prot · FW0983 · 1973-12-31 00:00:00 — religionskunskap och naturorientering, och jag skall inte ytterligare uppehållamig vid den saken. Jag vill bara säga alt vi på moderat håll stöderreservationen 6, och bör, som jag vill se det, också tyska tas med vuxenutbildning,FÖVUX, fortsätter försöksverksamheten med s. k. uppsökande insatser för all fåmed än fler lågutbildade i vuxenutbildningen. Klart är alt rekryteringen lillsådana studier kan göras effektivare och alt studiecirkeln ger de bästamöjligheterna alt anpassa studiearbetet efter dellagarnas förutsättningar ochbehov. Försöksverksamheten bör därför givetvis jag vill understryka del - fåfortsätta och slutföras. Om det råder inga delade meningar. Var kostnadernaskall bokföras, kan man emellertid principiellt sett diskutera. harpengarna kommit från reservationsanslaget Kommittéer m. m. under åttondehuvudtiteln. Atl kostnaderna skall belasta kommittéanslagel är dock, som vireservanter ser del, både felaktigt och missvisande. Det är inle fråga omkommittéverksamhel i egentlig mening. Kostnaderna bör i stället bestridas frånförslagsanslaget Bidrag lill sludiecirkelverksamhet. Där hör de hemma och därhar de hört hemma. Redovisningen skaU vara riktig och upplysande. Bidraget till studieförbundens centralaorganisalionskostnader, som i också delvis var inne på,har länge legat lågt. Det har ständigt minskat, i procent räknat, i förhällandetill redovisade kostnader och är nu nere i en tredjedel av procentsatsen /64. Atl del måste uppräknas slår klart för såväl utskottetsmajoritet som reservanterna. Vi representanter för moderata samlingspartietnöjer oss med all konstalera atl en uppräkning kan vara av behovet påkallad.Del bör Kungl. Maj:t hålla i minnet vid nästa avvägnings- ochpriorileringsövervägande vem Kungl. Maj:t då än kan vara. Vi vill dock inlesom reservanterna binda det kommande ställningstagandet på något sätt. Denreella minskningen kan emellertid inte få forisätta; det är vi på del klaramed. Slutligen vill jag endast uttrycka den förhoppningen lösning av problemet med en ersätlningsverksamhel för folkskoleseminariel i som ulskoltel tänker sig - alltså en folkhögskola med institutinslag - skall visa sig lyckosam. Det blir kanske inte lätt alt åstadkomma riksrekrytering, men ett rikt sortiment av kurser till tjänst för de finska invandrarna kan vara en framkomlig utvecklingsväg, och den vill utskottet peka pä. Man kan endast lyckönska lill att nu få "2 etl nytt - som vi hoppas bra -utbUdningsutbud. 1 stort är vi moderater ense med utskottets majoritet, menjag yrkar i fråga om de kontroversiella avsnitten bifall till reservationerna A 4, A 5 och A 6 vid punkten I saml reservation C vid punkten 5. Till de karakteristiska dragen ivuxenutbildningen i vårt land hör att den förekommer i myckel skiftande former.Vi har en omfattande vuxenutbildning och en vissstatlig vuxenutbildning. Vi har den folkrörelseanknulna verksamheten i studieförbundensregi och i studiecirkelns form. Vi har en väl etablerad verksamhet ifolkhögskolorna. Vi har en inle obetydlig verksamhet inom verk, förelag ochorganisationer. Vi har den slarkl expanderande men i vuxenutbildningssammanhangförvånansvärt litet beaktade arbetsmarknadsutbildningen i statlig regi. Och vikan faktiskt med viss r-ätt också betrakta en del av utbildningen iuniversitetens regi som ell slags återkommande utbildning ellervuxenutbildning. Ungefär en fjärdedel av de nyinskrivna studenterna vid defilosofiska fakulteterna innevarande termin var 25 är eller äldre. Del är bra all vi har alla dessa skiftande former; dennamångfald och rikedom i fråga om både målsättning och studieform är värdefull. "Tillsammans representerar de ell utbud med den bredd och variation som ärnödvändiga för att de vuxenstuderande oavsett studiemål, sludieförutsättningaroch personliga förhållanden skall få möjlighet all komplettera och bygga ul sintidigare utbildning", heter del i den parlimolion från mittenparlierna somavlämnades under den allmänna motionstiden . De olika utbildningarna börbetraktas som delar även helhel, delar som kompletterar och stöder varandra. Utifrån en sådan helhetssyn är det emellerlid naturligtatt kräva, att det sker en rimlig samordning av det allmännas insatser, men ensamordning som inte eliminerar fördelarna med den mångfald i utbudet somfaktiskt finns. Mot bakgrunden av den starka expansionen av vuxenutbildning istatlig och regi är det också motiverat att kräva att denvuxenutbildning som bygger på de ideella folkrörelsernas grund, dvs.folkbildning.sarbetet inom de fria och frivilliga studieförbunden, inte blireftersatt. Det finns onekligen vissa strävanden till samverkan påvuxenutbildningens område. Dessa är emellertid otillräckliga. Del bör varamöjligt att exempelvis åstadkomma en betydligt mera omfattande samordningmellan arbetsmarknadsutbildningen och den kommunala vuxenutbildningen. Det börockså vara möjligt att utnyttja den smidiga och flexibla organisation somgymnasieskolan är i arbetsmarknadsutbildningens syfte. Eftersom del ärangeläget atl dessa frågor får en snabb lösning bör skolöverslyrelsen få iuppdrag att som vi uttrycker del i reservationen 1 - "särskiltuppmärksamma möjligheterna lill ökad samordning mellan arbetsmarknadsutbildningoch vuxenutbildning och atl initiera i sammanhanget erforderligaåtgärder". Detta bör ge Kungl. Maj:t lill känna. Detta ärfolkpartiets och yrkande i reservationen 1. Samverkan utgör också huvudtemat i en motion av Vi har tidigare påtalat hur eftersatt länet är i fråga omhögre utbildning och har - i avvaktan på eller som etl initiativ en meraradikal lösning - föreslagit alt hos Kungl. hemställer om atlett vuxenutbUdningscenlrum upprättas i , ett utbildningscentrum därsamverkan kommer till stånd mellan gymnasial och postgymnasial utbUdning förbåde unga och vuxna. En sådan försöksverksamhet i en lämplig region skulleockså kunna ge värdefulla erfarenheter när det gäller denna form av samordningav utbildning som måste breddas och fördjupas. Ulbildningsutskoltel har visserligen inle velat tillstyrkaetl sådant initiativ - bl. a. med hänvisning lill pågående utredningsarbete - menhar slälll sig påfaUande välvilligt. Så är förhållandet även . Som motionärkan man självfallet inte vara helt nöjd, men en välvillig inställning frånriksdagens sida bör vara en stimulans för de initiativ som kan komma till ståndpå lokal och regional nivå. I den partimolion från miltenpartierna som lämnades ijanuari påpekades den centrala roll som studieförbunden spelat i svensktfolkbildningsarbete. Detta har, framhölls det, inte minst kunnat ske genom denstarka förankring i olika folkrörelser som della bildningsarbete haft ochalltjämt har. Det finns i stort sett inle anledning att anklaga statsmakternaför njugghet när det gäller anslag, men det finns etl undantag, nämligenstatsbidraget studieförbundens egentliga organisationskostnader. Enligtetl riksdagsbeslut borde målsättningen vara all statsbidraget täckte 50proceni av kostnaderna. Det faktiska bidraget har emellertid aldrig varit ens inärheten av denna procentandel. Av petita framgår atlbidragstäckningen för organisatoriska och pedagogiska insatser har sjunkitfrån 1963/1970/71. En successiv uppräkning av denna anslagspost är nödvändig. För att inte studieförbunden i fortsättningen skalldrabbas av en faktisk kostnadsminskning - omkostnaderna stiger ju dess värreständigt bör bidraget till studiecirkelverksamheten i fortsättningenindexregleras. En omedelbar åtgärd från sida bör vara att höjaanslaget till nästkommande budgetår till . Detta är innebördeni reservationen A 6 och reservationen C. Det har påtalats all vuxenutbildningen intefår bli en kopia av ungdomsutbildningen. Detsamma skulle kunna sägas om detregelsystem som styr utbildningen. Vi har i vuxenutbildningsstadgan detaljeraderegler för den statsbidragsberättigade verksamheten, bl. a. regler omminimiantal deltagare. Hur dessa än utformas kommer alltid glesbygden i etlsämre läge. Förra årets riksdag beslöt att skapa generösare villkor för vissakommuner utanför s. k. g-ort. 1 en motion har i och jagföreslagit atl bör ge än liberalare regler för anordnande avvuxenutbildning, nämligen atl alla orter utanför g-ort får generell rätt attanordna kurser om antalet deltagare uppgår till minst 8. Utskottet har i anledning av bl. a. denna motion uttalatatl del vore värdefullt "om försök i riktning mot en friareresursanvändning kunde komma lill stånd i begränsad skala" och hemställer att i a. motionen ger Kungl. Maj:t delta till känna. Vi känner oss väl tillfreds med delta ställningstagande och tror att det skall bli många tUl glädjeoch nytta. Jag ber, herr talman, alt få yrka bifall lillreservationerna A 1,'A 6, A 7 och C. i (vpk): Motionen 1695 pläderar för all universitetenförsöksvis skall kunna anordna undervisning av vad som brukar kallas folkbildnings-karaktär,dvs. fri icke yrkesbelonad undervisning, som vänder sig till kategorier vilkainle äger de formella kriterier som annars krävs för inträde vid universiteten.En del av folkbildningsarbetet skulle, enkell uttryckt, flytta in vid universiteten.Motionen yrkar också att sådana studerande vid förlust av arbetsförtjänst skallfå rätt lill studiemedel. Det här är ell förslag som har många vikliga ochintressanta sociala och politiska aspekter, och del är orsaken till all vi förfram del. Till alt börja med är det ett faktum att folkbildningenförblivit en ur viss synpunkt segregerad del av utbildningsväsendet. Del liggerför övrigt i själva den egentligen mycket traditionella och konservativasärbeteck-ningen "folkbildning" som används lill skillnad gudbevars från annan bildning och undervisning. Utvecklingen har på denna punktinte gått särdeles myckel längre sedan den tid då professor och docentLidforss gick ut från sina akademiska världar och föreläste för"folkel" jag hoppas all stenograferna hörde citationstecknen kringordel folket. Denna segregering kan naturligtvis inte upphävas effektivt medmindre än det s. k. folkbildningsarbetet får rycka in på universiteten.Segregation och slutenhet kan bekämpas bara på det sättet. Del räcker inte medalt universitetslärarna går ul lill folkbildningsrörelsen och undervisar. Detkan aldrig bli detsamma som när olika studerande-kategorier på etl självklart,naturligt och osökt sätt får mötas och får kontakt i arbelel ute på universiletsinslitulionerna. Det är obestridligt alt den medborgerliga allmänbildningenär av största betydelse ur klasspolitisk synpunkt för arbetarklassens effektivaintressekamp i ett kapitalistiskt samhälle. Allmänbildningsnivån måste ständigthöjas för atl folkflertalet skall kunna hävda sig gentemot centralisation ochteknokrati. Del bör också vara uppenbart atl delta bildningsarbete har allamöjligheter all bli effektivare och kvaliletsmäs-sigl bättre om det sker som endirekt del av universitetsarbelel i övrigt och i nära kontakt med vetenskapligdiskussion och forskning och med dem som bedriver sådan. Och denna nära kontaktberikar givetvis inte bara folkbildningen utan i minst lika hög grad den mångagånger alltför slutna, ensidiga och ibland bornerade universiletsatmosfären.Ulan tvivel vore det synnerligen positivt för det pedagogiska arbelel viduniversiteten alt ta itu med en sådan uppgift och för pedagogerna alt tvingasartikulera sig i enlighet med denna uppgifts krav. Även organisatoriskt ochadministrativt skuhe del föreslagna arrangemanget innebära effektivaste möjligalösning med tanke på alt del ju finns ledig lärarkapacitel och altsysselsätlningssvårigheter råder för många hittillsvarande lärare ochinslitulionsanställda vid universiteten. Vissa förslag på vuxenu tbildningens område Vissa förslag på vuxenu tbildningens område Självfallet utgör frågan om förkunskaperna för dennatilltänkta nya sluderandekategori ett speciellt problem. Del är dock ettproblem som inte skall överdrivas; betonar man del alltför starkt gör man sigdels skyldig till en underskattning av den kunskaps- och bildningslradition somfinns utanför det formella ulbUdningsväsendet, av arbetarbildnings-Iraditionen,som har djupa rötter inom arbetarklassen i detta samhälle, dels överskattar manden faktiska innebörden av de formella krav och kriterier som normalt uppställsför inträde vid universiteten. Det är uppenbart att ämnen av typen numerisk analys ellerkemi svårligen kan läsas av folk som inte har förkunskaper pågymnasienivå. Det är självklart atl det finns en lång rad ämnen som har en såexklusiv och utpräglat fackmässig karaktär all kravet på förkunskapersvårligen kan släppas, om studierna skall bli effektiva och meningsfyllda. Menlika oslridigt är all det finns ell mycket brett register av universitetsämnen,där sådana begränsningar ingalunda gäller. Hit hör mänga av de stora universitelsämnena,de som brukar locka många studerande. 1 motionen har man speciellt pekat påsamhälls- och beteendevetenskaperna. När del gäller denna typ avuniversitelsämnen är de faktiska skillnaderna i förkunskaper mellan människorsom har genomgått gymnasiet och många av dem som icke har genomgått gymnasietinte särdeles stora i många fall t. o. m. obefintliga och inlenödvändigtvis lill gymnasisternas fördel i alla sammanhang. När man ser hur det slår till med undervisningsmaterialeti gymnasiet kan man fråga sig: Vad får den ordinäre gymnasisten i detutbildningsväsen som finns för förkunskaper som är så enastående alt de görhonom speciellt skickad för studier i exempelvis sociologi och statskunskap?Jag tror de flesta, om de är ärliga, skall hålla med om atl det malerial somfinns i gymnasieböckerna på dessa punkter och på många andra punkter inomlikartade vetenskaper är både torftigt och magert, och dessutom icke sällan haren tvivelaktig, vanligen konservativ, politisk tendens. Om man gick utanför delhär huset och tog kontakt med dem som arbetar på byggena här i omgivningen, såskulle man säkerligen på en ganska kort stund där kunna vaska fram en gruppintresserade och kunniga arbetare som skulle ha minst lika goda förkunskaperoch minst lika stora möjligheter alt tillgodogöra sig en pedagogiskt riktigtavpassad universitetsundervisning i sociologi, statskunskap och andra samhällsvetenskapligaämnen som en ordinär gymnasist. Deras allmänna intresse, deras vakenhet, derasklassmedvetande och deras livserfarenhet skulle säkerligen mer änväl uppväga de skäligen små och magra förkunskaper för denna typ av studier sombestås en ung gymnasist av . - Med detta vill jag säga atl dekomplikationer som kan finnas beträffande förkunskaperna i många fall äröverkomliga eller lill och med obefintliga. En sådan inriktning till universiteten av nyasluderandekalegorier från folkbildningsrörelsen skulle också ur progressivsynpunkt ha en välgörande effekt på universitetens inriktning. Del skulleutgöra en hälsosam motvikt mot den tendens lill ensidig och fastlåstyrkesinriktning som finns. Del skulle i viss mån utgöra en ny brytning medden tendens som går ul på all mer och mer göra universitet och högskolor till arbelskraflsfabrikerål det kapitalistiska näringslivet. Del skulle i någon mån kunna bidra lill atlåterupprätta den mer öppna och fria bildningstradition som fanns tidigare viduniversiteten men som då var förbehållen etl mycket exklusivt skikt i en mycketexklusiv och sluten atmosfär. Man skuUe återupprätta den, men i en ny,progressiv och folklig dimension. Man skulle också genom att pä detta sätt föra in nyastuderandekategorier vänja ell ökat antal människor vid universitetensstudiemiljö. Personligen tror jag atl del är en myckel väsentlig faktor när manskall ta itu med problemet om den sociala snedrekryteringen, därför atl justobekantskapen med universitetens sludiemUjö traditionellt har brukat anförassom en av de verksammare faktorerna för att förhindra en jämn socialrekrytering lill universitetsstudier. Hela det här problemkomplexet har kort sagt myckel viktigaklasspolitiska aspekter. Det har också den aspekten att det skulle bidra tillalt skapa en naturlig, bättre och bredare kontaktyta och förbindelse mellanstudenter och arbetare, en kontakt som skulle vara lill bägge dessa kategoriersfromma och som skulle främja arbetarklassens långsiktigapolitiska intressen.Förvisso skulle en sådan utveckling icke vara i det etablerade samhälletsmtresse, men det är heller sannerligen inte motionens och vårt partis syfte attarbeta för någonting sådant. Det finns bara ett sätt alt komma till rätta medsegregation: del är alt bryta ner de barriärer som upprätthåller segregationen.Del finns bara ell sätt alt bli av med klassamhället: det är all aktivt brytaner det! Med detta vUl jag yrka bifall tillreservationen 2 under punkten I i utbildningsulskottets betänkande. Vissa förslag på vuxenu tbildningens område HerrBERNDTSON i (vpk): Vuxenutbildningen har haft betydandesvårigheter atl nå ut till dem som bäst behöver den. Utöver della allmännaproblem finns därtill särskilda grupper som även har svårigheter att utnyttjadel befintliga utbudet av vuxenutbildning. I motionen 1696 har vi från vpk tagit upp de handikappadessituation. Vi menar att särskilda åtgärder behövs för att möjliggöra förhandikappade att delta i vuxenutbildning. Det finns t.o.m. analfabetism bland handikappade,uppenbarligen beroende på all deras handikapp har hindrat dem från att fåutbildning. Säkerligen var del för både myndigheter och allmänhet en överraskningnär man uppdagade inte mindre än 238 personer som var alt betrakta somanalfabeter vid stiftelsen ' inventering rörande behovet av servicebostad.Genomgående var atl dessa personers handikapp förhindrat normal skolgång. De åtgärder som satts in efter denna undersökning är heltotillräckliga. Därtill måste man ha i minnet all Focusinventeringen varinriktad på en speciell grupp handikappade - de som hade behov av servicebostad- och alt därför en ytterligare undersökning förmodligen skulle uppdaga flerasom ställts utanför utbildningsmöjligheterna. Det borde vara naturligt atlvuxenutbildningen här träder in för att avhjälpa dessa ulbildningsbrister. 7 protokoU 1973. Vissa förslag pä vuxenu tbildningens område Vilka kan orsakerna vara till all vi mitt ibland oss harmänniskor som - utan atl det är fråga om psykiskt handikapp - fortfarande äranalfabeter, med allt vad della innebär i fråga om isolering från omvärlden? Förmodligen kan del vara fråga om olycksfall ellerlångvarig sjukdom eller liknande orsaker, men så länge ingenordentlig undersökning gjorts kan naturligtvis inte alla orsaker klariäggas. Det torde vara sannolikt att utbildningsbrislerna blandhandikappade är vanligare i glesbygderna än i tätorterna, bl. a. beroende påavstånd och liknande problem. Förmodligen är nuvarande bestämmelser för specialundervisningav handikappade inom den kommunala vuxenutbildningen helt otillräckliga för attkomma till rätta med problemen. I många fall kan del bli fråga om undervisningi hemmet i ett inledningsskede för atl bryta isoleringen. Vi har också i en motion aktuahseral frågan om teknisktstöd för handikappade i vuxenutbildningen. Vuxenutbildningen släpar efter idessa avseenden i förhållande lill den obligatoriska skolan. Många handikappadehindras från deltagande i vuxenutbildningen, bl. a. beroende på brister ifråga om undervisningslokalernas tillgänglighet. Det kan vara fråga om avsaknadav hissanordningar, förekomsten av smala dörrar osv. Vi har menat att detbehövs en grundlig översyn också av dessa förhållanden för atl handikappadeskall få en med övriga likvärdig chans att delta i vuxenutbildningen. UlbUdningsulskotlel noterar i sin skrivning vad motionenanfört rörande den undersökning som gjorts av Focus och kommer till sammaslutsats som motionärerna, alt det finns anledning förmoda all antaletanalfabeter kan vara ännu större. Men utskotlsmajoriteten vill inle vara med om denföreslagna undersökningen. Man hänvisar till olika projekt och planer, somsåvitt jag kan förstå inte främst har till uppgift att la itu med de problemsom aktualiserats i motionen 1696. I reservationen A 3 till utbildningsutskottets betänkandenr 27 har jag därför förordat en skyndsam utredning om förekomsten avanalfabetism liksom ulbildningsbrister i övrigt bland handikappade och åtgärderför alt undanröja dessa brister. 1 reservationen förordas vidare atl skolöverslyrelsenfår i uppdrag atl utreda behovet av tekniskt stöd för handikappade ivuxenutbUdningen och företa en inventering av beståndet av för handikappadetillgängliga undervisningslokaler samt framlägga förslag lill åtgärder. Jag beklagar alt utskottsmajoritelen inte harvarit beredd att ställa sig bakom dessa angelägna förslag för atl underlätta dehandikappades deltagande i vuxenutbildningen, och jag yrkar bifall lillreservationen A 3. HerrWIKLUND i (s): Först vill jag säga några ord lill herrNordslrandh, som beklagade sig över att statsrådet inle var närvarandehär när utgöt sin gaUa över propositionen; han tyckte all dentrots att den omfattade många sidor inte hade mycket innehåll. på grundav en utlandsresa förhindrad närvara. Jag tror all della också sades vidutskottels förhandlingar, och del borde därför inle vara någon överraskning ensför . I ett riksdagsbeslut krävde riksdagenalt skulle lämna en fyllig redovisning avutrednings-läget inom del område som rör vuxenutbildning. Så har skett även iår i den proposition rörande vuxenutbildning som vi nu behandlar. Jag hoppasatt kammarens ledamöter håller mig räkning för att jag inte i detalj refererarden redovisningen, som ni alla kan läsa. Vi skall ju försöka inskränka vårttalande så myckel som möjligt, så alt vi slipper vara kvar här till midsommar.Jag skall därför bara anföra några orienterande synpunkter utöver vad som ståri de tryckta handlingarna och kanske något stanna inför förslaget om inrättandeav en ny folkhögskola i . Den frågan har varit ettdiskussionsämne i utskottet, och en hel del intensiva överläggningar harhållits innan del förslag från ett enigt utskott som föreligger har kunnatpresenteras. Dessutom tänker jag beröra de reservationer som fogals till betänkandet. För atl då börja med förslaget om inrättande av enfolkhögskola i bör kammarens ledamöter hålla i minnet all ulskoltel,som jag sade, har påtalat behovet av att någol görs i Haparandaför att få en annan verksamhet i stället för det seminarium som kommer altupphöra. Statsrådet har i propositionen slutligen stannat för förslaget all isamarbete med Riksförbundet Finska föreningar i starta en folkhögskolaför finska invandrare i de lokaler som blir tillgängliga. Frånskolöverstyrelsen förelåg ett förslag om inrättande av etl institut förkursverksamhet i finska för i första hand lärare, och det förslaget har ocksåaktualiserats i en motion av i Gäddvik m. fl. Utskottet har, som jag också sade, träffat företrädare förmånga intressegrupper som berörs av dessa förslag och som under arbetets gång iutskottet har framfört sina synpunkter. I dessa överläggningar har framkommitganska intressanta saker. Riksförbundet Finska föreningar i har ett medlemsantalpå omkring 46 500. Det är inte fullt en fjärdedel av alla finska invandrare ivårt land, men del är ändå vår största invandrarorganisalion. Föreningen anseratt inte minst den finska invandrarangdomen lever i vad den kallar riskzonen,och föreningen har med den utgångspunkten alldeles bestämt hävdat all förslagetom inrättande av en folkhögskola i för finska invandrare skulle varaett ovärderiigt tillskott i föreningens arbete alt förbättra förhållandena fördessa grupper. Ulskollet har dessutom genom överläggningar medföreträdare för skolmyndigheterna i fått en bild av hur man ser pådenna fråga både för länet i dess helhet och för kommun. Ulskollethar också uppnått enighet i denna för så vikliga fråga. Del är ulantvivel ell beslut som inle försämrar situationen och som tillgodoser detidigare uttalade önskemålen atl någol måste göras i anslutning till atlverksamheten vid seminariet i upphör. När det gäller bidraget lUl sludiecirkelverksamheten harulskollet biträtt departementschefens förslag om den förändring ibidragsgivningen Vissa förslag på vuxenu tbildningens område sominnebär en förbättring jämfört med de nuvarande reglerna.