prot · FW09142 · 1973-12-31 00:00:00 — Jag yrkar sålunda, herrtalman, bifall till utskottets hemställan pä denna punkt. har tagit upp en utomordentligt viktig punkt;hur eleverna pä alla skolstadier skall undervisas i arbetslivets frågor. I vissaav gymnasieskolans linjer ingår särskild undervisning på detta område. Läroplanerna för och gymnasieskolan grundskolanär det inte sä. I skall man enligt läroplanerna studeraarbetsmiljön och andra miljöfrågor som moment inbyggda i andra ämnen. Det kannaturligtvis finnas delade meningar om vilket som är bäst. Detta gäller även ifråga om t. ex. samlevnadsfrågor, familjefrågor, arbetsmiljön, andra mUjöfrågoroch nykterhetsfrågan en rad frågor som ledamöterna av kammaren oftaintresserar sig för. Skall dessa frågor behandlas som särskilda ämnen påschemat eller skall de vara inbakade som moment i de andra ämnena? I grundskolanhar man valt att låta miljöfrågorna ingå som delmoment i studiet av andraämnen. Jag vill gärna notera att läroplan när det gällermUjöfrägorna betonar att det inte bara rör sig om den yttre mUjön utan också omden mre miljön, t. ex. bostadsområdenas utformning eller arbetslivets gestaltning. Det är utomordentligt viktigt att ungdomarnagenom aUa stadier sä mycket som möjligt får kontakt med praktiskt arbetsliv ochundervisning om hur arbetsmiljön skall göras så bra och mänsklig som möjligt.Det är min och utskottets uppfattning att det på grundskolenivån är bäst attdetta sker genom moment inbakade i andra ämnen. Med understrykande av hurviktig denna fräga är ber jag att även på denna punkt få yrka bifall tUlutskottets hemställan. FruSUNDBERG (m); Jag förmenar visst inte de lokalaskolstyrelserna att ordna gymnastikundervisningen sä bra som möjligt. Men vadjag ville påpeka för utbUdningsutskottets ordförande var den motsättning somfinns mellan stadgan för lärarutbUdningen och skolstadgans 15 kap. 17 §, därdet förutsätts att Kungl. Maj:t meddelar särskilda bestämmelser om behörighet ivisst ämne, om detta behövs i särskilt fall. Jag anser att detta behövs här,eftersom det är klart deklarerat att utbildningen inte alltid ger behörighet iämnet. Överläggningen var härmed slutad. Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. Propositioner gavs på bifaU till dels utskottets hemställan,dels reservationen av herrar Nordstrandh och , och förklarades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller utbildningsutskottetshemställan i betänkandetnr 47 punkten 14 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifaUit reservationen av herrar Nordstrandh Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens Nr 142 ledamöterha röstat för ja-propositionen. Dä begärde rösträkningverkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstning gav följanderesultat: Kammarenbiföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. § 12 Föredrogs utbildningsutskottets betänkande nr 48 ianledning av motioner om utvärdering av anordningen fritt valt arbete pågrundskolans högstadium m, m. Utskottets hemställan bifölls. § 13 Tystnadsplikt för skolkuratorer Föredrogs utbildningsutskottetsbetänkande nr 49 i anledning av motion om tystnadspUkt för skolkuratorer, I detta betänkande behandladesmotionen 1973:1285 av m, fl, (m, c, fp) vari hemstäUts attriksdagen hos Kungl, Maj:t skulle anhålla att bestämmelser utfärdadesinnebärande tystnadsplikt för skolkuratorer. Utskottethemställde att skulle avslå motionen 1973:1285, HerrKOMSTEDT (m): TUlsammans med tvä riksdagskamrater fråncentern och har jag väckt motionen 1235, Den behandlar ett förskolområdet viktigt spörsmål. Skolans arbetsformer och omsorgen om jäktade ochpå skolarbetet trötta elever diskuteras ofta i . Alla tycks vara enseom att förbättra skolarbetet och förhällandet mellan elever och lärare samt omatt alla behövliga åtgärder därför bör sättas in. Utskottet har också gettmotionärerna rätt när utskottet skriver att motionen behandlar en väsentligfräga. Det borde vara självklart att de problem som människoranförtror en skolkurator skall stanna dem emellan. Därför är det förvånande attsädan tystnadsplikt inte redan är inskriven i gällande bestämmelser. tolkarjag emellertid utskottets skrivning så, att utskottet är berett att säga jatill motionens yrkande men att man först vUl avvakta offentlighets- ochsekretesslagstiftningskommitténs resultat. Detta är väl det vanliga tUlvägagängssättet,och det finns ingenting att erinra mot detta. Att jag begärt ordet beror på att jag gärna vill frågautskottets talesman, om utskottet har inhämtat när denna utredning väntas bliklar. Jag anser denna fråga vara så väsentiig att den måste avgöras med det snaraste.Man bör inte avvakta resultatet av en utredning, som kanske kommer att läggasfram om fyra fem är. Frågan är av sådan betydelse att den inte kan skjutasalltför längt . Med detta ber jag att fä yrka bifall till motionen 1285. i (s): Som redan konstaterat harutskottet mycket välvUligt behandlat de tankegångar som han och hans medmotionärerhar framfört. Utskottet har också konstaterat att det är en väsentlig fräga somhar aktualiserats i motionen. När offentlighets- och sekretesslagstiftningskommittén kanväntas komma med sitt betänkande kan jag inte svara pä jag har inte hafttillfälle att undersöka den saken, men jag är övertygad om att det inte kandröja alltför länge innan den kommer fram med synpunkter pä detta område, ochdå kan man förutsätta att det finns möjligheter - om utredningen finner detnödvändigt tUl lagstiftning eller regler som tillgodoser de syftenmotionärerna har tagit upp. Bara nägra synpunkter från det praktiska arbetet inom enlänsskolnämnd, där jag har suttit med i ett tiotal år! Endast en gång harnämnden haft att handlägga en fråga, där det ifrågasattes om en kurator brutitmot sin diskretionsplikt. I utskottet har vi också varit övertygade om att deflesta befattningshavare på detta område känner det som en naturlig del av sittarbete att inte avslöja nägra detaljer. Vid det tillfälle jag nämnde hadekuratorn vid en föreläsning om sitt arljete inför en grupp lärare tagit ettexempel men varken nämnt namn eller ens den skola där händelsen inträffat -och beskrivit utifrån vilka förutsättningar en skolkurator kan komma attarbeta. FaUet anmäldes inte av flickan eller hennes föräldrar, utan av enutomstående eftersom det hade refererats i en tidning. Ärendet prövades ivederbörlig ordning och avskrevs därefter. Så fungerar detta praktiskt. Mycket sällan bryterkuratorerna mot sin tystnadsplikt även om den inte är inskriven i lag. Vi ärövertygade om att det ges och tas förtroenden mellan skolelever,kuratorer, skolpsykologer och lärare, och några allvarligare missbruk av deförtroendena förekommer mycket säUan. Jag skulle nästan våga säga att omsådant nägon gäng händer är det att hänföra till olycksfall som varkenlagstiftning eller andra bestämmelser kan rå pä. har också konstaterat att utskottet i sittbetänkande ställt sig mycket välviUigt tiU tankegångarna i motionen, och jagskaU inte ta upp tiden med att mera utförligt redogöra för vad utskottet harsagt aUa som skall ta ställning kan läsa vad där står. Med hänvisning tiU den utförliga redovisningen iutskottsbetänkandet yrkar jag bifall tiU utskottets hemställan och avslag päherr Komstedts yrkande om bifall till motionen 1285. Jag tycker det är betydelselöst hur mångagånger i har stått inför avskräckande exempel. Det skallöver huvud taget aldrig förekomma något brott mot tystnadsplikten. Men det kanockså vara på det sättet att många elever inte tar kontakt med skolkuratorerdärför att de vet att dessa inte har tystnadsplikt. Hur stort förtroendeeleverna än hyser för kuratorerna vet de att någon tystnadsplikt inte finnsinskriven i lag. Det är det som är det betydelsefulla i frågan. i kan inte säga när offentlighets-och sekretesslagstiftningskommittén lägger fram förslag, men han tror inte attdet kommer att dröja alltför . och jag har kanske olikasynpunkter på vad som menas med "inte alltför länge". Med endast treårs riksdagsarbete bakom mig har jag i alla fall lärt mig att det där med"inte alltför länge" kan handla om åtskilliga är - det finnsutredningar som sitter väldigt . Jag hade varit nöjd med ett svar som gickut pä att förslag kan läggas fram eller 1975, Däremot ärjag inte bereddatt acceptera att det dröjer eller 1978, Jag ber i sä faU att fååterkomma till nästa års riksdag med en ny motion i ärendet. i (s): Jag vill bara framhålla för ochkammarens övriga ledamöter att vi i betänkandet har redogjort för derekommendationer som har utfärdat för skolkuratorernasarbete. Anledningen tiU att jag tog exempel från det praktiska arbetsfältet varatt jag är övertygad om att skolkuratorer, skolpsykologer och andra som har meddessa frågor att göra arbetar utifrån de förutsättningar som villatt det skall lagstiftas om. Offentlighets- och sekretesslagstiftningskommitténssekretariat kan inte ge besked om när ett förslag kan väntas. Det har jagförståelse för; det är ganska viktiga och väsentliga frågor på offentlighets-och sekretesslagstiftningsområdet som man arbetar med, och nian kan stöta på enrad problem som noga mäste övervägas. Det tycker jag att och deövriga motionärerna skall respektera, eftersom de tycker att frågan är såväsentlig. Inom utskottsmajoriteten delar vi också den uppfattningen. Överläggningenvar härmed slutad. Propositioner gavs på bifall tiU dels utskottetshemställan, dels motionen nr 1285 av m. fl., och förklarades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. § 14 Föredrogs betänkanden Nr 50 ianledning av motion angående lokalutformning Nr 51 i anledning av motion om åtgärder till stöd försommarverksamhet för barn i skolmognadsklass Nr 52 i anledning av motion angående representation istyrelse för specialskola Nr 53 i anledning av motion om uppföljning av det inrearbetet inom specialskolan Nr 54 i anledning av motioner angående yrkesstudier m. m,för lärare i gymnasieskolan Kammaren biföU vad utskottet i dessa betänkandenhemställt. Ang. erfarenheterna av miljöavgiften på dryckesförpackningar erfarenhetema av miljöavgiften på dryckesförpackningar Herr jordbruksministern erhöllordet för att besvara fröken () i kammarens protokoll för den 22november intagna fråga, nr 327, och anförde: Fröken har frågat mig vilkaerfarenheter av betydelse för det fortsatta miljövårdsarbetet som har vunnitsav den särskilda miljöavgiften på dryckesförpackningar. Verkningarna av den införda avgiften på vissadryckesförpackningar utreds på begäran avutredningen rörande kostnadema för miljövården. Enligt vad jag erfarit kan enrapport i frägan väntas tidigast , Först när utredningens materialredovisats finns ett tillräckligt underlag för att diskutera erfarenheterna avavgiften. FrökenELIASSON (c): Jag ber att få tacka jordbruksministern för svaret pä minfråga. Det har bara gått tre kvarts år sedan förpackningsavgifteninfördes, och det kan vara svårt att nu närmare diskutera erfarenheterna. Minfråga gällde vilka erfarenheter av betydelse man hittUls har vunnit av den häravgiften. Det är många människor som med stort intresse och enhel del oro följer utvecklingen av förpackningskonsumtionen. När riksdagenfattade beslut om att införa avgiften diskuterades frägan livligt. man ut iaffärerna fär man intrycket att returförpackningar blivit vänhgare igen.De högljudda kritiska rösterna märker man mte mycket av. I en tidskrift, som finansministern gärna brukar citera,läste jag i gär att förpackningsjätten inte drabbats nämnvärt av avgiften.Visserligen har företagets försäljning av engängsglas gått ned med entredjedel, men den minskningen har ersatts av en ökad produktion av returglas. Resultatmässigt planerar man nu att överträffa aUatidigare rekord, och från företagets sida beskriver man sig som den gamlamiljöförstöraren som engagerar sig i kampen för miljön. Inom förpackningsindustrin tycks man ha kunnat anpassa sigoch kompenserar sig med intensivare verksamhet pä vissa områden trots denmycket korta tid man haft på sig för att lägga om produktionen. Farhågornatycks alltså ha varit överdrivna. Man kanske kan hoppas attförpackningsavgiften kommer att stimulera tiU en aktivare och merframåtsyftande miljöpolitik. Instrument som avgifter och skatter kommer viknappast ifrån som ett inslag i miljöpolitiken. Den hänsyn vi måste ta tillenergi- och råvarutillgångarna talar också för detta. Det växande behovet avatt ta miljöhänsyn, att fä fram miljövänliga produktionsmetoder och ökadåtervinning måste ses som en stimulans för industrin att gå ut på nyaarbetsfält och planera för framtiden. Det är inte fråga om något hot motföretagsamheten över lag tvärtom. Debatten om engångsförpackningarna kan väntas ta ny fart iden aktuella energisituationen. Förpackningarna svarar ändå för av vår totalaenergikonsumtion och enbart de förkättrade dryckesförpackningarna för . Vi kan inte bortse från att förpackningskonsumtionen ocksåär en fråga om energikonsumtion. För att ta ett exempel visar prognosernahittUls att den energikrävande plasten, som ingår som en ganska liten del iförpackningsproduktionen, kommer att fortsätta att expandera mycket kraftigtunder . förutsatte som sagt att miljökostnadsutredningenskall utreda verkningarna av förpackningsavgiften. Det har från mänga hållförts fram förslag som syftar till att komma till rätta med de mest negativainslagen i förpackningskonsumtionen och att dämpa konsumtionsökningen. Det ärangeläget att vi så snart som möjUgt finner metoder att utvecklaförpackningskonsumtionen i miljövänlig riktning. Om regler för matjordstäkt Överläggningenvar härmed slutad. § 16 Omregler för matjordstälct Herr jordbruksministern ordet för att besvara fröken () i kammarens protokoU för den23 november intagna fråga, nr 332, och anförde; Fröken har frågat mig om jag anserdet vara motiverat att för bevarande av stora mUjövärden och för förhindrandeav splittring av sammanhängande jordbruksmark reglera möjligheten att öppnamatiordstäkt. kan med stöd av naturvårdslagen bl. a.förordna om tiUståndstvång för matjordstäkt inom visst område, om denväsentligt skadar landskapsbilden. När det gäller odlad jord påbrukningsenheter, som är eller kan bli lämpade för rationell jordbruksdrift,kan lantbruksnämnden enligt jordhävdslagen besluta att matjordstäkt inte fårske utan nämndens tillstånd. Detsamma gäller sädan odlad jord som behövs förjordbrukets rationalisering. Lagstiftningen ger alltså vissa möjligheteratt ingripa mot matjordstäkt. GenereUt tUlståndstvång finns dock icke. Fråganutreds emeUertid av naturvärdskommittén, som väntas lägga framförslag i ämnet. När utredningens förslag föreligger kommer jag att prövabehovet av ytterligare reglering. Fröken (): Jag ber att fä tacka statsrådet för svaret påmin fråga. Jag har framställt frågan därför att många människor i landet kännerstor oro inför den jordskövling och jordförstöring som pågår. Även länstyrelsernasnaturvårdssektioner har bekymmer över de jordtäkter som sker i länen.Matiord har blivit en åtråvärd vara, och naturvårdsintressena blir hdande påatt lagen som den nu är inte säger någonting om generell tillståndsgivning förmatiordstäkt. Jag är väl medveten om de begränsningar som kan ske ochsom statsrådet har pekat på i svaret, nämUgen att med stöd av Ang. tillämpningen av lagen om tUlfälligt omhändertagande naturvårdslagenkan begränsa matjordstäkt tUl en viss del och att lantbruksnämnden enligtjordhävdslagen kan besluta att matjordstäkt inte får ske utan nämndenstUlstånd. Men detta täcker endast en ringa del av den täktverksamhet somförekommer. Ingripanden kan i regel inte ske förrän skadan redan är ett faktum. Vi kan väl vara helt eniga om att all den odlade jord vihar behövs. Den fär inte förstöras. Inte heller får vi genom skövlingtillfoga naturen fula sår. Vi måste helt enkelt stoppa den förstörelse som skerav våra naturtillgångar. En generell tillståndsgivning behövs enligt minmening. Kommunerna borde fä yttra sig över dessa ärenden. Lantbruksnämndereller länsstyrelser borde få ge tillstånd för takt av aU matiord som är avseddför annat ändamål än ägarens husbehov. Jag vUl gärna fräga: Är statsrådet beredd att undervårriksdagen 1974 lägga fram ett förslag om genereUt tiUstånd för matjordstäkt? Som fröken vet pågår dels denutredning som jag hänvisade till och som kommer att lägga fram förslag inom denallra , dels diskuterades denna fråga i går med anledning av enmotion. Utskottet och intog där en positiv ställning tiU dessa frågor,dvs. till angelägenheten av att vi kan få en bättre ordning tUl stånd. Fär vifram ett utredningsförslag, vilket kommittén har utlovat, skaU vi så skyndsamtsom över huvud taget är möjligt se till att vi på grundval av detutredningsförslaget kan framlägga den proposition som bhr nödvändig för att viskall kunna åstadkomma förhållanden i detta sammanhang som är mertillfredsställande än de som råder , vilka inte heller jag anser vara bra. Fröken (); Jag finner det tUlfredsstäUande attstatsrådet med mtresse följer frägan och är beredd att så fort som möjligtvidta åtgärder för att få till stånd en bättre tingens ordning. Jag har velataktuahsera den här frågan därför att det råder, som jag sade tidigare, en stororo ute i landet. Ju snabbare en begränsning kan ske, desto bättre är det. Överläggningen var härmed slutad. § 17 Ang. tillämpningen av lagen om tillfälligt omhändertagande Herr justitieministern erhöll ordet för att i ettsammanhang besvara de i kammarens protokoll för intagnafrågorna av dels (vpk), nr 3 I I, dels i (s), nr 312, och dels i (), nr 316, och anförde; har frågat mig vad jag anserom att den nya lagen om tillfälligt omhändertagande utnyttias mot demonstrationsrätten. i har frågat om det med nämndalag avsågs ingripande mot invandrares demonstrationer. besvarasnekande, frågar vidare hur jag tänker klarlägga innebörden i dennalag, så att händelser sådana som ägt rum icke upprepas. i har frågat om jag är beredd föreslåsädana preciseringar i nämnda lag att icke avsedda ingripanden mot demonstrationeri fortsättningen kan undvikas. Jag beratt få besvara dessa frågor i ett sammanhang. Den bestämmelse i lagen om tUlfälligt omhändertagande somfrågeställarna syftar på, nämUgen 3 §, anger bl, a, att den som genom sittuppträdande stör allmän ordning eller utgör en omedelbar fara för denna skallomhändertas av polisman, om det är nödvändigt för att upprätthålla ordningen.Denna bestämmelse överensstämmer, bortsett från rent redaktionella ändringar,med en tidigare föreskrift i polisinstruktionen. Ifrågavarande befogenhet förpolismän har för övrigt funnits i helt oförändrat skick sedan är 1925, När bestämmelsen på förslag av brottskommissionenfördes över till en särskild lag underströks att därmed inte avsågs nägonändring i sak. Bestämmelsen tar sålunda liksom tidigare sikte på de former avbesvärande ordningsstörningar som äger rum på allmänna platser ochkommunikationsmedel och vilka begås av personer som på grund avalkoholförtäring eUer av andra orsaker inte kan förmås att upphöra därmed. Det finns i och för sig inga formella hinder ibestämmelsen mot att tillämpa den också i samband med demonstrationer ellerandra liknande opinionsyttringar. Det kan dä tänkas bli fräga om ingrepp ocksåmot eventuella motdemonstranter. För egen del finner jag det emellertidnaturligt att man så snart det är fräga om handlingar som innebär en medvetenåsiktsyttring och sålunda ett utövande av den i en demokratisk stat så fundamentalayttrandefriheten tar all vederbörlig hänsyn härtUl vid bedömningen av enordningsstörnings karaktär och svårighetsgrad. Att toleransnivån i dessasammanhang med rätta varit mycket hög framgår också av det förhållandet att detunder en följd av år i praktiken nästan inte förekommit några polisingripandeni samband med demonstrationer. Det torde enligt min mening inte vara möjligt att pä etttydligare sätt än som här gjorts i en lagtext precisera under vilkaförutsättningar som ett från ordningssynpunkt motiverat omhändertagande färske. Jag vill emellertid erinra om den grundläggande bestämmelse som gäller förall polisverksamhet enligt 16 § polisinstruktionen, nämligen att polisman förverkställande av tjänsteåtgärd ej fär använda strängare medel än förhållandenakräver samt att han i första hand bör söka vinna rättelse genom upplysningaroch anmaningar. Denna begränsning återspeglas också i den aktuellalagbestämmelsen i vilken det föreskrivs att ett omhändertagande får ske endastom ätgärden är "nödvändig för att upprätthålla ordningen". Jag vill slutligen påpeka att erfarenheten visat attomhändertaganden i samband med demonstrationer regelmässigt tilldragit sig storuppmärksamhet frän massmedias och allmänhetens sida. Genom att sådana fall,liksom andra fall då förutvarande 17 § i polisinstruktionen eller dess Ang. tUlämpningen av lagen om tillfälligt omhändertagande Ang. tillämpningen av lagen om tiUfälligt omhändertagande motsvarigheti den nya lagen tUlämpats, har blivit eller blir prövade av bl, a, riksdagensjustitieombudsman tillskapas vidare en ändamålsenlig praxis på detta område. Mot bakgrund av vad jag nu sagt anser jag att det inteföreligger nägot behov av lagändring på detta område. (vpk): Bakgrunden till min fråga är känd. Enpoliskommissarie, s, k: operativ chef - den militära terminologin är ingentillfällighet - för Östermalmspolisen i , beordrade för nägon tidsedan 30 pohser att gripa 10 grekiska invandrare, som demonstrerade motfascistiuntan i , Demonstrationen ägde rum utanför den grekiska ambassadenKommissarien stödde sig pä lagen om tillfälligt omhändertagande som riksdagenantog . Han har hävdat att det inte rörde sig om en demonstration utanom störande av ordning. Uttryckssättet förefaller på något vis bekant. Händelsen bestyrker de farhågor som representanter förvärt parti uttalade vid riksdagsbehandlingen av lagförslaget. Vi yrkade somkänt är avslag pä lagen med hänvisning bl, a, till ryktena för missbruk. Vipåpekade att utlänningar troligen skulle bli en särskilt utsatt grupp. Viunderströk också risken för att den nya lagen skulle användas för politiskasyften. Där är vi . Avskyn i vårt land är allmän mot såväl den gamlafascistiuntan som den generalsklick som ersatt den. Generaler i stället föröverstar det är ingen grundläggande förändring. De grekiska patrioter somtvingats fly undan terrorn skall veta att de har vårt stöd. Det är inte den vivill bli kvitt, utan fascistjuntans representanter. Polismakten kan alltid lägga ut texten och motiven försitt ingripande. Obestridligt är emellertid att det hade en politisk verkan.Frän grekiska ambassadens fönster kunde juntans representanter se hur densvenska polisen tvingade de grekiska flyktingarna att avbryta sindemonstration, grep dem och förde bort dem. Man kan föreställa sig dentriumferande tonen i rapporterna till juntan i Äten; Lag och ordning härskarockså i , Justitieministern har i pressen sagt att polisen handlatfel, om den åberopat lagen om tillfälligt omhändertagande i denna situation.Det var, tycker jag, ett bättre och entydigare svar än det som lämnats här . Justitieministern säger nu att det finns i och för sig inga formellahinder i bestämmelsen mot att tillämpa den här nya lagen också i samband meddemonstrationer eller andra liknande opinionsyttringar. Det kan alltså händaigen när som helst. Enligt vår uppfattning skall varken denna lag eller någonannan lag fä användas mot rätten att demonstrera. En rad frågor återstår attklariägga efter justitieministerns svar. Hur vill justitieministern se till attinte fler missbruk sker av denna lag, bl, a, mot invandrare och mot politiskamanifestationer? Kan justitieministern garantera att inte polisen genomgripandena har negativt påverkat de gripnas situation och möjligheter här iSverige? FruERIKSSON i (s): Jag ber att få tacka för justitieministernssvar. Jag är tUlfredsställd över den innebörd som justitieministern lägger ilagens tillämpning.