prot · FW0937 · 1973-12-31 00:00:00 — Han tycks mena att de som sitter i kommundelsråd, där sådanafinns, har mycket närmare kontakter med människorna än de som sitter ikommunfullmäktige eller tillhör partiernas aktiva skaror. Genom att man hadekommundelsråd skulle man slippa aktioner av den typ som förekom vid Fållan osv.Ja, den som vet varifrån dessa människor kommer måste ju säga sig att då måstevi ha kommundelsråd litet varstans. Det behövs inte bara i utan ocksåi osv., och de skulle alla lägga sig i kommunens verksamhet. Nej, låt oss inte överskattakommundelsrådens betydelse på det viset. får förlåta mig, men julängre han talar om detta desto svårare får jag att mobilisera entusiasm förkommundelsrådet. Men jag skall sakligt pröva frågan i utredningen. Herr talmannen anmälde att i anhållitatt till protokollet få antecknat att han inte ägde rätt till ytterligarerephk. i (vpk): Låt mig först säga till iTrollhättan att när han yttrar sig från denna talarstol bör han tala utordentligt. När han talar om i bör det klart sägas ut. Namnenär naturligtvis lika, men skillnaden i övrigt mellan i ochmig är ganska stor, för att inte säga avsevärd. I utskottets redovisning sägs det att olikaformer för att tillgodose de lokala intressena inom en kommuns olika delar hardiskuterats vid samtliga riksdagar . Frågan är faktiskt äldre än så även om den inte harbehandlats vartenda är. Från kommunistiskt håll väckte vi en motionom ökat medborgarinflytande i den kommunala självstyrelsen genom införande avkommundelsråd. är naturligtvis frågan om den kommunala demokratin inteenbart eller främst en fråga om kommundelsråd, utan den är betydligtvidsträcktare än så. En meningsfylld diskussion borde ha ett grundligareunderlag än vad som är fallet. Dereservationer som har gjorts av center- och folkpartiledamölerna i utskottetvar för sig vill man skaU överlämnas till utredningen om den kommunalademokratin. Tågordningen är något märklig eftersom representanter för justdessa partier sitter med i utredningen, varför de synpunkter de har och som dehar fört fram i reservationerna ju med fördel kunde ha förts fram direkt iutredningen de är ju på inget sätt nya och faller inte heller utanförutredningens direktiv. Låt mig sedan, herr talman, kommentera reservationen 1från centerledamöterna, vilken är ganska uppseendeväckande eftersom man i denpläderar för att införa odemokratiska spärregler vid val av kommundelsråd.Endast de partier som ställde upp i det senaste kommunalvalet och uppnådde enviss lägsta anslutning skulle enligt förslag få StäUa upp i valen avkommundelsråd. Man vill alltså införa två slags spärrar. Man vill uppenbarligenkonservera en viss etablerad partistruktur. Man vUl förmena folkligaorganisationer utan direkt partianknytning att ställa upp i val avkommundelsråd. Jag tror det vore bra om bekantgjorde detta sittställningstagande för sina anhängare i byalagen runt om i landet. Naturligtvis bör varje som helst spärr uteslutas i dettasammanhang. Därför är hållning inte bara illa övertänkt - den är ocksådjupt odemokratisk och måste därför förkastas. Frågan om kommundelsråd får naturligtvis prövas i vanligordning på samma sätt som andra problem som berörs i utskottets betänkande. Mankan förstå att tidpunkten för framläggande av utredningens förslag när nuinte detta hinns med till val - tar sikte på valet . Detta är jubåde utskottsmajoriteten och reservanterna helt överens om, och därför frågarman sig till vad nytta reservationerna 1 och 2 är. finns det dock andra problem sammanhängande med denkommunala demokratin, vUka det går att ta sig an redan nu detta år och nästaår. Inrättandet av kommundelsråd löser inte alla problem,allra minst så länge man inte lättar det ekonomiska trycket på kommunerna. Utanen sådan lättnad kan kommunerna inte klara av en förbättrad service åtinvånarna. Därför har vi från kommunistiskt håll liksom ochtidigare år hävdat nödvändigheten av att få till stånd en annankostnadsfördelning mellan stat och kommun. Det kan, menar vi, leda till ettbättre utövande av det kommunala självstyret, och jag tror att det är viktigtatt det sägs i detta sammanhang. En annan sak som kommunerna utan några beslut i detta huskan klara av är att följa intentionerna exempelvis från statens planverk om atti alla planeringsfrågor tillämpa remissförfarande och andra åtgärder för attengagera invånarna i kommunerna, de folkliga organisationerna,hyresgästorganisationer och byalag i planeringen av bostadsbyggandet och avboendeservicen. Vi ser för vår del stora möjligheter ligga i ettutnyttjande av dessa redan nu tillgängliga vägar, och vi kommer att begäraväljarnas stöd för att få dem tillämpade. Vad anbelangar de skUda frågor somden kommunala demokratiutredningen arbetar med kommer vi förutsättningslöstatt pröva dessa när de föreligger. Vi understryker att ju tidigare utredningenmed sikte val kan framlägga sina förslag, desto bättre är det. Låt mig , herr talman, uttrycka den förhoppningenatt det i vade fall inte blir förslag av sådant antidemokratiskt för att intesäga reaktionärt innehåll som återfinns i exempelvis centerreservationen 1. i har ju gjort vissabedömningar av innehållet i vår reservation. Jag förmodar att de bedömningarnaär gjorda utan att i har läst vad som slår i reservationen.Där omnämns frågan om att någon form av spärregel bör övervägas, men detta uttalandehar kompletterats med ett annat, innebärande att också andra grupper bör fåutrymme i kommundelsrådet. Det framstår också som självklart för de lokalaopinionerna. Resonemanget om spärregeln baseras helt på den tanken attvi bedömer de politiska partiernas verksamhet såsom grunden för kontaktenmellan de många människorna och de församlingar som skall styra samhället. Vivill med det markera att kommundelsråden också skall förankras i samarbete medde politiska partiernas verksamhet. Det är grundtanken. Om det är denna tanke,vilken innebär att de politiska partierna skall tillmätas en väsentligbetydelse i detta sammanhang, som i kallar odemokratisk, mådet stå för egen räkning. i (vpk); Ja, men i reservationförordas, som jag sade i mitt förra anförande, någon form av spärregel förpartier som vill ställa upp i val av kommundelsråd, t. ex. att de har ställtupp i ett tidigare val och då nådde en viss lägsta anslutning. Det är det somjag tycker är anmärkningsvärt, eftersom ofta har försökt ochförsöker framställa sig som anhängare av byalagsverksamhet och liknande formerav lokal aktivitet. Men vart tar byalagen vägen i tappning meddessa spärrar? Är det möjligen så att man från numera ställerförslag allteftersom röstsiffror och opinioner svänger? För inte hade man välvarit beredd att ställa detta förslag för sju eller , när centernvar utan representation i och i en hel rad avrandkommunerna kring och på andra håll i landet. i läser fortfarande baraen del av reservationen. Det står uttryckligen i fortsättningen att man måsteha en regel som ger lokala grupper som inte ställt upp i kommunalvalen enmöjlighet att delta. Därutöver vill jag säga alt med del här har vi självklarticke tagit ställning till hur det kommunala valsättet skall se ut i framtiden.Jag vill erinra om att vi från vårt håll var ytterst bestämt emot den tanke somen utredning framförde om en spärr vid av rösterna i de kommunalavalen. Enligt min mening har vi "råd" med ett valsätt i de kommunalavalen som ger små grupper den representation som de enligt sitt röslunderlag är berättigade till. Den grundtanken vill jag klart understrykaatt vi har, och det är mot den bakgrunden man skall se det resonemang som vianser måste övervägas i utredningen. Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs på bifall till 1 :o) utskottetshemställan, 2:o) reservationen nr 1 av i Luttra m. fl. samt 3:o)reservationen nr 2 av i m. fl., och förklarades denförstnämnda propositionen vara med övervägande ja besvarad. Dä begärdevotering upptogs för bestämmande av kontrapropositionen ånyo de bådaåterstående propositionerna, av vilka den under 2:o) angivna förklarades haflertalets mening för sig. Sedan i begärt voteringbeträffande kontrapropositionen, upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vill att kammaren till kontraproposition ihuvudvoteringen angåendekonstitutionsutskottets hemställan i betänkandet nr 7 punkten 1 antarreservationen nr I av i Luttra m. fl. den det ejvill röstar nej. Vinner nej har kammaren till kontraproposition i nämnda votering antagitreservationen nr 2 av i m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades tvekan kunna råda angående resultatet, varför votering medomröstningsapparat verkställdes. Denna omröstning gav följande resultat: I enlighet härmed blev följandevoteringsproposition uppläst och godkänd: Den som vill att kammaren bifaller konstitutionsutskottetshemställan i betänkandetnr 7 punkten 1 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinnernej har kammaren bifallit reservationen nr 2 av i Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr i begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Fröken i (c) anmälde att hon avsettalt avslå från att rösta men av misstag nedtryckt ja-knappen. Insyni kommunala bolag och stiftelser Propositioner gavs på bifall till dels utskottets hemstäUan,dels reservationen nr 3 av i m, fl,, och förklarades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan i Malmöbegärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition; Den som vUl att kammaren bifaller konstitutionsutskottetshemställan i betänkandetnr 7 punkten 2 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 3 av i m,fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr i begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat; § 10 Insyn i kommunala bolag och stiftelser Föredrogs konstitutionsutskottetsbetänkande nr 8 med anledning av motion angående insyn i kommunala bolag ochstiftelser, I detta betänkande behandlasmotionen 1973:116 av m, fl, (fp) vari, såvitt nu var i fråga(punkten 3), hemställts att rUcsdagen hos Kungl, Maj:t begärde att förslagskyndsamt framlades tUl åtgärder för vidgad insyn i och kontroll av kommunalabolag och stiftelser i enlighet med vad som anförts i motionen. Utskottet hemställde att riksdagenskulle avslå motionen 1973:116, såvitt avsåg hemställan punkten 3, Reservation hade avgivits av herrarWerner i (m). i (fp), Schött (m) och (), vilkaansett att utskottet bort hemställa, att med anledning avmotionen 1973:116, såvitt avsåg hemställan punkten 3, hos Kungl, Maj;t begärdeatt utredningen om den kommunala demokratin fick i uppdrag att skyndsamtframlägga förslag till åtgärder för vidgad insyn i och kontroll av kommunalabolag och stiftelseföretag. I detta betänkande behandlas de särskildaproblem som är förenade med möjligheterna till bättre demokrati i dekommunala Vi har just haft en principiell debatt om insyn, kontroll ochmedinflytande på nivå, I det läget avstår jag från en utförligsakargumentation, eftersom de principiella skälen är desamma som de för reservationernai det förra ärendet. Jag yrkar bifall till reservationen. Även jag skall fatta mig kort. Jag vill baraframhålla att även från moderat håll har vi en följd av år framfört kravet påökad insyn i kommunala bolag och stiftelser. Det kan inte vara rimligt attsådana skapas i allt större utsträckning och att detta medför en försämradinsyn från medborgarnas sida. Det framstår som desto orimligare som trenden påalla områden är en annan. Vi vet att medborgarna önskar större insyn och störremedinflytande. Även jag ber att få yrka bifall till reservationen. Insyn i kommunala bolag och stiftelser Det är inte svårt att konstatera attintresset för de kommunala bolagen och för de svårigheter som man sägerföreligger beträffande dessa är betydligt större i än i kommunerna. Men, herr talman, man kan inte underlåta alt göra enjämförelse mellan de resonemang som förs i olika frågor. Vi har behandlatett ärende där man på alla sätt ville förstärka den kommunala demokratin. ha ännu starkare skydd. 1 den fråga som behandlas ikonstitutionsutskottets betänkande nr 8 vill man ha ett direkt statligtingripande som reglerar den kommunala demokratin i fråga om stiftelser ochbolag. Det märkliga är att i ett mycketlångt och vältaligt inlägg förklarade hur förnämt man kunde ordna dessa frågori en kommun där man ville göra det det gick alldeles utmärkt enligt herrSchött. Jag har ingen anledning att tvivla på ord i det fallet,men vad har man i så fall för anledning att på nytt begära en specialreglering,där regering och riksdag skall bestämma hur kommunen skall förfara? Det ärdenna bristande logik som jag finner märklig. Jag konstaterar dessutom attexakt samma reservanter som i det förra ärendet talade om att man inte fårtumma på den kommunala självstyrelsen i detta ärende begär ett direktingripande. Jag tycker att sådana utfall är ganska onödiga för att inte sägasvårbegripliga - de verkar mer vara propaganda än verklig vilja att skapa någotbättre. Med detsagda yrkar jag, herr talman, bifall till utskottets hemställan. Vad ville erinra om var att jag ifjolårets debatt nämnde att års bolagsstämmor hade drätselnämnden iStockholm på förslag av finansborgarrådet beslutat rekommendera en ordning atttillämpas på försök efter vederbörligt beslut i respektive bolagsstyrelse, vUken ordning innebar att kommunfullmäktiges ledamöter hade rätt attnärvara vid bolagsstämmorna. Jag tyckte att det var föredömligt och uttaladeförhoppningen att man på Insyn i kommunala bolag och stiftelser annat hållskulle ta efter detta. Men i huvudfrågan framhöll jag att det är majoriteten ikommunerna som bestämmer hur ordningen skall vara. Vad jag vill åstadkomma härär ett skydd för minoriteten. Jag tycker det är en orimlig ordning att fullmäktigesledamöter som får besluta i en massa ärenden, många av mycket liten räckvidd,inte skall ha insyn i de mycket betydelsefulla kommunala bolagens ochstiftelsernas verksamhet och att en kommunfullmäktigeledamot inte har rätt attnärvara vid bolagsstämmorna. Jag noterar att intresset för att föra den här fråganframåt inte är stort inom majoritetspartiet, men alt vi som representerarminoritetspartierna finner ett stort behov härav. Därför förordar vi enframställning från till Kungl. Maj;t att utredningen skyndsamthandlägger just detta ärende. Än engäng, herr talman, yrkar jag bifall till reservationen. tyckte att statliga organinte borde lägga sig i kommunala bolag och stiftelser. Det är litetöverraskande, eftersom utskottsmajoriteten till vilken hör som motiv för alt avstyrka motionen hänvisar till att den statliga utredningenom demokrati arbetar med dessa frågor. Slår intebakom utskottsmajoriteten? Man må tillhöra oppositionen ellermajoriteten i utskottet - i båda fallen kan det ändå finnas skäl att användalogik, och det är där jag tycker att det brister så förvånansvärt från del enaärendet till det andra. Jag är väl medveten om att frågan ligger underutredning. Om jag skall vara uppriktig, anser jag att herrarna också skullekunna veta detta, då frågan behandlas sedan 1 969, och inte ideligen kommaigen, för detta är ingenting annat än ren propaganda. Dessutom har ni själva förklarat hur vältaligt som helst,att den kommun som vill ge information kan göra det. Varför har ni då anledningatt kräva att regering och riksdag skall bestämma på vilket sätt denna frågaskall handläggas, när ni i andra frågor tigger och ber om så stor frihet sommöjligt? Del är den logiken jag tycker att man skulle ha rätt alt begära ävenav oppositionen. Jag förstår svårigheten att föra en logiskdebatt med . Orsaken till att man vill att staten skall gå inhär är att det krävs vissa lagändringar, och de beslutas av . Överläggningenvar härmed slutad. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen av i m. fl., och förklaradesden förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition; Den somvill att kammaren bifaller hemställan i betänkandetnr 8 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen av i m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat; Ökad decentralisering m. m. inom förvaltningen § 11 Ökad decentralisering m. m. inom förvaltningen Föredrogs konstitutionsutskottetsbetänkande nr 9 med anledning av motion om ökad decentralisering, stärktlekmannainflytande och förbättrad rättssäkerhet inom förvaltningen. I detta betänkande behandladesmotionen 1973:964 av m. fl. vari yrkats att hemställdehos Kungl. Maj:t om åtgärder för att tillgodose de i motionen anfördasynpunkterna om ökad decentralisering, stärkt lekmannainflytande och förbättradrättssäkerhet inom förvaltningen. Utskottet hemställde att skulle avslå motionen1973:964. Reservation hade avgivits av herrarLarsson i Luttra, och (samtliga c) vilka ansett att utskottet borthemställa, att med bifall tillmotionen 1973:964 skulle hos Kungl. Maj:t anhålla om åtgärder för atttillgodose de i motionen anförda synpunkterna om ökad decentralisering, stärktlekmannainflytande och förbättrad rättssäkerhet inom förvaltningen. Till betänkandet hade fogats ett särskilt yttrande avherrar i (fp) och (). 1 föreliggande utskottsbetänkande behandlascenterns partimotion om ökad decentralisering, stärkt lekmannainflytande ochförbättrad rättssäkerhet inom förvaltningen. Detta är centrala frågor i ettsamhälle som värt, och för den enskilde är de självfallet betydelsefulla. Ochfrågorna växer i betydelse. Utvecklingen i samhället har gått mot ökadcentralisering, och därmed följer ofta byråkratisering och ökade svårigheterför de enskilda människorna att nå samhällets service och påverka sinsituation. Detta är, som vi ser det, en synnerligen olycklig utveckling. 3 protokoll 1973. Ökad decentralisering m. m. inom förvaltningen I olika sammanhang har markerat att frågan om ettdecentraliserat samhälle är grundläggande för inriktningen av samhälletsuppbyggnad och utveckling på alla områden. Partiet har i den motion som nubehandlas slagit fast att vägen för att uppnå jämlikhet och trygghet på allaområden och en livsmiljö, som är anpassad efter människans förutsättningar ochbehov, kan bäst nås i ett decentraliserat samhälle. Detta innebär att vi måste ge samhällsbyggnaden en ändradstruktur. Förvaltningen bör så långt som möjligt decentraliseras från statligorganisation till folklig självstyrelse, från centrala myndigheter tillregionala och lokala enheter. Många vägar kan i detta avseende anvisas. Detviktiga är att en sådan strävan finns med som en ledstjärna i alla avgörandenbeträffande samhällets funktioner och ansvarsfördelning men även vidfördelningen av resurser. I nära samband med de här berörda frågorna slår ocksålekmannain-flytandet inom förvaltningen. Sambandet är delvis rent praktiskt.Decentralisering genom överförande av uppgifter från stat till kommun och fråncentral till regional nivå inom den statliga sektorn medför ökat deltagande avlekmän. Sambandet är också principiellt och ideologiskt. Huvudsyftet meddecentraliseringen är att åstadkomma förbättrad demokratisk insyn och kontrollsamt minskat avstånd mellan beslutsfattarna och de enskilda.Lekmannarepresenlalion i verksstyrelser och liknande ingår i det block avåtgärder som är betydelsefulla. Som jag tidigare framhållit har den offentliga sektorn kraftigtexpanderat och på ett djupgående sätt förändrat den enskUda människanssituation. Denna utveckling har också påverkat rättssituationen. Aktivsamhällsomdaning och planering av produktionen, för att trygga den enskUdesvälfärd politiskt sett, har inverkat i detta sammanhang. I denna verksamhetingår omfattande regleringar som på ett alltmer inträngande sätt berörförhållandet mellan del allmänna och de enskilda medborgarna. Som vi ser detbehöver snara åtgärder vidtas för att man inte skall få en djungel och göra detalltför svårt för de enskilda människorna alt la kontakter och bevaka sin rätti samhället. Från sida har vi därför under en lång följd av år förtfram kravet på åtgärder för att stärka den enskildes rättsskydd inom förvaltningen.Vi är väl medvetna om den reformverksamhet som har skett och sker i den härfärdriktningen, men vi menar att det måste tas ett samlat grepp och attreformverksamheten skaU fortsätta. Vi har med den motion som här föreligger tUlavgörande också velat understryka detta. Jag ber, herr talman, att få yrka bifall till denreservation som är knuten tUl utskottets betänkande. FruTHUNVALL (s): Som myckel riktigt sade ärdetta inte någon ny fråga som har att behandla. En motion omrättssäkerheten för den enskUde inom förvaltningen behandlades sä sent som inovember , och de övriga problem som motion tar uppbehandlades av under fjolårets vårsession, då utskotts-majoritetenmed hänvisning till pågående utredningar och redan fattade beslutansåg motionerna besvarade. betänkande angående fjolåretsmotioner, vilket godkändes av , har utförligt refererats i utskottetsbetänkande nr 9 som vi nu behandlar. Utskottet ansåg det väsentligt attmöjligheterna till ökad decentralisering togs till vara, särskilt då detinnebar rationalisering, ökad effektivitet eUer förbättrad service förallmänheten. Även frågan om rättssäkerheten var enligt utskottet av stor vikt.Utskottet erinrade om utvecklingen på området, vilken lett tillatt betydande lekmannainflytande införts inom allt fler grenar av förvaltningen.Utskottet uttalade även att det var ett demokratiskt intresse attmedborgarinflytandet inom förvaltningen fortsatte att öka men att formerna fördet givelvis måste skifta med hänsyn till de varierande förhållandena på olikaområden. En form av decentralisering är ju utlokalisering av statliga verk, sominte behandlas av , men där även ytterligare förslag 'åratt vänta, förutom de redan beslutade. Vad beträffar frågan om den enskildes rättsskydd erinradeutskottet om att viktiga reformer redan hade beslutats och att ytterligareförslag kunde förväntas av betydelse för den enskildes rättsskydd inomförvaltningen. Även har samtliga partier utom centernenats om utskottets betänkande, som jag anser borde ses positivt också frånmotionärernas synpunkt. Men den reservation som har avgivits av centerpartietsrepresentanter i är i långa stycken en kopia av den somavgavs . Trots utvecklingen på området - en utveckling som ävenreservanterna är medvetna om, som här omnämnde, som utförligt harbehandlats av utskottet föregående år och som understrukits i föreliggandeyttrande har man ej kunnat avvakta resultatet av pågående arbete.Utskottsmajoriteten intar för sin del samma ståndpunkt som föregående år ochvidhåller sina uttalanden i dessa frågor, som jag i mitt anförande kort harredogjort för och där jag för ytterligare redovisning viU hänvisa tUlutskottets betänkande. Med hänsyn till de förhållanden som vi redogjort för ärdet enligt utskottets mening inte erforderligt att nu ta ett särskilt initiativfrån sida i syfte att uppnå ökad decentralisering, stärktlekmannainflytande och förbättrad rättssäkerhet inom förvaltningen. Jag yrkar bifall tUl konstitutionsutskottetshemställan i betänkandet nr 9, Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs på bifaU tilldels utskottets hemställan, dels reservationen av i Luttra m, fl,,och förklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr begärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller konstitutionsutskottetshemstäUan i betänkandetnr 9 röstar ja, den det ejvUl röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen av i Luttra m, fl. Ökad decentralisering m. m. inom förvaltningen Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen.