prot · FW0960 · 1973-12-31 00:00:00 — Vad man tror sigvela är alt antalet aborter kommer att stiga i och med alldel blir fri abort, men man tror inte alt stegringen blir lUca stor som i deländer där man gått direkt över från en myckel restriktiv lagstiftning, t. ex.i staten , tUl en i praktiken fri abort. Stegringen kommer sannolikthär atl bh ganska liten i jämförelse med denna. vet man att en mängd av de resurser, som nuanvänds för den byråkratiska apparat som vi haft och har, i stället kan sältasin på andra områden. Man vet också atl om det blir fri abort, kommer ingreppentUl stånd på ett mycket tidigare stadium ochdärmed blir det kortare vårdtider. Flertalet aborter kommer då all göraspolikliniskl, varför det inte kommer all behövas någon klinisk vård alls. Komplikationernablir också färre och mindre allvariiga. Det är mot denna bakgrund som jagför min del anser att arbetsgruppen inle hade behövt tillsättas utan man kundeha genomfört en lagstiftning . Naturligtvis hade man fått öka påresurserna, men det får man under alla förhållanden göra när det gällerabortförebyggande verksamhet och annat. HerrKARLSSON i (s) kort genmäle: TiU anförande finns ingentingannat alt säga änatt den kartläggning som pågår måste bli klar innan någon proposition kanläggas fram. I lUchel med hoppas jag dock alt detta skaU kunna skerelativt snart. Till vill jag säga atl del svenska folketvore all beklaga, om vi skulle tillämpa den grundsyn han redovisar beträffandeabortsidan och om vi skulle använda de metoder, som herrar Äkerhnd och Nilssoni Agnas rekommenderar när det gäller abortpoliliken. hänvisade tidigare lUl hur man förfar iAmerUca när del gäller aborterna. som i'andra avseenden har engod tro på kunde ju ha nytta av alt studera resonemangbeträffande abortpoliliken i . Till fröken i vill jag säga att viännu inte har tUlräckligt med läkare för att klara 4-årskonlrollen. När jagsäger atl vi nu inte kan gå med på en sådan, viftar jag inte alls bort frågan. påslår alt jag skulle vara belåten, ja rent avsjälvbelåten, beträffande sjukvårdssilualionen. har en benägenhetall inte lyssna tUl vad man säger. Jag skall nu upprepa ordagrant vad jag sadei det första avsnittet, den mera principiella delen av mitt inlägg: "Deåtgärder som vidtas i detta avseende av sjukvårdshuvudmännen, i första handlandslingen, har varit mycket värdefulla, men fortfarande finns det mycketstora brister atl avhjälpa." Det är vad jag sade, . Om deltaskulle vara självbelåtenhet, tror jag att får titta litet i svenskordlista för alt se vad självbelåtenhet är. Jag har inte gjort någonting för att sopa undan problemen.Jag är helt medveten om att en utbyggnad av våra sjukvårdsresurser kommer attkosta mycket pengar. All klara den uppgiften är ett av våra stora problem. Mentro nu inte, , atl den kommunalekonomiska utredningen kommer attlösa dessa problem. Sjukvårdskostnaderna måste ändå betalas av medborgarna på elleller annat sätt. Det kommer man inte ifrån. I fråga om BB-situationen finns det onekligen problem. sak skall man observera. Många BB-avdelningar är alldeles för små för där skall kunna driva en så effektiv verksamhet, att kvinnorna får detskydd de behöver. Ett BB bör kunna ha tUlgång lUl gynekologer och helst ävenlUl barnklinik. Del är etl faktum. Tyvärr hinner jag inte gå in längre i resonemanget medherr , men om nu begär ordet, kanske jag får tillfälle altåterkomma med en ny replik. () kort genmäle; När jag säger atl delskulle vara en olycka för svenska folkel, om kammaren vid det beslut vi såsmåningom går atl fatta i denna fråga inle delar den uppfattning jag givituttryck ål, räknar jag till svenska folket också de ofödda. Även dessa skall harätt till liv. FrökenANDERSSON i (c) kort genmäle: Fru talman! Jag noterar tacksamt i yttrande, när han säger att vi inlehar tillräckliga resurser att nu gå med på förslaget om 4-årskontroll. Om jagfattade delta rätt, betyder det att är inställd på alt gå med påförslaget . HerrHAMRIN (fp) kort genmäle: i skall få tUlfällealt återkomma. En kort mening om all del återstår brister kan inle skyla överdet uttalande som sedan kom från i om alt allt vad somyrkades från oppositionshåll i stort sett var av noll och intet värde. Det fanns hos i inte någon störreförståelse för vare sig bristerna i vårdkontinuileten eller de ekonomiskasvårigheter, som landstingen utan tvivel står inför när det gäller både dennuvarande slutna vården och en utbyggnad av den öppna vården. När man yrkar påytterligare medel för den förebyggande hälsovården betecknas det som överbud,och när man över huvud tagel påpekar atl vi måste se upp då del gällerläkarulbUdning och annat för alt få det hela att fungera, är det inte fråga omnågra större problem för i . Jag kan inte finna attdetta är något annat än att man sopar problemen under mattan. Jag skulle också gärna vilja ta upp ett resonemang medherr om BB-avdelningarna, och jag kan då påpeka, atl jag aldrig harsagt atl vi har möjligheter eller ens skyldigheter att bibehålla alla småBB-avdelningar. Jag bara påpekade atl så länge patienterna önskar bibehålladem, hade vi tänkt försöka göra det, men vi har ingen möjlighet därlUl på grundav atl vi saknar gynekologer. (vpk) kort genmäle: För säkerhets skullkanske jag bör säga all jag inte yttrat mig om abortpolitiken i praktiken ochabortpohtiken i största aUmänhel i . Vad jag yttrade mig om var högstadomstolens dom , som jag betraktar såsom ell myckel framsyntdokument. 1 överensstämmelse med vad i sade, borde herrÅkerlind få en tankeställare av alt la del av detta dokument. HerrKARLSSON i (s) kort genmäle: Jag förstår atl har anledning altinte vara alltför välvilligt inställd mot utan får lov att något dämpaned det han sade. Jag vill emellertid också gärna understryka att högstadomstolens utslag är värdefullt. Till vill jag säga atl det beror på vUkenlivssyn man har. Är man pessimistiskt lagd och tycker att all världens olyckorramlar över en, då kan man resonera som han. I sitt inledningsanförande sadehan alt det har skett en mycket stark utbyggnad av sjukvården under 1960-talel,och det noterar jag ändå som något positivt från hans sida. Men när jag sägerungefär likadant, fast kanske med andra ord, påslår han atl jag sopar problemenunder mattan. Vad sade i sin inledning stämmer inle med vad han nuförsöker pådyvla mig i repUkerna. Det faktum kan ingen komma ifrån alt svensksjukvård har genomgått en oerhört stark utbyggnad.När åberopar de ytterligare åtgärder som kräver för attförbättra sjukvårdssilualionen kan vi hänvisa till atl så många utredningarsysslar med sjukvårdsområdet atl del vore en överloppsgärning atl liUsätlaytterligare utredningar. Del är grundorsaken till alt vi avvisat folkpartiels Nr 60 förslag i olika avseenden. den Beträffande överbudet på för upplysning om loba- 4 aoril1973 '" skadeverkningar får väländå medge att man bör låta en ;-- ;;------------ Utredninglägga fram sill resultat innan man begär pengar. ' vägen vi brukar gå här i . Vi får se hur del går med 4-årskontrollen ifortsättningen, fröken i . Jag vUl gärna understryka atlvisst behövs del hälsokontroll på barn i den åldern, men det är möjligt alt manpå andra vägar kan lösa det problem som fröken är ute efler att lösa. Det finns en part som glömmer när handiskuterar abortsiluationen, nämhgen kvinnan. Tänk också på henne, ! (vpk): I vpk-motionen 289, som är behandlad isocialutskottels betänkande nr 4, lar vi upp frågan om sjukvårdenseffektivisering, organisation och inriktning. Jag vill med några ord kommenterayrkandena i denna motion. Vi framhåller bl. a. atl sjukvårdskostnaderna förlandslingen är orimligt tunga, och vi kräver en omfördelning i sådanriktning all staten övertar en ökad del av sjukvårdskostnaderna. talade tidigare om skalleuljämningen, men jag ser ingen lösning inågon ändrad kostnadsfördelning den vägen. Del bidrar bara till alt en dellandsting som skulle ha övermäktiga svårigheter kan klara sin situation.Vi syftar till en generell ändring av kostnadsfördelningen mellan landslingenoch staten, där vi alltså hävdar alt staten skall överta en större del avkostnaderna. Det borde införas ett generellt statsbidrag tUl landstingen föratl driva sjukvården. Genom del nuvarande sjukförsäkringssystemets uppbyggnadstyrs sjukvårdens inriktning mot just sjukvård därför atl det inte utgårersättning för förebyggande vård. Vi anser atl en ändring bör komma till ståndså atl sjukvårdens verksamhet i större utsträckning inriktas på förebyggandevård. Del skulle kunna åstadkommas genom en helt fri sjukvård.Låginkomstutredningen har också visat alt fattigdom och sjukdom ofta går hand ihand. Den som har låg inkomst är också oftare sjuk än den som har en högreinkomst. De avgifter som den enskilde erlägger tillsjukvården kan synas vara ganska obetydliga genom 12-kronorsreformen. Vi anseri alla fall att sjukvården borde vara helt fri och atl del inle skulle medföranågon stor kostnadsökning för del allmänna. Det skulle också bh mindre krångeloch mindre administration om sjukvården, som i en del andra länder, vore heltfri. Vi är också av den meningen att all sjukvård bör handhasav en huvudman, nämligen . Vi anser atl även förelagshälsovårdenhelt bör läggas under landstingens huvudmannaskap. Vi anservidare att den inriktning mot förebyggande vård som jag nyss har nämntskall få formen av riktade hälsokontroller som las upp i Vi tror all del skall leda till lägre 92 sjukvårdskostnader och till en bättre folkhälsa. Vi menar också all sjukvårdshuvudmännen,alltså landslingen, bör få en laghg skyldighet - i hkhet med vad socialnämndernahar i fråga om atl tillhandahålla socialvård på det primärkommunala planet -atl tillhandahålla hälso- och sjukvård till alla medborgare på ett godtagbartsätt. Vi har, i , i denna motion inteyrkat på någon ny parlamentarisk utredning. Vi fick av iHuskvarna höra hur många utredningar som egentligen finns, och det slår också iutskottets skrivning. Därför anser vi att om det vi i motionen framfört gestill känna för de utredningar som är på gång, tror vi atl våra intentioner kankomma fram utan alt del tillsätts någon ny utredning. Enligt den ordning som kungjordes när vibörjade diskutera återkommer jag med yrkande om bifall till reservationen 2 isocialutskottets belänkande nr 4 när detta har föredragits. HerrWERNER i (m): För alt börja med etl par ord om herrKarlssons i utredningsfilosofi, är det helt riktigt atl del äroppositionen som föreslår de flesta utredningarna. Det är ett sätt föroppositionen att arbeta. Den sittande regeringen och dess parti är som regelkonservativa vad del avser den beslående ordning som de själva har åstadkommit.Det är också rätt naturligt. Del verkar nästan som om tyckte alldet var mindre viktigt att också oppositionen var representerad i dessautredningar, men det kan jag väl ändå inle tro atl han menar. fårväl se en gång när hans parti kommer i oppositionsställning att ni får arbetapå samma sätt och föreslå utredningar. Sedan är det skUlnad på utredningar och utredningar. Närman genomfört en så omfattande reform, som från begynnelsen har mottagits med stor tveksamhet, tycker vi nog alt del är värtalt efler se efler vilka effekter den reformen fåll. Jag tänkerdå på enhelslaxereformen, vars effekter vi även anser bör utredas. Deltahar vi framfört i motionen 166. Det gäller då förslås väntetider, kostnader,vårdkonlinuilet, vårdkvalitet och dylika ting. vill utskottet inle vara med om det ulan hänvisar, i årliksom , tUl atl frågan följs av departementet, ,och . Det är gott och väl. Men vadhar man då sagt från dessa håll, och vad har utskottet att anföra? Det är klartalt dessa instanser följer denna fråga från sina utgångspunkter, sina ohkauppgifter och intressesfärer. Men vi avser en utredning av del samladekomplexet och dess effekter. Det hade varit bra om motionerna hade skickals påremiss till dessa instanser så alt utskottet haft något yttrande atl fallatillbaka på, när det avstyrkt motionerna. När reformen beslöts , var målsättningen bl.a. alt överföra viss sjukvårdsefterfrågan från den dyrbara slutna vården tillden öppna. Vidare skulle vårdkostnaderna för de enskUda patienterna bli mindreoch likartade. Reformen annonserades som en stor jämlikhets-reform.Naturligtvis skulle det också bli rationaliseringsvinster på kostnadssidanbeträffande både vården och administrationen. Men hur har det nu gått med dessamålsättningar? Utskottet bekräftar självt - och ansluter därvid till eninterpellationsdebatt som socialministern höll - atl den slutnavården inte visat sig medföra någon minskning av sjukvårdsinsatserna och attbehovet av den öppna vården har ökat. Kostnadssidan har väl ingalunda upphört att vara ettbekymmer för sjukvårdens huvudmän, och även för den enskilde patienten haråterbesöken bhvit mer än dubbelt så dyra nu som före reformen. Sedan kvarstårde obesvarade frågorna om väntetider, vårdköer, vårdkontinuitel ochvårdkvalitet, vilka man också vUl ha ell svar på. Vi har hänvisat till två undersökningar, delsVäxjöundersökningen, knuten tiU där, dels den betydligtfyUigare undersökning som gjorde 1972 och som omfattade195 khniker, 45 provinsialläkarmotlagningar och 97 praktikermottagnmgar. Densistnämnda undersökningen konstaterar atl väntetiden för icke akutaöppenvårdsbesök vid klinikerna fördubblats tiU 1971 och redubblatsunder vid provinsialläkarmoltagningarna, atl en orimligt storförlängning av samma väntetider skett särskUt beträffande vissa specialiteter,t. ex. gynekologi, öronsjukdomar och psykiatri, samt att genomslrömningslidenper patient i allt väsentligt är oförändrad vid provinsialläkarmottagningarnamen all den genomsnittligt minskade per patient vidlandstingels khniker. Växjöundersökningen konstaterar atl någon förskjutning avvården från sluten till öppen inte har uppnåtts och inte heller den ökadekostnadstäckning som åsyftats. Det är rätt underligt atl ulskoltel inte del minstakommenterar dessa båda undersökningar. Utskottet anför i stäUel att någonökning av väntetiderna inte inträffat och hänvisar därvid tUl devårdplaneringslistor som kontinuerligt insänds till . Menmåhända skuUe man också ha tittat på den undersöknmg som socialstyrelsengjorde för , då styrelsen begärde in uppgifter om beläggningsamt antalet personer på väntelistor och över huvud taget gjorde en mätning avsjukvårdsproduktionen. Nåväl, skulle nu mot förmodan, ingen ökning av väntetidenha inträffat, behöver detta i och för sig inte innebära att aUt är välbeställt. Snarare har köerna nått det rimligas gräns eller gränsen för delorimliga, då ytterligare patienter inle finner del särskilt menmgsfulll attställa sig i kön ulan går till privatpraktiker i stället. Dessa har ocksåupplevt ett tryck, som de inle helt kunnat motsvara. Därmed har reformen, i sinegenskap av jämhkhelsreform, blivit hårt naggad i kanten. Vad vårdkontinuileten beträffar måste de ideligaläkarbytena, som ofta drabbar en och samma patient, medföra många alltför välkända nackdelar. De kan i varje fall inte bidra till att höja vårdkvaliténeller den s. k. genomslrömningslaklen. Vi anser att den utredning av reformensverkningar, som vi yrkat på, är myckel angelägen. Resultatet av en sådanutredning skulle också kunna ge väsentlig ledning vid planering av nyaläkartjänster, skiftande utbildningsbehov och myckel annat. Därmed ber jag, fru talman, att få yrka bifall tillreservationerna I, 3 och 5 vid utskottels belänkande nr 4. HerrKARLSSON i (s) kort genmäle: Först vill jag vända mig till min utredningsfilosofi.Den redovisning jag lämnade rörde det system som finns i , däroppositionen är representerad i utredningar. Del finns knappast motsvarighettill detta i andra länder. Över huvud tagel finns inte ell system där man fårträda in på parlamentariskt vis, som man gör här. Om det mot alla tecken skullekunna bU en borgerlig regim i detta land är det klart atl vi skulle använda ossav samma system. Men jag tror all vi skulle akta oss för att gnälla både överkostnaderna och över att man hänvisar motioner tiU utredningar för att få dembelysta. Sedan säger att det hade varit bra om motionensänts på remiss till någon utredning. Det är klart atl varje motionär talarvackert för sin vara, men i del här fallet finns det en rad organ som verkligenhar dessa problem nära inpå sig och som gör utredningar om lägel. Alt tUlsättaen parlamentarisk utredning är såvitt jag förstår en överloppsgärning. Sedan kommer in på problemen med det nyasystemet. Man har fortfarande väntelider, köer osv. Del är klart, framför alltnär det gäUer specialistvården, att det finns köer. Det är ingen tvekan om densaken. Men del sammanhänger med atl vi inte har tUlräckligt med läkare på dehär områdena. När vi eller någon tid därefter fårtillräckligt med läkare i detta land då behöver det inte bh sådana väntetidersom förekommer . Men faktum är alt om vi inte gjort den reform vi gjorde närenhelstaxesystemet genomfördes så skulle vi på lång sikt ha fått det sämre. Beträffande Läkarförbundets utredning vill jag påpeka attdel är en ren partsutredning så den finns det naturligtvis inte alltför storanledning alt bry sig om. De har från början varit emot det här systemet. Dehar motvilligt gått med på del och del är klart alt de inte är så förfärligttilltalade av det system som råder. En sak till . Att vi har köer vid vårasjukvårdsinrättningar beror på alt del svenska folkel har råd altefterfråga sjukvård och del är något väsentligt. Sedan vill jag vända mig tiU . Tro nu inteatl man på en enda gång skulle kunna lösa problemet genom det förslag vpklägger fram. De som får betala sjukvårdskostnaderna blir i alla fall, viaskaller, medborgarna i detta land. HerrWERNER i (m) kort genmäle: Jag vet inte om det är just oppositionen somgnäller jämt över alt del är utredningar som hindrar nya förslag. Vi är vällika goda därvidlag. Vi vel alt utredningar lar lid. Vad vi ofta framför är allom det sitter en utredning och det kommer till nya behov så yrkar vi som regeltUläggsdirekliv tUl sittande utredning och det är ju en god väg. Sedan säger i att det finns organsom följer denna fråga så det är onödigt med utredningar, och han syftar då pådem jag räknade upp . Del är sant. Men vad har de förmedlat till utskottetsom gör vårt förslag överflödigl? Det är självfallet del man efterlyser när mannu själv för fram ett utredningsbehov. Beträffande köerna vill jag eftersom socialministernsitter i kammaren erinra om vad han lovade mycket generöst ,nämligen alt det ickeskulle bU ytterligare köer och förlängda väntetider m. m. Det var ensvartmålning från oppositionens sida, menade socialministern. Men del harförvisso bhvit annorlunda. i (c): Jag vill först starkt understryka desynpunkter som fröken i har anfört angåendeskärmbUdsundersökning av invandrare. Som utskottet skriver uttalade sigriksdagen för en förbättrad hälsovård för invandrare. är det1973, och utredning pågår fortfarande. har vi haft en mycket storinvandring, och därför är det litet förvånande all utskottet bara tar med desiffror som gäller flyktingar som har förts hit från flyktingläger. Det är närman ser på det totala antalet invandrare mycket marginella siffror och de börinte redovisas så ensamt. Även nu när vi inle har någon netloinvandring är juantalet människor som kommer hit mycket stort. var del 24 000personer. Därför är den här hälsokontrollen som har tagits upp i motionenytterligt viktig. Men, fru talman, del var om den aktuella aborlsitualionensom jag hade tänkt säga några ord. När abortkommittén efter lång utredningstidpresenterade sina förslag var förhoppningarna stora bland mångaav kvinnor atl regeringen nu skulle förelägga förslag tillny abortlag och atl vi skulle kunna fatta beslut. Så har ju inte skett. Anledningen härtill är svår för att inte säga omöjlig allförstå. Att det finns behov av en ny lag är det väl inte någon som i dagifrågasätter. I remissvaren från de instanser som det på något sätt angår hardetta också myckel starkt understrukils. Men ändå tvekar regeringen ochtillsätter en arbetsgrupp för att se över resurserna trots att huvudmannen somskall ställa resurser till förfogande i sitt remissvar har skrivit följande: "Om också antalet abortoperationer kan komma atl öka,bör detta sålunda inte vara fallet beträffande antalet graviditeler. Styrelsenfinner det därför knappast rimligt att relatera behov av resursförstärkningarinom den gynekologiska sjukvården lUl en höjd abortfrekvens. Varje gravidkvinna har rätt att ta samhällets sjukvårdsresurser i anspråk. Resurserna vidabortingrepp är visserligen delvis helt andra än dem som las i bruk om kvinnanshavandeskap fortskrider fram till förlossning, men från sjukvårdshuvudmännenssynpunkt skiljer sig de båda alternativen inte så mycket ibelastningshänseende." Jag vill därför säga till i attnär huvudmannen har varit beredd alt anvisa och la sitt ansvar för resurser såtycker jag i likhet med att man även skuUe vara beredd att läggafram förslag. Jag tror också, liksom sjukvårdshuvudmannen, att resursanspråkentotalt sett inte skulle bli så myckel större. Jag har tillfälle att på nära håU följa abortfrågan isocialstyrelsen. vill med bestämdhet påstå att vi har en ordning somblir den för samhället mest resurskrävande. Man följer den gamla lagen med elllångt ulredningsförfarande som oftast resulterar i ett bifall tUlansökningarna etl bifall som om vi redan hade. den nya lagen. Jag vill dock säga alt delta förfarande inte innebär atl man går utanförden nuvarande lagens gränser. Så är ingalunda fallet. Men den nuvarande lagenger med sin utformning av andra abortindikationer, som förutsedd svaghet, aUade möjligheter som behövs för etl bifall tUl ansökan. Samhället befinner sig alltså , jag upprepar det, iden mest kostnadskrävande och resurskrävande situationen. Man gör långa utredningar,det blir flera lakar- och kuralorbesök som lUl sist resulterar i ell bifall.Resultatet blir också alt graviditeten bhr längre framskriden och då fordrasockså mera resurskrävande operationsmetoder och längre vårdtid. Som påpekade försöker många utredare att göra utredningarna mindre resurskrävande och mindre dramatiska. Manförsöker över huvud tagel förenkla det hela. Jag finner det ändå upprörande atlvi använder resurserna så felaktigt och inle anser oss ha möjlighetatl satsa pengar och personal på de förebyggande åtgärderna. I varje fall påvissa platser får kvinnor vänta upp till för att fåprevenlivmedelsfrågan ordnad - t. ex. insättande av en spiral, om inte kvinnangenomgått en förlossning eUer abort; då finns det i regel förtur. Jag harträffat förtvivlade kvinnor som säger: "Jag måste väl genomgå abortförst för att få detta ordnat." Efterfrågan på spiraler är stor, främst beroende på allskrämselpropa-gande mot p-piller som bedrivs. Naturligtvis behöver p-pillerutforskas mera och bh bättre, men är trots allt detta preventivmedel detsäkraste. Därför är del beklämmande att nyhetsmedia i så hög grad är i händernapå vissa kändisar som vill göra sensation kring sig själva. För varje utspeloch varje sensationsartikel frågar vi oss, vi som sitter och beslutar om bifalleller avslag: Vad kommer detta att resultera i ? I regel brukarresultatet avspegla sig i de utredningar och det ansökningsmaterial som vi får. Att informationen kring preventivmedlen är otillräckligoch inte når fram till människorna, det vet vi genom undersökningar, t. ex. denrelativt färska undersökningen i . Vissa frågor ställdes till kvinnor somansökte om aborloperation. Man hade frågorna ute så som under femkvartal. Det visade sig att informationen hade varit mycket bristfälUg. Det är därför bra atl man nu ställer tillförfogande för upplysning. Men inte kommer man alt kunna mäta effekten av enupplysning som skall vara så spridd och som får kosta så litet. Nej, dä måsteman ställa helt andra resurser till förfogande. Därför hade del varit bättre som också förslagits i en motion att välja ut ett mindre område. Då hade mankunnat mäta effekten. Utskottet skriver nu atl det skulle vara orättvist om intebefolkningen i hela landet får information. Vi får väl ändå utgå ifrån all delredan nu bedrivs någon form av information överaUl.