prot · FW09157 · 1973-12-31 00:00:00 — Ett grundutbildningsförband har emellertid nackdelar,främst för de 650 värnpliktiga som tvingas göra sin första tiänstgöring långtfrån hemorten. Även från lokal arbetsmarknadssynpunkt har förslaget nackdelar.Andelen ditflyttad militär personal i förhållande till lokalt rekryteradarbetskraft blir relativt omfattande, varför medflyttande makar kommer att fåsvårt att finna sysselsättning. Man flyttar dit en betydandekvinnoarbetslöshet. I syfte att mildra dessa nackdelar utan att tumma påprojektets totala sysselsättningseffekt föreslår vi i vår motion att man istället sätter upp ett förband för centraliserad repetitionsutbUdning. EttUknande förslag framförs också av folkpartisterna herrar Enskog och Tobé imotionen 2078. En sådan inriktning av Arvidsjaurförbandet har flera fördelar.Andelen civil, lokalt rekryterad arbetskraft ökar på bekostnad av ditflyttadmilitär personal. Därmed minskar behovet att skapa sysselsättning för kvinnor.Från värnplikfssocial synpunkt är detta alternativ av avgörande betydelse. Istället för en lång grundutbildning långt från hemorten, ofta under ettkänsligt skede av familjebildning och utbildning, får de värnpliktiga göra enÄrvidsjaurperiod under sin repetitionsutbUdning. Betydelsenhärav ligger i öppen dag. Det är med tillfredsställelse jag noterar att utskottethar visat sig påverkbart i denna fråga. Visserligen föreslår man inte ett rentrepetitionsförband, men utskottets skrivning måste tolkas så, att en betydandedel av verksamheten skall utgöras av repetitionsutbildning. Till stöd för dennatolkning vill jag citera följande ur utskottefs betänkande; "När man motdenna bakgrund fastställer kontingentens storlek samt varifrån den skallrekryteras måste enligt utskottets mening strävan vara att tillgodose devärnpliktssociala synpunkterna så mycket som möjligt." Det föreslagnamellanalfernativef tillmötesgår därmed motionärernas önskemål i betydandeutsträckning. Det gör att jag biträder kompromissen i syfte att mUdrakonsekvenserna av propositionens förslag, främst för de värnphktiga. I propositionen föreslår departementschefen också vissaorganisatoriska förändringar av förbanden i S 1 i , P 1 iEnköping och P 10 i . Förslagen är en del av de förslag som försvaretsfredsorganisationsutredning framlagt beträffande den framtidafredsorganisationen av arméförbanden. Innebörden av förslagen är att pansarufbildningen vid P 1och P 10 läggs ned, P 10 ombildas till infanteriregemente och till det nedlagdaP 1 .s kaserner flyttas S 1 från . Förslaget innebär alltså en karusellmed tre förband och lika många kommuner inblandade. Departementschefen framhåller och utskottet understrykeraft det inte finns något principiellt samband mellan dessa förslag ochförslaget om Arvidsjaurförbandet. Under utskottsbehandlingen har från departementetssida vid föredragningar framhållits att inget motivmässigt samband finns. Detär, såvitt jag kan se, en lek med ord. Det går infe att förneka ett samband först och främst ett personellt samband. Det sägs på s. 64-65 i propositionenatt ytterligare 650 värnpliktiga skall fullgöra sin värnplikt i övre Norrlandnär P I läggs ned. Ett ekonomiskt samband går inte heller aft förneka. Det sägs nämligen att en tredjedel av Vissa organisationsfrågor rörande armén Vissa organisationsfrågor rörande armén investeringskostnadeni skall betalas med medel från försäljning av mark vid S 1 iUppsala och genom inbesparade investeringar vid P 10 och II som skulle varitnödvändiga för att överföra P 1 :s värnpliktskontigent till dessa förband ommte Arvidsjaurförbandet hade kommit till. Det sista skälet är både ekonomisktoch personellt. Beträffande försäljning av S 1-marken i har utskottetgjort en ändring som förefaller välbetänkt. Man har reserverat sig förmöjligheten att marken kan bli svår att avyttra. Det är välbetänkt mot bakgrundav de uttalanden som kommun har gjort om att man inte har möjligheteller avsikt att förvärva marken eller byggnaderna. Jag har med detta velat påvisa att det har en vissbetydelse för den framtida förbandsorganisationen i hur mångavärnpliktiga därifrån som skall fullgöra grundutbildning i övre - iArvidsjaur direkt eller indirekt. En konsekvens av repetitionsutbUdning i istället för den föreslagna grundutbildningen måste bli att 650 värnpliktiga somavsågs fullgöra utbildningen där även i fortsättningen fill stor del kanutbildas vid nuvarande förband närmare sina hemorter. Utskottefs förslagbeträffande med en betydligt reducerad utbildningskontingent gör detmöjligt att med krav på god rationalitet utbilda de värnpliktiga vid befintligaförband. Det bör fill detta också nämnas att underlaget -värnpliktkullenstillväxt alltså kommer att ha ökats och välfylla ut den givna kapaciteten vid de här tre förbanden. Det innebär attpansarutbildningen vid både P 10 och P 1 efter hand ersätts medinfanteriutbildning. Bägge förbandens anläggningar och marktillgångar ärmycket väl lämpade för sådan utbildning. Detta är i korthet det alternativ -somframförts i motionerna 2080 och 2078. Just som utskottet skulle ta ställning till propositionenoch motionernas förslag fick man vetskap om att radiostationutanför kunde komma att allvarligt störas, om man flyttade S 1 meddess radioutrustning dit. Snabbt utförda preliminära undersökningar visade attallvarlig risk för oacceptabla störningar förelåg. I det läget har utskottetfattat beslutet att inte nu ta ställning till S I '.s flyttning till Enköpinginnan televerkefs fullständiga undersökning är klar. Den härförbandsomflyffningen omfattar fre förband. Varie åtgärd vid ett förband berörde övriga. Utskottets förslag att från beslut nu endast undanta S 1 är minstsagt förbryllande. Ätt man från berörda förband och kommuner reagerat kritisktär fullt förståeligt. "Skall vi trots alla försäkringar bli utanförband", frågar kommunstyrelsen i i ett uttalande somtillställts ledamöter. Samtliga personalorganisationer vid P 1, representerande400 anställda, uttrycker stor oro inför den ovisshet man nu tvingas leva isamtidigt som man kraftigt ger sitt förord åtörslaget att låta P I bli kvar sominfanteriförband. En nedläggning av P 1 utan motsvarande ersättning med annatfredsförband leder till allvarliga sysselsättnings- och kommunalekonomiskaproblem i . För att undanröja denna effekt bör få annatförband, säger utskottet. Propositionen uttrycker sig på samma sätt. Därefterhandlar man tvärtemot givna utfästelser och ställerEnköping utan förband. Den fullständiga undersökning som nu gör avradiostörningarnas roll vid S 1 ;s signalverksamhet beräknas bli klar imars-april 1974. Det finns därför inget godtagbart skäl till att redan nubesluta om två av de tre förbanden, innan underlag föreligger även för dettredje. Beslutet berör alla tre och bör fattas i ett sammanhang. Vad händer i om det visar sig omöjligt att ditflytta S 1? Detta har utskottet inte ens antytt. Det har man däremot gjort såmycket klarare när det gäller och S 1. Om inte kan komma i frågasom förläggningsort, skall det begärda förslaget avse annan ort iMellansverige, säger utskottet. I ett läge där det visar sig omöjligt attflytta till och P I :s lediga anläggningar, skall man eventuelltnyetablera sig på annan ort. Det är innebörden i utskottets beställning pädenna punkt. Det bör erinras om att detta är ett alternativ, som intediskuterats vare sig i utredning, proposition eller utskott. Alternativet attkvarbli i , vilket enligt min mening är det riktiga, döms ut redan pådetta tidiga stadium. MOt denna bakgrund har reservanterna till betänkandetfogat reservationen 2, vUken pekar på det orimliga i avgränsningen av detbeslut som inbjudes att nu fatta. TUl de motionsförslag om Mälardalsförbandens organisationsom jag tidigare berörde blir det anledning att återkomma utförligare närförslag framläggs om S 1 :s och förhoppningsvis även P 1 :s och P 10:s framtid,men redan nu vill jag i korthet beröra dessa något. Propositionen innehåller en kalkyl, somfredsorganisationsutredningen har upprättat, enligt vilken denna, åtgärdinnebär en besparing i diskonterat nuvärde på ca . Mot dennakalkyl finns emellertid en del invändningar. Chefen för armén är kritisk motsåväl ingångsvärde som kalkylmetoder. ÖB är inte övertygad om den kostnadsbesparingsom utredningen redovisar. kommuns planeringskontor har tillsammansmed nationalekonomiska institutet vid kritiskt granskatdenna kalkyl och påvisar aft besparingen på i stället bliren merkostnad på 1 mUjon kronor. Tar man dessutom hänsyn till desamhällsekonomiska effekterna, blir resultatet en merkostnad på hela 19miljoner kronor. Även om man, som är naturligt i sådana här sammanhang,garderar sig för osäkerhet i båda kalkylerna, är skillnaden så stor att denmåste stämma till eftertanke. Försvarsdepartementet har granskat planeringskontoretsberäkningar, och dess kommentar finns på s. 14 i betänkandet. Där anges i fyrapunkter på vilka ställen det skiljer sig. Man kan där se att skillnaden mellanatt räkna i fast och i löpande pris uppgår till . Om man, somjag anser riktigt, far hänsyn till statsverkefs kostnader i stället förhushållningen med försvarsanslaget när det gäller de friställda tillgångarnahos S 1 i , betyder detta 20 mUjoner kronor. Tar man i stället förfredsorganisationsutredningens värden de värden som chefen för armén haranfört, blir skillnaden . Detta är i stort sett de skillnadersom här kommer fram. Beträffande denna redovisning har utskottet sagt följande;"Det föreligger alltid stor osäkerhet vid angivande av värden i en kalkylsom avser förhållanden långt fram i tiden. Ingenting tyder emellertid på att Vissa organisationsfrågor rörande armén Vissa organisationsfrågor rörande armén några mersäkra och realistiska värden kommit fram efter det attfredsorganisationsutredningen med sin samlade expertis lade fram sinaberäkningar. Försvarsdepartementets experter anser aft utredningens värdendärför bör gälla som underlag för bedömning ,". kan manväl säga om detta att det är svårt att spå, särskilt om framtiden. Även så tunga remissinstanser som överbefälhavaren, chefenför armén, fortifikationsförvaltningen och försvarets rationaliseringsinstitutkritiserar utredningens kalkyler. Förslaget berör i den här delen ca 760 anställda, varav ca500 beräknas få byta anställningsort. I kalkylen är endast försvarefs direktakostnader för detta medtagna. Var och en inser att även de enskilda individernafår avsevärda kostnader, som bör beaktas vid ett samhällsekonomiskt synsätt. ÖBframhåller t. ex.; "Mycket starka effektivitetsskäl måste föreligga föratt motivera de allvarliga påfrestningar som uppstår för de anstäUda närförband läggs ner eller flyttas." I sitt remissyttrande säger ;"Utredningen har behandlat konsekvenserna av förslaget för de anställda påett sätt som är nära nog kränkande för dessa." SR säger: "Utredningenhar i stort sett räknat personal som man räknar kronor." I propositionen redovisas tre skäl att flytta SI frånUppsala. För det första har det ansetts nödvändigt att får ett förbandom man framhärdar i att lägga ned P 1. För det andra skulle trycket frånkommunens expansion vara så starkt att förbandet måste flyttas. För det tredjeskulle försäljningen av Sl;s mark och byggnader fill en del finansierainvesteringarna i . Beträffande det förmenta trycket på Sl;s mark grundar sigförsvarets fredsorganisationsutrednings bedömning på ett gammaltplaneringsunderlag hos kommun. Utredningen har i stort sett utgåttfrån ett av kommunen icke antaget generalplaneförslag . Sedan dessföreligger nyare utredningsmaterial, främst i form av utvecklingsplan 73. Menäven i generalplan 69, som alltså är reviderad och frångången, sade man attregementets verksamhet inte skulle störas av kommunens expansion fram till1990. har kommunen alltså helt andraplaneringsintentioner. Såväl kommun som landsting har vid upprepade tillfälleni skrivelser och uppvaktningar framhållit aft inga markanspråk som inkräktar påSl;s möjligheter aft bedriva sin verksamhet kommer att ställas under den nuaktuella planeringsperioden, dvs. Kommunen har med skärpaframhållit aft man varken kan eller vill köpa den nu aktuella marken. Därmedfaller även skälet aft finansiera Ärvidsjaurprojektef medmarkförsäljningsmedel. Om S 1 flyttar, blir i varje fall kapitaldelen avhyreskostnaden vid S 1 en belastning i en sfafsfinansiell kalkyl ca 20miljoner kronor som jag tidigare anförde. Kvar står så endast skälet att geEnköping ett ersättningsförband för P 1, något som inte behövs om man väljeralternativet att ombilda detta till ett infanteriregemente. Om utsikterna att genomföra en flyttning vet vi i daginget förrän televerkefs undersökning har redovisats. Aft i detta läge beslutaatt lägga ned P I och uttala att S I under vissa förutsättningar skall flyttastill annan ort får som yttersta konsekvens aft såväl som blirutan förband. Det var väl ändå aldrig meningen från något håll, vill Det står åtskilliga frågetecken kring propositionensförslag om Mälardalsförbanden. Utskottets förslag till delbeslut bör desutomförses med ett utropstecken. Det är dess bättre sällsynt att riksdagenföreläggs ett förslag med så många brister i en fråga som har så långtgåendekonsekvenser för såväl samhälle som enskilda. Det är även anmärkningsvärt ivilken utsträckning man har "kört över" tunga remissinstanser,fackmyndigheter, kommuner och organisationer. Ett rimligt beslut är bifaUtill reservationen 2 för att ge nästa års riksdag möjlighet att fatta beslutenom förbanden i ett sammanhang. Jag yrkar bifaU tiU utskottets hemställan utomi vad avser punkten B, momenten 1-3, där jag yrkar bifall tUl reservation nr 2. Vissa oiganisa-tionsfrågor rörande armén I detta anförande, under vilket fru andre vice talmannenövertog ledningen av kammarens förhandhngar, instämde herrar Fågelsbo (c),(), Tobé (fp) och (). HerrÖHVALL (fp): I försvarsutskottets betänkande nr 26behandlas bl. a. frågan om ett förband i . De mUitära myndigheternahar i stort sett varit kritiska mot att förlägga ett förband fill Arvidsjaur.Man har sagt att mUitära skäl inte finns för att sätta upp ett nytt förband iNorrland. Militärbefälhavaren för övre mUitärområde har dock en annanuppfattning. Han hävdar att det nya förbandets lokalisering fill ärbåde av strategisk och beredskapsmässig betydelse. Det är således motstridiga uppgifter vi fått från militärthåll. Vid bedömningen av denna fråga har vi som representanter för folkpartieti försvarsutskottet tillmätt den lokaliseringspolitiska effekten stor betydelse.Utskottet konstaterar, aft det råder stor enighet om behovet avlokaliseringspolitiska insatser i Övre inland. Det har däremot integått att uppnå enighet om förbandsefableringen i . För min delbeklagar jag att det inte har gått aft uppnå denna enighet. Men de som sägernej bör erinra sig det handlingsprogram för regionalpolitiken som riksdagenantog 1972. Detta anger att regionalpolitiken skall syfta fill en sådan geografiskspridning av tillgängliga resurser i samhället att människorna i skildaregioner kan erbjudas likvärdiga sysselsättningsmöjligheter och likvärdigtillgång fill service av social, kommersiell och kulturell karaktär. För attuppnå detta mål skall resurser i tillräcklig utsträckning koncentreras inom deolika regionerna i syfte att skapa differentierade arbetsmarknader och eneftersträvad servicekvalitet. intar en nyckelfunktion för servicen iNorrbottens inland. Ett arméförband kan faktiskt skapa det underlag för defunktioner som är nödvändiga. Vi anser att mUitära och civila intressen bordekunna samordnas på ett lyckligt sätt i detta fall. Utredningen hade pekat påatt man borde kunna uppnå viss samordning beträffande utbildningslokaler, hälso-och sjukvård liksom samordning av vissa fritidsaktiviteter. Samordningsfrågornamellan civila och militära intressen bör vara säkrade i den särskUdasamarbetsdelegafion som departementschefen aviserar. Utskottetanser att det är väl sörit för att ersättningsfrågorna för den 13 deceinber 1973 Vissa organisationsfrågor rörande armén samernatas upp och får en tillfredsställande lösning. Utskottet förutsätter också attutredningen om ett flygfält i fortsätter och att man i denutredningen också gör en avvägning som tillgodoser turistnäringen ochnärliggande kommuners behov och intressen. Det bör också påpekas aft de värnpliktssociala frågornaskall beaktas särskilt. Majoriteten har enats om att en kombinerad grund- ochrepetitionsutbildning bör kunna leda till att man bäst utnyttjar förbandetsresurser. Den ger vissa möjligheter till avvägning av utbildningsverksamhetensom kan utnyttias för att reglera tillströmningen av värnpUktiga. Tillfälligtkan man då också förlägga vmterutbildning, skolor och andra kurser tillArvidsjaur. Med den skrivning som utskottsmajoriteten enats om anservi att motionsyrkandena beträffande finansieringsfrågor och andra delfrågor ärtillgodosedda i allt väsentligt. Jag yrkar alltså bifall till utskottetsskrivning beträffande Arvidsjaurförbandet. Vi har också fogat en reservation till försvarsutskottefsbetänkande nr 26. Den gäller ändringar av förbandsorganisationen. Vi reservanter anser att det läge som uppkommit genomteleverkets påpekande har skapat en helt ny situation. Det är konstaterat atten flyttning av S 1 från till innebär trafikstörningar förteleverkets radiotraflk. Men dessa undersökningar är mte avslutade, och innande är slutförda tycker vi att det är olämpligt att gör någrauttalanden om flyttning av S I och Fo 47/48 från . Frågan om S I ;s lokalisering berör i hög grad Enköping.Där har man räknatnned att även i fortsättningen ha ett förband. Skulle nu S 1av störningsskäl inte kunna förläggas till Enköpmg, får det givetvis besväranderegionalpolitiska följdverkningar. Vi anser därför i vår reservation att inte nubör ta ställning fill vare sig S I :s förflyttning eller P 1 :s framtid. Jag yrkarbifall till reservation 2. (vpk): Vi har i vår motion nr 2037 sagt ja tilllokaliseringen av ett s. k. fredsförband till . Men det betyder infeatt vi offrar något åt illusionen aft det är milifarismen som skall lösaproblemen för den här mycket hårt drabbade regionen. Även om det nu skulle bliett s. k. fredsförband i , vilket väl är mest troligt, kommer alla degrundläggande problemen att finnas kvar, om det inte sker samhällsinsatser avhelt annan karaktär och helt andra dimensioner än de som är påtänkta. Problemen i kommun är stora. Hårt har mandrabbats genom avfolkning och ödeläggelse. var folkmängden i Arvidsjaur10 500 personer. Den hade folkmängden sjunkit till 8 300 detär en minskning på denna korta tid. De traditionella basnäringarna har lika hastigt minskat ibetydelse. sysselsattes i kommunen nära 2 400 personer inom jord- ochskogsbruk. Så snabbt som hade den siffran minskat eller fill knappt 1 100 personer. Dessa siffror finner man i Denna utveckling - som inte har kompenserats av nyaförvärvskällor har skapat enorma problem för kommun. Nästan tömdabyar, förgubbning och hög arbetslöshet präglar situationen. Det är likaallvarligt i grannkommunen Arieplog. I hela inlandet, inte minst i kommun, sker nuen hastig förändring i negativ riktning beroende på att man icke lyckats skapanågon ersättning för den traditionella sysselsättningsbasen som sviktar. Detsker en fortgående urholkning också av de samhällena, där man har gjort väldigainvesteringar i skolor och allmänna inrättningar. Mot den bakgrunden kan man förstå den desperation sommånga kommunalmän känner, och man kan också förstå den energiska kamp de harfört för att få fram ett beslut om det här fredsförbandet. De har slagits medsvärdet hängande över nacken. Och talet om detta fredsförband har under fleraår suttit som en propp och förhindrat lösningar av annat .slag. Under flera århar förslag till initiativ för att få fram sysselsättning av annat slagbromsats med hänvisning till att man skaU vänta, det kanske kommer ettfredsförband till kommunen. Det har knutits överdrivna förhoppningar till det härprojektet. Ledande kommunalmän har uppträtt precis som om fredsförbandet skulleöppna dörrarna på vid gavel till härlighetens land. De knyter nu mångaUlusioner till projektet och tycks tro att får vi bara fredsförbandet, då ärockså kommunens framtid tryggad. Jag tycker aft det finns anledning aft plockaner illusionsmakarna på jorden, därför att så enkelt löser man inte problemen. Vi vet att de traditionella basnäringarna i Arvidsjaurkommer att fortsätta sin kräftgång. Fler och fler värkbrutna skogsarbetarekommer att bli överflödiga på arbetsmarknaden, och det är inte de som kommeraft få jobb på regementet. Det måste vi vara på det klara med. Vart kommer jag nu med det här resonemanget, kanske en ochannan frågar sig. Skall vi motsätta oss lokaliseringen av ett fredsförband tillArvidsjaur? Nej, det skall vi inte göra. Vi resonerar så här: Vi tror visserligen inte på mUitarismen och vi bekämpar desvällande militärutgifterna, men så länge vi trots allt tvingas ha enmilitärapparat kan det vara förnuftigt att lokalisera ut enheter på det sättsom här sker. När man nu har en otroligt kostnadskrävande militärapparat är detinget fel i att man också tar hänsyn till regionalpolitiska skäl. Och något betyder fredsförbandet för . Det gerfast arbete åt 7080 civilanställda och litet skatteinkomster. Det berbieffekter för servicenäringarna osv. Men vad som är viktigt för oss norrbottningar att säga isammanhanget är ju att den satsning som sker under inga villkor får innebäraatt statsmakterna nu känner sig nöjda och menar att nu har fåttsitt. Sker det mgenting annat, så står snart där medsitt regemente i en avfolkad bygd. Och på kaserner och militärer bygger maningen framtid. Det helt avgörande är omfattande statliga insatser för att skapanya industrier och ett bättre tillvaratagande av råvaror i form av ,mineraler, skogsråvaror osv. Vissa organisationsfrågor rörande armén 11 protokoll 1973. Vissa organisationsfrågor rörande armén Opuiionen för en sådan politik måste förstärkas och intedämpas på grund av att staten nu lägger ett förband i kommunen. I motionen 2037 har jag och mma medmotionärer även tagitupp det förhållandet att förläggningen av ett militärt förband också innebärbetydande olägenheter för samerna. Vi föreslog därför att måtteuttala sig för att verkningarna av förbandets förläggning till förrenskötseln i samråd med samerna skyndsamt utreds och förslag om ekonomiskkompensation åt samerna jämte övriga i sammanhanget erforderliga åtgärder, somkan anses påkallade, utarbetas. Jag skall här helt kort ge bakgrunden till att vi bedömdedetta som nödvändigt. I försvarefs fredsorganisationsutrednmgs, FFU:s,delbetänkande med förslag till fredsförbandets förläggande till Arvidsjaurhänvisas tUl en kontakt som det dåvarande lappväsendet haft med den sameby inomvars betesmarker det planerade övningsfältet skulle placeras. Från dennakontakt, som skedde , upprättade lappfogden ett protokoll varav detframgick att det skulle ha varit fråga om ett officiellt byasammanträde ienlighet med då gällande renbetslag och byastadga. Så var nu inte fallet; delsvar mötet inte beslutsmässigt på grund av att det inte var tillräckligt antalfullmäktige i byn närvarande, dels uppfattade de närvarande mötet som avsettaft informera om vissa planer och definitivt mte som ett sammanträde för aftfatta beslut tUl det saknade man ju såväl befogenhet som behörighet. Denaktuella samebyn, Mausjaur sameby, beslutade , sedan detframkommit att samebyn ansågs ha biträtt förslaget vilket alltså var fel attogilfigförklara den som protokoll betecknade handlingen från informationsmötet. I sak anför de berörda fem samebyarna att markområdet förövningsfältet för Mausjaurs del är "ett av byns bästabarmarksbetesom-räden" medan övriga byar anför stark oro för att derasframtida flyttningar inom och i anslutning till området kommer att "utövaett mycket starkt tryck på Mausjaur sameby och dess renskötsel" genom denya flyftvägar som måste tas inom Mausjaurs då minskade byaområde. Dessutom anförs att förläggandet av flyftvägar till andraområden i sig medför "väsentliga olägenheter".