skatteutredning redan behandlar detta problemhar ändå och övriga undertecknare av reservationen 2 nu fått redapå det. Ni behöver alltså inte längre yrka bifall till eller rösta på denreservationen. Överläggningen var härmed slutad. Utskottets hemställan företas till avgörande på så sättatt propositioner först ställs särskilt på de frågor som berörs ireservationer eller motioner, vartill yrkats bifall under överiäggningen.Därefter företas utskottets hemställan i övrigt till avgörande i ettsammanhang. Uppdrag åt mervärdeskattekommitténatt ompröva frågan om skattskyldighet för statlig och verksamhet Propositioner gavs på bifall tUl dels utskottetshemställan, dels reservationen nr I av i m. fl., ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr Josefson begärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller skatteutskottets hemställan i betänkandet nr 62 såvitt avser uppdrag åtmervärdeskattekommittén att ompröva frågan om skattskyldighet för statlig ochkommunal verksamhet röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 1 av i m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då begärderösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstning gavföljande resultat: Mervärdeskatt, m. m. Förslag till ett system för att eliminera mervärdeskattensfördyrande inverkan på viktiga livsmedel Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 2 av i m. fl., ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr Josefson begärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller skatteutskottets hemställan i betänkandet nr 62 såvitt avser förslag tillett system för att eliminera mervärdeskattens fördyrande inverkan på viktigalivsmedel röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 2 av i m, fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades tvekan kunna råda angående resultatet, varför votering medomröstningsapparat verkställdes. Denna omröstning gav följande resultat; Uppdrag åtmervärdeskatteutredningen att pröva beskattningen av lättare lastbilar Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 3 av herrar i och ,och förklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr i begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller skatteutskottets hemställan i betänkandetnr 62 såvitt avser uppdrag ät mervärdeskatteutredningen att prövabeskattningen av lättare lastbilar röstar ja, den det ejvUl röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 3 av herrar Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Mervärdeskatt, m. m. begärderösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstning gavföljande resultat; Befrielse j'rån mervärdeskatt förtidskrifter som utges av organ som främjar miljövård Propositioner gavs på bifall tih dels utskottetshemställan, dels yrkandena 1 och 2 i motionen nr 2102 av iLinköping m. fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan i begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller skatteutskottets hemställan i betänkandetnr 62 såvitt avser befrielse från mervärdeskatt för tidskrifter som utgesav organ som främjar miljövård röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit yrkandena I och 2 i motionen nr 2102. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr i begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Upphävande av förordningen omtillfällig nedsättning av den allmänna energiskatten Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels det av i under överläggningen framställdayrkandet i anslutning till yrkande 3 i motionen nr 2102, och förklarades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan iLinköping begärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition; Den som viU att kammaren bifaller skatteutskottets hemställan i betänkandetnr 62 såvitt avser upphävande av förordningen om tillfällig nedsättningav den allmänna energiskatten röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit det av i underöverläggningen framställda yrkandet i anslutning till yrkande 3 i Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. naomröstning gav följande resultat: Utskottets hemställan i övrigt Bifölls, § 3 På hemställan av herr talmannen beslöt kammaren ,50 att ajournera sina förhandlingar till kl, 11,20 för att beredaskatteutskottet tillfälle att sammanträda för justering av betänkanden ibrådskande ärenden, § 4 Förhandlingarna återupptogs kl, 11,20, Ang. energiförsörjningen, m. m. § 5 Ang, energiförsörjningen, m. m. Herr statsministern och herr industriministern ämnade iett sammanhang besvara nedan angivna interpeUationer: herr statsministern nr 96, framställd av (), samt herrindustriministern interpeUationerna nr III, framställd den 16oktober av (), nr 116, framställd av (vpk), nr 126, framställd av (), nr 95,framställd av (), och nr 163, framställd av () till herr statsministern. Herrstatsministern , som yttrade: har frågat mig, dels om regeringenär villig förorda att ett program för bättre hushållning med energi snarastutarbetas och börjar genomföras, dels vilka åtgärder regeringen har vidtagitoch vilka åtgärder den avser vidta för att snabbt skall få tillgångtill ett kvalificerat underlag för bedömning av kärnkraftsutbyggnaden i , Jag vill med anledning av interpellation taupp några allmänna synpunkter på energiförsörjning. Industriministernkommer att besvara de övriga interpellationer som framställts i samma ämne. TiUgången på energi i stora mängder och till bUligt prishar varit en avgörande faktor både för industrins höga produktivitet och förden höga avkastningen i jordbruket. Den är avgörande för vår standard när detgäller bostäder, bilar och en mångfald av vardagens bruksvaror. Detta är de rika ländernas situation som står i skarpkontrast till förhållandena för det stora flertalet av jordens folk.Ojämlikheten i 2 protokoll 1973. Ang. energiförsörjningen, m. m. världenavslöjas särskilt obarmhärtigt genom energiförbrukningen. av allenergiförbrukning äger rum på norra halvklotet, och avvärldens befolkning förbrukar en tredjedel av energin. 8 miljoner svenskarförbrukar lika mycket energi som 550 miljoner indier. Men att jordens energiresurser med förutsebar teknikinte är obegränsade står nu klart för alla. Om nuvarande ökning av konsumtionentillåts fortsätta i samma takt skulle reserverna av olja kunna vara i stortsett uttömda inom några decennier, de kända naturgastillgångarna ta slutomkring , och om ett par sekel skulle de viktigaste brytningsområdenaför kol vara tömda. Ännu finns ingen energikälla som entydigt och riskfritträddar människorna undan en hotande energikris. På är därförenergiförsörjningen oundvikligen ett globalt problem. Det behövs internationellt samarbete för att kunna lösaenergiproblemen. bör vara med i alla de sammanhang där det finns utsiktertUl framsteg. Vid FN;s mUjökonferens i framhävde jag, somföreträdare för den svenska delegationen, behovet av en internationellenergipolitik och välkomnade den vid konferensen föreslagna undersökningen avframtida energiresurser och efterfrågan på energi. 1 det sammanhangetkonstaterade jag att vi kunde urskilja flera syften med en sådan världsvidsatsning, bl. a. rekommendationer om att mmska onödigt utnyttjande av fossilabränslen, främst olja och naturgas, och om behovet av en internationellspridning av tekniskt kunnande om omvandlingen av kol till flytande bränsle. har en utsatt position när det gällerenergiförsörjningen. Klimatet kräver uppvärmning av bostäder och arbetsplatser.Detta tar hälften av vår energikonsumtion. Våra råvaror i skog och malmbearbetas i mycket energikrävande industribranscher. Den svenska energipolitikens syfte att tillhandahållatillräckliga mängder av energi till lägsta möjliga pris har uppnåtts.Den har inneburit en utomordentligt snabb utbyggnad av försörjningskapacitetenunder , har energiförbrukning mer änfördubblats: från 16,3 till 1972, om man omräknar allt iolja. Den inhemska delen av energiförsörjningen det gäller väsentligen vattenkraftsutbyggnaden har minskat från . Oljeprodukternas andel har mer äntredubblats från 7,4 till 25,1 mUjoner ton olja; kol och koks har minskatfrån 4,0 till 1,6 mUjoner ton omräknat i olja; vattenkraften har ökat från 2,2till omräknat i olja. Det är förenat med utomordentligt stora svårigheter - ja,hart när omöjligt - att fortsätta en sådan snabb ökning av energikonsumtionen. Vattenkraften är till största delen utbyggd i vårt land.De tillskott som är möjliga kan endast till en begränsad del tillgodose deökande kraven pä energi. Till detta kommer att en fortsatt utbyggnad avvattenkraft i noga måste avvägas mot naturskyddsintresset. Oljan svarar nu för av vårenergiförbrukning. En strävan har därför varit att minska det beroende somimporten av olja kan innebära. Såsom industriministern utförligt komineratt beröra i sitt interpellationssvarhar vi bl. a. satsat på statligt engagemang i prospek-tering i ochNordsjön samt är beredda att diskutera insatser i samarbete med . Det har varit en styrka för svensk energipolitik att storaresurser tidigt satsades på utveckling av kärnkraften. En successiv övergångtill en kränkraftsbaserad elkraftförsörjning har, i brist på andra tillräckligtstora eller utvecklade energikällor, varit energipolitikens huvudinriktninginom elkraftområdet. har de tekniska och säkerhetsmässigaproblemen i samband med kärnkraft blivit alltmer uppmärksammade i debatten.Riksdagen uttalade att "inga beslut att bygga ut kärnkraftenytterligare bör fattas förrän ett nytt, allsidigt beslutsunderlag, innefattandebl. a. information om forskningsresultat och utvecklingstendenser, harförelagts ". I anslutning till fråga om regeringensåtgärder för att ge tillgång till ett kvalificerat underlag förbedömning av kärnkraftutbyggnaden i vill jag säga följande. Den stora satsningen på att lösa kärnkraftenssäkerhetsfrågor är unik i industriländernas historia. Mycket höga krav påförutseende och försiktighet har ställts. I jämförelse med de säkerhets- ochmiljökrav som gäller för t. ex. biltrafik eller oljeeldade kraftverk är kravenpå kärnkraftverken rigorösa. Men det finns ännu icke lösta problem i samband medkärnkraft. En rad faktorer - miljöpåverkan, risken för genetiska skador, demycket långa tidrymder avfallet måste förvaras skyddat - motiverar oerhörtstränga säkerhetsföreskrifter. I den intensiva debatten har man också framhålhtde politiska och etiska frågornas betydelse i detta sammanhang. har beslutat om en viss utbyggnad påkärnkraftområdet. Beslut om ytterligare utbyggnad kan bli aktuellt tidigast1975. Såsom industriministern närmare redovisar i sitt svar ären rad utredningar i full verksamhet för att ytterligare genomlysa och behandlasäkerhetsfrågorna. Resultaten kommer att redovisas . På om ett kvahficerat underlag för bedömning av kärnkraftutbyggnaden kanjag således svara, att regeringens avsikt är att ett omfattande underlag skallföreligga innan har att ta ställning till frågan om en ytterligareutbyggnad på kärnkraftområdet. Det framgår av vad jag nu har sagt och av att energiförsörjningen i grunden är en långsiktig fråga. Vad vi i dagupplever är emellertid ett bristläge i oljetillförseln på grund av att deoljeproducerande länderna skär ner sina leveranser. Det har ställt oss infören akut energibrist, har byggt upp en beredskap förkrislägen, bl, a, i händelse av avspärrning vid mUitära konflikter. Dennaberedskap i fråga om organisation, ransonering och tvångslagring av olja är envärdefull tillgång i den uppkomna situationen. Tvångslagren är avsedda för att möta behoven vid mycketdrastiska nedskärningar i oljetillförseln. Den bufferten måste vi idet längstavärna om för att trygga försörjningen på något . Ang. energiförsörjningen, m. m. Ang. energiförsörjningen, m. m. Vid den nedskärning av tillförseln som vi nu kan överbhckamåste därför begränsningar av konsumtionen göras. Senaste tillgängliga uppgifter tyder på ett bortfall itillförseln under november 1973januari 1974 för bensin, för motorbrännolja och tunneldningsolja och för tjockeldningsolja. En rad begränsande åtgärder är vidtagna eller planerade.Låt mig nämna några punkter i den förstärkning av försörjningsberedskapen somnu sätts in. En brett upplagd sparkampanj har dragits i gång genom ensärskild kommitté. Större effekt av kampanjen är möjlig att uppnå om allmänhetensluter upp på samma sätt som sker inom industrin. SPK har bemyndigats att införa maximipriser påoljeprodukter. Att undvika kraftiga prishöjningar är ett vitaltsamhällsekonomiskt intresse. En begränsning i bolagens leveranser av eldningsolja harredan genomförts. En obligatorisk kvotering som avses övergå i behovsprövadtilldelning förbereds. Ransonering införs på bensin och dieselolja i början avnästa år. Privatbilisterna har uppmanats att fram till dess bringa ner sinkonsumtion med . Med hänsyn till att elkraft delvis produceras ioljekraftverk förbereds en elransonering. Den beräknas träda i kraft underförsta kvartalet 1974. För att sköta regleringarna inrättas en bränslenämnd ochen elransoneringsnämnd. Ansträngningar bör också göras för att förbättratillförseln av olja. Regeringen har därför beslutat avsätta 200 miljoner kronorför statliga direktinköp av olja. Dessa och andra åtgärder i vår försörjningsberedskapfordrar en fast samordning. Regeringen har därför beslutat inrätta enförsörjningsberedskap under handelsministerns ledning. Beredningens uppgiftbhr att samordna de olika departementens och myndigheternas arbete med denaktuella energiförsörjningen. Samhällets energiförsörjning måste i samverkanmellan olika grupper och intressen. Energipolitikens uppgift är att länkasamman olika åtgärder och strävanden, att lösa de föreståendeproblemen och att planmässigt angripa den långsiktiga energiförsörjningen, såatt rimliga krav på en rättvis fördelning av energiresurserna tillgodoses. Föratt skapa ett forum för debatt om energifrågorna där olika grupper kan kommatill tals tillkallas ett energiråd för att biträda regeringen. Rådet ges enbred förankring, så att de kunskaper och erfarenheter som finns på olika håll isamhället kan tas till vara vid utformningen av energipolitiken. Vi måste se med djupt allvar på läget. Den internationellaoljekrisen kommer att innebära påfrestningar för vårt land. Den kommer attmedföra kraftiga ingrepp i våra levnadsförhållanden och i den standard vi vantoss att betrakta som självklar. Det kommer att krävas av oss alla att vi tar påoss ett ansvar i solidaritet för att klara vår energiförsörjning. Det viktigaste måste vara att värna vår produktion och vårsysselsättning och att slå vakt om viktiga samhällsfunktioner som sjukhus,skolor Och jag vill understryka att vi där kan möta svårigheter somhelt enkelt är en följd av vårt internationella beroende och av svårigheten attfå tillskott av tillräcklig energi. Desto viktigare är det att medborgarnalojalt följer ransoneringsföreskrifterna och dessutom bidrar med frivilligabesparingsåtgärder. Vi måste vidta en rad åtgärder i syfte att undgå allvarligaoch djupgående störningar i vår ekonomi och i vårt samhälle. Så måste vi beslutsamt ge oss i kast med problemen underden . Energiproblemen på lång sikt ställer ofrånkom-hgakrav på en förstärkt energipolitik, I syfte att få ett underlag för bedömning av dessa frågortillsatte regeringen energiprognosutredningen för att studeraenergifrågan i hela dess bredd. Till dess uppgifter hör bl. a. att analyserakonsekvenserna för vårt samhälle av olika nivåer på energiförbrukningen,liksom att belysa olika vägar att dämpa ökningstakten i energiförbrukningen. I dagens bristsituation kan man inte utesluta möjlighetenatt vi icke kommer tillbaka till 1950- och 1960-talens rikliga energitillgångmed dess låga priser. Jag skulle bedöma det som utomordentligt osannolikt attså bhr fallet. Regeringen har mot den bakgrunden beslutat att ta ett samlatgrepp också på energifrågorna i det längre tidsperspektivet. Den långsiktiga planeringen och åtgärder med långsyftandeverkningar måste inriktas på två huvudområden, dels sparsamhet ochplanmässighet i energikonsumtionens inriktning på lång sikt, dels utvecklandeav säkra och tillräckliga energiresurser för den konsumtion som det samhälle viutformar kommer att kräva. Det tidigare nämnda energirådet skall även på detta områdebiträda regeringen med kunskaper och erfarenheter från skilda håll i samhället. Forsknings- och utvecklingsarbetet på energiområdet skallsnabbt ses över. Industriministern tillsätter därför en särskildprogramkommitté för detta.