prot · FW09154 · 1973-12-31 00:00:00 — Jag vUl replikera till vår käre präst nerifrånMalmö att han har följt med i diskussionen mycket dåhgt när han säger att denmotion som vi väckte inte hade någon bakgrund. Ja, men den tolkning av s. 64och 65 i propositionen, som håller på att bli berömda, gick ut på att detskulle bh ett förbud mellan kl. 9 och 16 för barnverksamhet. Jag sägeratt den tolkningen i och för sig var felaktig. Men den tolkningen fanns, ochdet var anledning att i den situationen undanröja den och få ett klarläggandepå den punkten. Det har vi ju också fått i utskottsbetänkandet. Om man vidare ställer organisationsskolor och enskildaskolor, som icke drivs av kommunerna, under samhäUeUg tillsyn, medför det enannan komplikation som man inte skall glömma, nämUgen att dessa skolor då intefår ta ut någon avgift. Då återstår, fru talman, den utvägen att aUa typer avförskolor får dels statsbidrag, dels kommunbidrag upp tiU avkostnaderna. Vem som helst skuhe då kunna bilda en organisation och starta enförskola och från samhället få ett anslag på . Med en sådan ordningmenar jag att vi skulle ha rivit upp fältet för den allmänna förskolan, och jagtror inte att någon i denna kammare egentligen vill ha en sådan utveckling. Detär vårt allmänna synsätt på denna punkt. Vi har vidare, fru talman, i utskottsbetänkandet en starkskrivning om att det i förskollärarutbUdningen skall intas undervisning ietiska och religiösa frågor. Det är någonting som inte har funnits tidigare.Med hänsyn till detta kan jag säga att vi har vunnit mycket på denna punkt. i (m) kort genmäle; Jag vill till i sägaatt detta inte är mycket att träta om. Propositionen blir inte annorlunda omjag läser den fem eller tio gånger. Men det är en händelse som ser ut som entanke att man lägger fram detta ärende under den av sessionen.Efter nyåret kommer som bekant en ny poUtisk konstellation. Med det tillägg som i gjort om denkommunala kompetensen skulle motionärerna mycket väl också ha kunnat ställa sigbakom reservationen 3. Det skulle inte på något sätt ha rimmat illa. FruÅSBRINK(s): I den livliga debatten kring propositionen omförskolan har man med skäl framhållit att grundtanken i förslaget utgör ettnaturligt och värdefullt uttryck för vårt samhälles omsorg om barnen. Men, frutalman, man har också tyvärr med rätta, enligt min uppfattning tvungitskonstatera att utredning och proposition är påfallande kortfattade när detgäller den utomordentligt viktiga uppgiften, för att inte säga den viktigaste:den att söka ge barnen trygghet och stöd beträffande deras själsliga utveckhngoch mognande. Utredningen tar ytterst knapphändigt upp hela frågan om deallmänna etiska och religiösa livsfrågornas plats i förskolan. Man skjuterundan dem med en hänvisning som i huvudsak beträffande detta åldersstadium ärav rent teoretiskt värde. Man hänvisar nämligen till att barnen skall bibringasförutsättningar att själva fatta sina beslut. Utredningen hänvisarvidare till det nödvändiga samarbetet mellan föräldrar och personal på den härpunkten. Det är mycket vackert tänkt, fru talman, och det är självfallet ettfint och övergripande mål, men med rätta har man i debatten frågat sig vad somi praktiken händer om som så ofta sker tidsbrist och stress och arbetsuppgifterhindrar förverkligandet, I sig är det väl en lovvärd ambition att skydda barnen förvarje form av åsiktsförtryck, men en allt bredare opinion i vårt land, som välatt märka skär genom alla partigränser, har börjat fråga sig, om man inte ärmycket nära att kasta ut barnet med badvattnet. Många har funnit skäl attställa frågan, om man inte i vårt land mitt i allt tal om vårt pluralistiskasamhälle, som självfallet förtjänar att beaktas glömmer bort hur stora, ochtyvärr kanske i samhällsdebatten alltför stilla och lågmälta, de grupper är förvilka religionen är ett levande värde. Jag undantar därvid icke, fru talman,heller de stora invandrargrupperna i vårt land, grupper för vilka religionenofta spelar en direkt ingripande roU i den dagliga tillvaron. En uttalad respekt för religiösa livsnormer har krävtsfrån en rad samfund och sammanslutningar som riktlinjer inom förskolan, och enrad motionärer i denna fråga har understrukit behovet av att i direkt positivanda avfattade anvisningar för förskolan utfärdas. Som en av dessa motionärervill jag bara uttrycka samma förhoppning som flera talare haruttalat, nämUgen att formuleringarna i socialutskottets betänkande, som äravsedda att lugna våra farhågor, också i realiteten kommer att ges den positivatolkning som vi motionärer åsyftat och som ordalagen möjliggör. Jag hoppasockså att en vaken och medveten opinion i vårt land skall utgöra den bästaborgen för att så sker. Jag har inget yrkande; jag har bara velatunderstryka dessa synpunkter. Förskoleverksamhetens utbyggnad och organisation HerrFRIDOLFSSON i (m); Jag skall glädja kammarens talman med att jag,eftersom tiden är långt framskriden, skall stryka ordenthgt i mitt välförberedda anförande. Men några korta synpunkter vill jag framföra, I likhet med flera andra talare anser jag att man avproposition nr 136, som är undertecknad av fru statsrådet , kan utläsaatt regeringen Förskoleverksamhetens utbyggnad och organisation velatförbjuda enskilda förskolor att bedriva med de kommunala förskolornakonkurrerande verksamhet. Härom torde icke råda något tvivel, och jag kan i detfallet hänvisa till innantilläsning. Den allmänna opinionen en stor del av den i varje fall har också uppfattat regeringsförslaget påsamma sätt, och det är därför det har mötts av denna starka kritik. Jag upplever detta regeringsförslag som intolerant. Jagfinner det obegripUgt att statsrådet och regeringen i propositionenutmålar den förskoleverksamhet som bedrivs av bl. a. som enfara. På s. 65 i propositionen slås fast att ett av de grundläggande målen förden kommunala förskolan är att bredda barnens kontakter och motverkasegregationstendenser inom samhället. Därefter står följande att läsa: "Idetta sammanhang bör understrykas att en tidig uppdelning av barnen efterföräldrarnas livsåskådning är lika htet förenligt med förskolans idé som ensortering efter socialklasser eller förmögenhetsförhållanden. "motion nr 2047 har också framhållit detta, ochmotionärerna menar att verksamheten inte får leda till én icke önskvärdskiktning och en alltför tidig uppdelning av barn efter föräldrarnaslivsåskådning. Man kan fråga sig vad nu detta är för nonsens. Om tvåsexåringar leker tillsammans och den ena kommer från ett aktivt kristet hem ochden andra från ett icke aktivt kristet hem, så upplever ju icke dessa tvåsexåringar några klasskillnader det är helt uteslutet. Jag är moderat och harhaft barn som varit i den ålder det här gäller - fem och - och som harlekt med barn från organiserat kommunistiska hem. Det finns icke någragrupperingar i den åldern. Det var många motioner som väcktes i anledning av dennaproposition. Man krävde en ändring så till vida att de kristna förskolornaskulle utgöra likvärdiga alternativ till kommunala förskolor. Som jag nämndehar också representanter, med i somförste undertecknare, väckt en motion, som varit rätt omtalad och kanske i vissmån uppreklamerad - det finns negativa uttryck i texten. De kräver emellertid,som också i här framhållit, ett förtydligande i vadgäller de kristna förskolornas situation. Alltnog, opposition lönar sig, i varje fall till en vissdel. Utskottet har i sitt betänkande plockat bort det uttaladekonkurrensförbudet. Utskottsmajoriteten avstyrker dock det från borgerligthåll framförda kravet att kristna förskolor skall klassas som alternativaförskolor, eftersom detta enligt socialdemokraternas syn skulle vara ägnat attmotverka ett av huvudsyftena med den allmänna förskolan, nämligen att förhindrauppdelning av barn efter föräldrarnas livsåskådning. Men, fru talman, det som jag finner vara ett allvarligtobservandum är regeringspartiets grundsyn på förskoleverksamheten. Det tordeicke råda något tvivel om att den socialistiska grundsynen och ideologin bakompropositionens text är att samhället klarar uppfostran av barnen på det bästasättet. Det är därför denna proteststorm har åstadkommits. Man förnekar naturligtvisinte att de kristna förskolorna har 'ett existensberättigande, men man hävdarbestämt att samhället är skickat att klara Det kan klart utläsas att socialdemokraternas uppfattning är att denav samhället drivna förskolan är överlägsen den kristna förskolan, och dettaslog också i fast ordentligt i sitt anförande. i sade också med något av triumf istämman att de kristna samfunden skall tillåtas bedriva förskoleverksamhet. Ja,det är helt klart. Men deklarerade att någrastatsbidrag, någon jämställdhet med den kommunala förskolan, är det inte frågaom. Bland undertecknarna av den motion frånBroderskapsrörelsens håll som jag nämnde finns det ett aktuellt namn, nämligenden nyutnämnde utbildningsministern . vet jag att den härfrågan handlagts av fru statsrådet och att det alltså är ett annatdepartement än som har ansvaret. Men denna fråga ärändock nära knuten till skolan sammantagen. Därför förvånar det mig en smulaatt inte utbildningsministern är närvarande här och deltar i debatten han harju deltagit i diskussionen i massmedia och gjort vissa uttalanden itidningarna. Han är en i allra högsta grad intressant person i det härsammanhanget med den position han har. Vid en sammankomst i här iStockholm intervjuades det nya statsrådet av en partivän om sin synpå s. k. kristna förskolor. Enligt ett flertal tidningsreferat från dennautfrågning slog den nya utbildningsministern fast att man inte vill haalternativa skolor, så att kristna, kommunister och andra grupper sitter i varsin skola i ett segregerat samhälle. gjorde också andra uttalanden vid det härtillfället som jag tror att många har reagerat mot. Jag tror att det var mångaäven i den här kammaren som trodde att det skulle bli en annan och generösareoch positivare inställning till de här frågorna efter skiftet på utbildningsministerposten.Men det är en snål och aggressiv inställning, tycker jag, till kraven på vissfrihet inom skolsystemet. Måhända är det husbondens röst man hör när den nyeutbildningsministern talar. Emellertid är det beklagligt att regeringen har denhär inställningen i dessa och liknande frågor. Jag tycker att man upplever det som om regeringspartiet,som dock är ett minoritetsparti av väljarna, uppträder somett parti med en kraftig majoritet på sin sida. Jag har ett behov av att sägaatt det vore skönt om vi fick en ny regering av borgerlig färg med en annan synpå de här mycket viktiga frågorna. 1 slutet av sitt anförande raljerade iHuskvarna om att de borgeriiga politikerna vid behandlingen av förskolefråganuppträder på samma sätt som när KDS uppträdde på den politiska arenan. Dåanslöt sig flera borgerhga partier till den kristna gruppen, sade herrKarlsson. Det var ju en orimUg parallell, men man kan ju undra vad det var förfel i att borgerliga politiker löste medlemskort i kristna grupper. För stora grupper är den fråga som vi nu behandlarutomordentligt viktig, och jag tycker att det tyder pä ett starkt politisktintresse för frågan att man bland allmänheten företar namninsamlingar o. d. Detär Väl också helt riktigt, i , att folkvalda ombud Förskoleverksamhetetts utbygg7tad och orga7iisation Förskoleverksamhetens utbyggnad och organisation agerar ifrågor som de vet omfattas av ett stort intresse av den breda allmänheten! Detkan man faktiskt kräva av dem. Jag yrkar bifall till de reservationer därmoderata representanters namn återfinns. i (s) kort genmäle; Det finns väl ingen anledning att orda mycketi anledning av i inlägg. Men att jag raljerade när jag jämförde den opinionsbUdning man nu bedrivermed den som förekom i samband med bildandet av KDS, då som jag sade en delborgerhga politiker anslöt sig till kristna grupp, och då vill jagsäga att jag har aldrig förmenat politikerna att ansluta sig dit. Jag tog baradet som ett exempel på hur man i vissa lägen reagerar, och den uppgift jaglämnade står jag för. Vidare sade att det är en snål ochaggressiv inställning regeringspartiet här visar. Ja, man kan naturligtvis haolika uppfattningar om frågorna, men kom inte och säg, , attdet är en snål inställning som visas, när vi satsar så mycket pengar pä denaUmänna förskolan som det här rör sig om! Dessutom har vi sagt att de som vUl bedriva annanverksamhet vid sidan om den kommunala förskolan gärna får göra detta, men vianser inte att det till den verksamheten skall utgå något statsbidrag. Såenkelt är det, . Jag har aldrig förmenat den kristna rörelsenatt bedriva förskoleverksamhet. har jag t. o. m, sagt att i sådanaskolor får man gärna sjunga psalmer och undervisa i kristendom. Det är ingensnål eUer aggressiv inställning, , utan det är bara enkonsekvens av vårt ställningstagande. Vi satsar på en allmän förskola, sedanfår de som viU bedriva en förskola vid sidan om gärna göra det. HerrFRIDOLFSSON i (m) kort genmäle: Fru talman! Vad iHuskvarna nu sade om regeringens och socialdemokraternas agerande i denna frågaoch om den snålhet och aggressivitet som jag talade om i mitt huvudinläggtycker jag bekräftade att jag hade rätt. sade att han inteförmenar de kristna organisationerna att bedriva förskoleverksamhet, men samtidigthävdar han att till den verksamheten skall det minsann inte ges några pengarfrån staten. Det är väl alldeles klart att inte regeringen kan förmena dekristna organisationerna, och fria samfunden rätten att drivaförskola. Det tror jag väl inte heller att i gör. Detskulle bara fattas att regeringen skulle förmena de kristna organisationernaatt bedriva en verksamhet som de själva betalar kostnaderna för! Vad jag hävdar och där tror jag att jag har många meningsfränder är att man reagerar emotatt regeringen förvägrar de kristna förskolorna att bU jämställda med dekommunala. Det är det som är själva huvudfrågan. Jag tror att det får räcka med den kommentaren till herrKarlssons inlägg. HerrKARLSSON i (s) kort genmäle: Ja, det är där skillnaden hgger, herrFridolfsson. Vi anser att det skall finnas en allmän förskola det är den somvi satsar på. Sedan må de andra driva sin verksamhet som . Utgår det några statsbidrag till den kyrkliga ellerfrikyrkliga förskoleverksamheten? Nej, det gör det inte. På den punkten är detföljaktligen ingen skillnad mellan läget och läget den dag då lagen omallmän förskola träder i kraft. Vad sade om statsrådet villjag inte kommentera, men jag vågar säga att det arbete som gjort visar att han har en generös inställning till dessa problem ochatt han kommer att göra en verkligt god insats även i fortsättningen. Till resonemanget om att socialdemokraterna med sina 42procent av väljarkåren, som sade, på något sätt skulleuppträda övermaga vill jag bara säga att siffran var . Rätt skall vararätt, . Förskoleverksamhetens utbyggnad och organisation i (m) kort genmäle; Vi vill att de kristna förskolorna skall varajämstäUda med de kommunala förskolorna på alla sätt. Därmed avser vi även denekonomiska aspekten. De skall vara alternativa förskolor. Det procenttal jag angav för detsocialdemokratiska partiets andel av valmanskåren var . Det liggeri närheten av det. HerrHENMARK (fp); Jag skulle i anslutning till det repUkskiftesom just nu ägt rum vilja fråga i om han anser att detär rättvist mot en folkgrupp som har en förskola att de föräldrarnaskall bekosta förskolan för sina barn även om det inte finns plats för allabarnen i kommunen i den kommunala förskolan, för det finns det ju inte inuvarande läge, och det tar väl sin tid innan förskolan hinner bli utbyggd. Den här debatten håller nu pä att nå sitt slut. Det göratt det mesta redan har sagts. Men för att inte någon skall kunna beskylla migför att vara sur vill jag börja med att uttala att det lagförslag om förskoleverksamhetensutbyggnad, som föreligger, i sina huvuddrag har hälsats medtillfredsställelse. Det gör det också av mig. Det är viktigt att barnen inte bara bereds tillsyn underden tid föräldrarna är engagerade i produktionen, utan att de också beredstillfälle till stimulerande sysselsättning och social fostran. Detta behov harfunnits länge, och det är sannerligen hög tid att verksamheten lagfästs och gesett effektivt stöd av statsmakterna. Det är oss allmänt bekant det har nämnts tidigare i dag- att det även tidigare funnits förskoleverksamhet, trots att det inte harfunnits lagregler i samma utsträckning som föreslås. Jag kommer att någotberöra de nu existerande förskolorna och deras framtida existens. De nu existerande förskolorna har organiserats och uppbärsalltjämt av ideella skäl. Det har krävt betydande insatser av såväl ekonomisksom personlig art. Man har lokaler, man har personal och man har Förskoleverksamhetens utbyggnad och organisation utrustning.Många av dem har knutit kontakt med befolkningen på berörda platser. De harsamlat erfarenheter, som har använts för ytterhgare utveckling. Inte minstfolkopinionen som gjort sig gällande på olika sätt ochsom förmodligen varie riksdagsledamot bhvit berörd av vittnar om detförtroende människor har för de nu existerande förskolorna och den betydelsedessa förskolor anses ha. Det är med dessa fakta för ögonen som jag med ett visstvemod konstaterar den nedklassning i värde som dessa trots allt har fått ipropositionen. Jag delar den uppfattningen att man har måst läsa propositionenpå det sättet, att dessa förskolor egentligen inte borde få fungera samtidigtsom de kommunala förskolorna. har statsrådet rättat till det somansetts som ett missförstånd, och det har också i betänkandet uttalats, att deskall få bedriva sin verksamhet som den kommunala förskolan. Jaganser att dessa förskolor borde kunna vara en värdefull tillgång då förskolanskall byggas ut: där finns dock lokaler, personal och en viss erfarenhet. gav ett mycket intressant konkretexempel på hur det kan förhålla sig i en kommun hans egen hemkommun förmodarjag. Han sade att det där finns en förskola som har tror jag studieförbunden som huvudman och som, efter vad jag uppfattade, omfattar 230elever. Vidare finns en förskola som omfattar ungefär 300 elever. Nuskall kommunen göra upp en plan för förskolans utbyggnad. Då frågar jag: Hurtänker den kommunen använda de tillgångar som finns lokaler för 230 barn, enpersonalstyrka för 230 barn och, förmodar jag, en viss utrustning? Hur skalldessa tillgångar användas i samband med att kommunen gör upp planen påförskolans utbyggnad? Skall kommunen göra upp planen utan tanke på att dessaresurser finns inom kommunen? och jag m. fl. har föreslagit attsådana tillgångar, om de finns, bör få inräknas i den plan som kommunen görupp. Behövs inom den kommunen förskola för exempelvis 600 barn jag kännerinte tUl de verkliga förhållandena skulle man, om man använde alla resursersom nu finns, inte behöva bygga ut för mer än ungefär 70 barn. Men skall maninte få räkna med de resurserna måste man bygga ut för 300 barn, och då kommerdet inom kommunen att finnas en oanvänd resurs. sägs det att denna förskola, som sålunda har-en annanhuvudman än kommunen i det här fallet var det studieförbunden, men på enannan plats kan det vara ett kristligt samfund, eller ennykterhetsorganisation skall få bedrivas även i fortsättningen. Men det kanväl inte vara meningen att barnen skall gå i två förskolor: först i denkommunala och sedan i en annan! Det räcker om de går i en förskola. Dessa alternativa förskolor kan inte få statsbidrag, sägerherr i . I den motion där jag står som huvudmotionär begär viatt dessa platser skall räknas in i den plan som kommunen gör upp. Därmed fårkommunen statsbidrag för alla de barn som kommunen har förskola till. Jagförmodar att det inte finns någon kommun som, om statsbidrag lämnas för ettvisst antal förskoleplatser, inte låter detta bidrag slussas vidare till demsom bekostar förskoleplatserna. Det finnsett uttryck i propositionen, som utskottet sedan så att säga gett sintillstyrkan till, men som är litet oklart. Det står i propositionen på s. 65:"Kommun bör inte ges rätt att fullgöra sina skyldigheter enhgtlagförslaget genom att överlåta på t. ex. församling inom ellerprivat organisation att bedriva förskoleverksamhet enligt samma förslag. "Betyder begreppet " överlåta" att man inte skall kunna användaresurserna? Och om man använder resurserna, bör väl statsbidrag kunna utgå fördem. Då är frågan vem som skall vara huvudman. Jag förstår att det kanskebränns på den punkten. Det gör väl i och för sig ingenting om kommunen får taansvaret för alla förskolorna, men är det nödvändigt att fördenskull ta bort enskolas karaktär? Det är väl detta frågan gäller. Det väsentligaste är emellertid enUgt min uppfattning, attföräldrar, som är angelägna om att deras barn hellre bör påverkas positivt ännegativt hvsåskådningsmässigt och som därför skickar sina barn till förskolasom man anser lämplig, icke frånhändes denna möjlighet utan kan åtnjutavalfrihet. Självfallet är för de allra flesta föräldrar barnens fostran enviktig angelägenhet. Man vill ge dem en så god grund som möjligt för att bhdugliga samhällsmedborgare. Det är förståeligt om föräldrar med ,som de uppfattar som det högsta värde livet kan ge, är angelägna att deras barnunder den för utvecklingen viktigaste tiden bibringas attityder och värderingarsom är positiva i förhåUande till denna livsåskådning. Inte enbart föräldrarmed livsåskådning, utan även många andra har sådan respekt för vårtkristna kulturarv att de gärna vill föra dessa värderingar vidare till sinabarn. Inte minst Hvsåskådningsmässigt är många föräldrarangelägna att deras barn skall få denna förankring, som de själva uppfattar somväsentUg för livsföringen, I internationella sammanhang har genom upprättadekonventioner utrymme beretts föräldrar att i frågan om fostran och utbUdning ibetydande utsträckning öva inflytande. Det bestyrker ytterligare, tycker jag,att det är viktigt att föräldrarna har valfrihet i detta sammanhang. Jag anseratt denna synpunkt bör vinna beaktande vid utbyggnaden av förskolan och anseratt det utan negativa konsekvenser bör kunna ske genom att valfrihet skapas.Sker så, kommer förskolan att mötas med positivt intresse därom är jagövertygad av praktiskt taget hela vårt folk, även av dem som under densenaste tiden på olika sätt givit uttryck för oro. Statsrådet sade att det ärviktigt att skapa förståelse och god kontakt mellan föräldrar och förskola. Jagtror det är utomordentligt viktigt att vi just på den här punkten går tillmötes den starka opinion som finns. Många föräldrar är angelägna om att derasbarn alUjämt skall få vara i en miljö. Jag vill sålunda som en sammanfattning hemställa attriksdagen beslutar, att av den och av andra kristna ideellaorganisationer bedriven förskola skall betraktas som jämställd med av kommunbedriven förskola och integreras i den föreskrivna planen. Om det blir såkommer också statsbidrag att kunna beviljas för samtliga efter samma normer. När det nukommer nya regler för exempelvis lokaler kan det hända Förskoleverksamhetens utbyggnad och organisation Förskoleverksamhetens utbyggnad och organisation att delokaler som används inte är helt tillfredsställande. I så fall tycker jagatt det bör bli en generös bedömning av de lokaler som finns, så att förskolankan skapas fram så snabbt som möjligt. De synpunkter som jag har anfört är upptagna ireservationen 3, och jag yrkar, herr talman, bifall till denna reservation. i (s) kort genmäle; Med anledning av en direkt fråga från herrHenmark, som undrar om det är riktigt att ersättning inte skall kunna utgå tillandra organ som bedriver förskoleverksamhet om kommunen inte kan ta emotbarnen, vill jag säga att kommunerna åläggs att ta emot barnen. När skolan ärklar att starta skall också platser finnas. i (s) kort genmäle; Jag ber om ursäkt för att jag begär ordetigen, men det är ett par synpunkter som jag vill anföra som svar till herrHenmark. har bekymmer för de förskolor i somdrivs av studieförbunden och inte av vare sig den eller någrasamfund. Jag tror att problemet är mycket enkelt. Dessa förskolor bedriververksamhet för barn i åldern .