prot · FW0987 · 1973-12-31 00:00:00 — 2, velat inhämtariksdagens yttrande över etl vid propositionen fogat förslag till kungörelse omfortsatt giltighet av valutaförordningen (1959:264), Kungl, Maj:l har vidare i propositionen 1973:110, underåberopande av utdrag av slalsrådsprotokollet över finansärenden för den 30 mars1973, 1, föreslagitriksdagen atl anta ett vid propositionen fogat förslag lill lag om ändring ivalutalagen (1939:350), 2, begärtriksdagens samtycke till att Kungl, Maj:t med stöd av 1 § tredje stycketvalulalagen (1939:350) förordnade, atl vad som föreskrevs i 2 § första stycket8 samma lag, a, skulleäga tillämpning till utgången av , b, skulle äga fortsatttillämpning undertiden 30 juni 1974, 3, velatinhämta yttrande över ell vid propositionen fogat förslag till kungörelse om ändring i och fortsatt giltighet av valutaförord ningen (1 959:264), 1 deltasammanhang hade behandlats dels den i anledning av propositionen nr 82 väcktamotionen 1973:1913 av herrar () och i (m) varihemställts all skulle besluta 1, all i skrivelse till Kungl, Maj:t anhålla all Kungl, Maj:l skulle föreläggariksdagen förslag om en återgång lill den liberaliseringsgrad, som rådde föreseptember 1969 på valutaområdet, 2, all i skrivelse till Kungl, Maj:l anhålla att Kungl,Maj:l skulle tillsätta en parlamentarisk ulredning med uppgift atl översevalularegle-ringen i syfte att åstadkomma en ökad liberalisering, dels den vid börianväckta motionen 1973:96 av m, fl, (vpk) vari hemslällls allriksdagen i skrivelse tiU riksbanksfullmäktige som sin mening uttalade attskärpt restriktivitet borde visas vid lillståndsgivning lill investeringar iutlandet. A, att med bifall till propositionerna 1973:82och 1973:110 skulle 1, anta vidpropositionen 1973:110 fogat förslag till lag om ändring i valutalagen(1939:350), 2, samlycka tillall Kungl, Maj:l med stöd av 1 § tredje stycket valutalagen (1939:350)förordnade, a, alt vad som föreskrevs i 2 § första stycket 8 samma lagskulle äga tillämpning till utgången av , b, atl vad som föreskrevs i 2 § första stycket 1, 2 och4-8, 5 § 1 och 3 samt 9 § samma lag skulle äga fortsatt tillämpning 30 juni 1974, 3, förklara alt inle hade någol all erinra moti propositio nerna framlagda förslag lill ändring i och fortsatt giltighet av valutaför ordningen (1959:264), B, atlriksdagen skulle avslå motionen 1973:96, C, allriksdagen skulle avslå motionen 1973:1913, Valutalagstiftningen, m. m. Reservation hade avgivils av herrar (), (). () och i (m) som ansett atl utskottetunder C bort hemställa, atl i anledning av motionen 1973:1913 hos Kungl,Maj:l skulle anhålla om en översyn av valutalagsliflningen i syfte alt uppnå enliberalisering av densamma så snart faktiska möjligheter härför förelåg. och moderata samlingspartiets representanteri finansutskottet har till betänkandet nr 26 fogat en reservation i anledningav en motion, som har väckts av i och mig själv. Vi framhåller i reservationen att även om vi nu lUlstyrkeren fortsatt tillämpning av valularegleringen fram lill sommaren1974, så innebär det mte ett ställningstagande för ett bibehåUande avlagstiftningen på . Med den ökande internationaliseringen avkapitalmarknaden finner vi det vara goda skäl att så snart som det kan prövasmöjligt liberalisera de regler som är gällande. Vi anser därför atl manredan nu borde påböria en översyn av valutalagsliflningen och därvid försöka komma fram tUl så enkla och lättfattliga regler som Valutalagstiftningen, m. m. möjligt.Det finns ingen anledning, menar vi, alt låsa oss fast vid etl myckelrestriktivt syslem, i all synnerhet som vi ju också har förbundit oss alttillämpa en i princip öppen kapitalmarknad. Jag yrkar därför, herr lalman,bifall lUl reservationen. i (vpk): Arbetslösheten har legat påen hög nivå i vårt land, I deballen om hur ökad sysselsättning skall uppnås harfrågan om de privatkapitalistiska företagens s. k, invesleringsviha haft enframträdande plats. Regeringen har med olika skallepohliska åtgärder och gåvortill privatkapitalet sagl sig vilja stimulera investeringarna, och fränborgerligt häll har man ofta begärt ännu längre gående förmåner för förelagen. De vidtagna åtgärderna har som bekant inte skapat nyaarbetstiUfäUen tvärtom har antalet arbetstUlfällen inom industrin blivit alltmindre. Jämsides med nedgången i sysselsättningen i vårt land haren kraftig ökning av antalet anstäUda i svenska företag utomlands kunnatnoteras. Siffror som redovisades visade sålunda atlmedan antalet anställda i industrier i minskat mellan1965 och 1970 har antalet anställda i svenska förelag utomlands ökat med 24procent. Del bör också noteras att en rad svenska företag sysselsätterbetydligt fler personer utomlands än i . Detta gäUer bl. a. SKF, L MEricsson, Tändsticksbolagel, , och . Det pågår en mycket omfattande kapitalexport från vårtland, och denna domineras av storföretagen. Kapitalexporten är ett utmärkandedrag i den kapitalistiska ekonomin och ett uttryck också för den svenskastorfinansens profitjakt på den internationeUa marknaden. Det finns flera skälför denna trafik, bl. a. strävan att utnyttja lägre lönenivåer och socialakostnader, men också försök alt därigenom motarbeta de anställdas krav i vårtland. Inte så säUan uttalas hot om flyttning av företag utomlands molfackföreningsfolkels berättigade krav. Lönsamheten här hemma sjunker, brukardel heta från storfinansens sida. Vad är del för pengar som svenska storföretag investerar iandra länder? Jo, del är pengar som de svenska arbetarna under pressandearbetsförhållanden har arbetat ihop. Det är dessa pengar man investerar där mantror sig kunna få ut ännu högre profiter. Vi har kommunisterna i motionen 96framfört kritik mot den generositet som visas storföretagen i fråga om utlandsinvesteringarna.Vi hävdar att det vore mera gynnsamt för den ekonomiska utveckhngen omkapitalisterna tvingades starta industrier i avfolkningsbygderna än i Portugaloch . gavs tUlstånd för direktainvesteringar av svenskt kapital i utlandet i en omfallning som närmade sig 4miljarder kronor. Förra årets siffra torde överstiga 2 miljarder, dvs. Utlandsinvesteringarna saknar motstycke i Sverigesekonomiska historia som arbetslösheten är stor i vårt land och detklagas på bristande investeringsvilja här. Inte nogmed alt stor generositet visats i fråga om tiUslåndsgivning för utlandsinvesteringar.Slalen ger också investeringsgaranlier för kapitalets investeringar i vissaländer. Bilden är alltså denna: Storfinansen har genom utnyttjandeav arbetskraft och naturtillgångar i vårt land skaffat kapital som maninvesterar i länder där man vanhgen förutser högre profit. Arbetslösheten ärstor i . Svenska skattebetalare skall garantera kapitalisternasinvesteringar i andra länder. Kan densvenska storfinansen begära mera? Ja, tydligen. Från moderata samhngspartiet har man i en molion begärl,som det heter, ökad liberalisering av valularegleringen. På den kroken har manockså lyckats fånga i finansutskottet. har uppläckt all vpk-motionens yrkande ärhelt motsatt moderalrnotionens. Detta är naturligtvis riktigt. Medan moderalernatydligen vill ha ännu större frihet för kapitalet, så vill vi skärparestriktionerna vid lillståndsgivning lill utlandsinvesteringar. Utskottet förnekar inte, som det heter, "att demultinationella förelagen, vare sig de är svenska eller utländska, i vissalägen kan skapa problem för och komma i konflikt med nationell ekonomiskpolitik". Man sätter dock sin lil till en arbetsgrupp som skall beredafrågor rörande multinationella förelag och avstyrker vpk-motionens yrkande iavvaktan på arbetsgruppens resultat. Vad är det då vi har begärl i motionen 96? Jo, vi haryrkat att i skrivelse till riksbanksfullmäktige som sin meninguttalar atl skärpt restriktivitet visas vid lillståndsgivning tillinvesteringar i utlandet. Del behöver man, herr lalman, inle avvakta resultatet frånnågon arbetsgrupp för att uttala. Omfattningen av utlandsinvesteringarna ochden höga arbetslösheten i vårt land är tillräckUga skäl för ett sådantuttalande, och jag ber att få yrka bifall till motionen 96. Valutalagstiftningen, rn. HerrJANSSON (s): Den reservation som är fogad lillfinansutskottets belänkande nr 26 angående fortsatt valutareglering är ju håUeni en mycket klädsamt försiktig lon - det vill jag gärna understryka och delhedrar reservanterna. Jag noterar även den skUlnaden jämfört med , då vidiskuterade dessa ting, alt centerpartisterna i utskottet nu avstått från attsätta sina namn under reservationen. Förra gången hade de ju skrivit påreservationen. Detta är också en framgång enligt mitt sätt att se. Del visaräven att det numera finns en spricka i den borgerliga oppositionen när detgäller synen på denna för vårt land ganska vikliga ekonomiska fråga. Reservanterna påslår följande det är i stort sett sammaskrivning som : "Även om utskottet som framgått av det föregåendetillstyrker en föriängning av valutaregleringen för tiden den 1 juli 1973den30 innebär delta intet ställningstagande till förmån för ettbibehåUande av de stränga bestämmelserna på ." Ja, det är juingen i ulskollet som har sagt något annat heller. Detta är ju en fråga som vi årligenfår la ställning lill här i . Jag förslår egentligen inle varförreservanterna behöver upprepa den. Vi har ju möjlighet alt prövahuruvida en förlängning av valutaregleringen skall göras eller inle. Valutalagstiftningen, m. m. I den molion från moderata samlingspartiet som ligger tillgrund för reservationen talas det om atl man i ett normall valutaläge böråtergå tiU den liberaliseringsgrad som rådde på valutaområdet före september1969. Ja, vad man än kan säga om valulalägel nu och , såinte kan man väl påstå att del har varit eller är normalt. råderdel ju alltjämt en påtaglig oro på valutaområdet. Som utskottet framhåller isitt betänkande har utvecklingen på den internationella valutamarknaden underde haft mycket starka inslag av dramalik. har en fastväxelkurs närmast framstått som ett mål för den ekonomiska politiken. Undersenare år har vi i stället fåll den situationen atl en föränderlig växelkurs ialll större omfattning har kommit lill användning som ell medel för attåterställa balansen i utrikesbelalningarna länderna emellan. Även om vi kan glädjasål alt vår egen valutaställning nu är mycket stark med en valutareserv pä 11,3miljarder , så finns det enligt utskottets mening ingenanledning att nu vidtaga speciella åtgärder i liberaliserande syfte utöver demsom redan har vidtagits, särskUl som vi vet alt oron på den internationellavalutamarknaden på intet sätt är avvärjd. Trots de ansträngningar som undersenare tid gjorts av den s. k. tioklubben vet vi att svårigheterna fortfarandeär ganska påtagliga. Som framgår av riksbanksfullmäktigesförvaltningsberättelse har del i flera viktiga avseenden skett enåtergång till de principer som tiUämpades . gäller bl.a. beträffande vissa viktiga kapilalbetalningar, återköp av ullandsägda svenskavärdepapper samt kapitalöverföringar tUl svenska emigranter i utlandet. Då det gäller tillståndsgivningen för återköp avvärdepapper och emigranternas kapitalutförsel har de - med de ytterligarelättnader som genomförts nästan helt återförts lill de principersom gällde 1969, detta enUgt bankofullmäktiges egna uttalanden. Och detöverensstämmer i stort sett med våra åtaganden som medlem i , i varje fallpå delta område. Och i vad gäller direkta investeringar och upplåning iutlandet har det inte varit möjligt alt gå längre i liberaliseringar. I detta sammanhang förtjänar del dock påpekas atttillståndsgivningen för utlandsinvesteringar har ökat mycket kraftigt desenaste åren. Jag förstår att i inte tycker om det. År1971 gavs sålunda tillstånd för utlandsinvesteringar lill ell belopp av 1 255miljoner, och 1972 var motsvarande belopp uppe i närmare 2 miljarder. Vidarehar tillståndsgivningen för utländsk upplåning genomgått en betydande ökning.Under här relaterade förhållanden, och då delta är en fråga som fårta förnyad ställning lill , har utskottet inte funnit några bärandeskäl till alt biträda molionsyrkandel om ett särskilt uttalande om återgång tUl1969 års Uberaliseringsgrad på della område. Inte heller finner vi det särskUlmeningsfuUl alt tiUsätta en särskild utredning beträffande valutaregleringen. Den fråga som i lar upp och därhan pläderar för vpk-motionen innehåller yrkanden som går i helt motsattriktning i förhållande till motionen 1913. Och jag höll på all säga att detvore väl underligt annars, även om vi i vissa lägen trots allt får uppleva atl moderateroch kommunister här i kammaren understundom befinner sig på samma Unje.Motionärerna pekar bl. a. på att svensk industri expanderar snabbare utomlandsän inom , och man kritiserar att detta har medfört all man startarindustrier i bl. a. och . är emellertid utskottet påintet sätt främmande för de problem som de multinationella företagen kan skapai vissa situationer. Del uttalas i betänkandet att de multinationella förelagengenom sill agerande kan komma i konflikt med den nationella ekonomiskapolitiken. Häri ligger dessutom - vilket jag kan anföra inom parentes -detbekymret atl man med svenskt kapital kan sägas ge ell indirekt stöd lillregimer i andra länder, som i andra sammanhang och på andra områden driver enpolitik som vi inte kan acceptera. är det emellerlid på del sättet, som utskottetframhåller, alt industriministern tUlsatt en särskUd arbetsgrupp understatsrådet ledning, som skall bereda frågor rörande de multinationellaföretagen. Även om ulskollet, som här anförls, har förståelse för de problemsom berörs i motionen 96 anser vi del nödvändigt att avvakta resultatet av denLidbomska arbetsgruppens arbete innan slällning tas till dessa frågor. Detgäller nämligen all se över det hela internationellt, och på många områdengäller det också atl försöka skapa internationella överenskommelser för allkomma lill rätta med de problem som kan uppstå i dessa sammanhang. Jag yrkarbifall lill finansutskottels hemställan på samtliga punkter. Valutalagsliflningen, m. m. i (vpk): bekräftar faktiskt den skildringav utlandsinvesteringamas omfallning som vi ger i motionen 96, och utskotteterkänner också all dessa investeringar skapar problem för landets ekonomi. Dåtycker jag inte atl man bör vifta bort problemet med hänvisning till enarbetsgrupp som skall syssla med frågor som rör de multinationella förelagen. Frågan huruvida de tilltagandeinvesteringarna i andra länder är förenliga med strävandena atl bekämpaarbetslösheten i vårt land är en väsentlig frågeställning, som dock varkenulskoltel eller utskottels talesman berör. Vi anser att utlandsinvesteringarnainte är särskilt förenliga med de strävandena. Därför har vi också tyckt atlriksdagen borde göra ett uttalande om återhållsamhet - åtminstone i del härläget i utlandsinvesteringarna. Det finns även pä lång sikt all anledning atthålla denna verksamhet under uppsikt. bekräftade själv alt dessainvesteringar också har en politisk betydelse, som inte gärna kan vara förenligmed strävan atl människorna i skall få ökad självbestämmanderätt. HerrBRUNDIN (m): Jag vill lill bara säga alt det som skiheross ål är att vi menar all man redan nu borde påbörja en översyn av delregelsystem som vi är överens om skall gälla ytterligare ell drygt år framåt.Vi anser all man skall ha en beredskap för atl kunna gå över lill en merliberal valutalagsliftning. Valutalagstiftningen, tn. Jag tycker emellertid inte att de slutsatser som herrBerndtson i drog beträffande svenska investeringar i utlandet skallfå stå alldeles oemotsagda. Den här frågan har nämligen behandlats i riksdagenunder ett stort antal år. bereddes den i bankoutskottet och ifinansutskottet. Del har redovisats ganska ingående undersökningar om vUkakonsekvenser de svenska investeringarna i utlandet har haft för svensksysselsättning i och likaså vilka verkningar utländska investeringar iSverige har haft. Investeringar i utlandet är i huvudsak av två slag. Tillatl börja med rör del sig om investeringar i försäljningsbolag, som ägnar sigål alt på främmande marknader sälja svenska produkter. Det torde inte rådanågot som helt tvivel om atl investeringar i dessa försäljningsbolag verkarstimulerande på sysselsättningen i vårt land. Man har också närmare granskatvUka konsekvenser investeringarna i produktionsföretag har. AUa tUlgängligautredningar visar alt det är svårt alt leta upp exempel på alt investeringarhar skett i produktionsföretag i utlandet, som har övertagit någon produktionsom annars skulle ha kunnat äga ram i . Man har dessutom kunnat påvisaall en lieldel av investeringarna i produktionsförelag i utlandet verkat direktsysselsältningsfrämjande i genom de ofta förekommande underleveransernafrån svenska företag till dessa för-etag i utlandet. slutsats när det gäller vilka konsekvenserinvesteringsverksamheten i utlandet har är alltså felaktig. Det har jag velatfå antecknat till kammarens protokoll. HerrJANSSON (s): Till vill jag säga atl jag ärlitet förvånad över atl man år efler år i,denna fråga återkommer med dennamycket urvattnade reservation. Den här gången har hoppat av. Vikan väl hoppas atl den andra miltenbrodern, , hoppar nästa gång, såatt blir ensam. Jag sade tidigare alt del hedrade atl detlyste med sin frånvaro på den här reservationen. Kammaren får ju varje årtillfälle att pröva huruvida vi skall ha en fortsatt valulareglering ellerinte. Jag vel då inle vad man skaU kunna uträtta med en parlamentariskutredning . Man behåller väl inle en valutareglering längre än vadsom är nödvändigt. TUl i vill jag säga att del härju ändå är fråga om internationella problem. Jag tror inte alt ensamtkan lösa de svårigheter som uppslår med de multinationella företagen. Vi fickför i gamla dåvarande bevillningsutskott enredovisning av de internationella oljebolagens affärer i . Det visadesig att det endast var två bolag som i redovisade vinst som gav upphovtill bolagsbeskattning. Del var OK och del lilla Uno-X. För övriga var vinstennoll. Det kan inle ha varit så atl dessa företag gick så dåligt atl det uppstodunderskott, utan man har anledning atl förutsätta all de på någol sätt harmöjlighet att föra över vinstmedel till andra länder, där beskattningen ärförmånligare för dem. Men skall man komma till rätta med detta och annal trorjag del är nödvändigt att det sker genom Om tar del av de direktiv som dennaarbetsgrupp fått av industriministern och av den PM som är närslutendirektiven, kommer han atl finna atl det här är fråga om internationellakontakter för alt lösa dessa problem. Därför tror jag att det är nödvändigt attavvakta arbetsgruppens resultat innan vi lar slällning tiU de frågor som herrBerndtson i tagit upp. Valutalagstiftningen, m. m. i (vpk): Först några ord till . Det är väl ändå uppenbart att effekten på tillväxt ochsysselsättning i vårt land blir indirekt och därmed mindre om investeringarnagörs i utlandet än om de görs direkt här i landet. Ingen tror väl - i variefall gör inte jag del - atl del är någol annat än vinsten som utgör motivet förprivata utlandsinvesteringar. hävdar alltså moderalerna i sin molion och reservationalt valularegleringen inle är erforderlig eller önskvärd och vill helt ellerdelvis avveckla den. I klartext innebär det att man från moderat håll villlägga avgörandet i händerna på privatkapitalet. Vi menar för vår del attsamhällets inflytande över utlandsinvesteringarna tvärtom måste öka. Vi kaninle bortse från den sysselsällningssiluation vi har i vårt land eller från dendiskussion om den bristande invesleringsvihan som pågår. En ökad utlandsinvesteringger oss inte de nya jobb som behövs - del finns skäl alt hålla delta i minnetvid den fortsatta debatten om hur man skall bekämpa arbetslösheten i vårt land. Jag tror inle heller, , att man löserproblemet med de multinationella förelagen på en gång och genom etl endabeslut, men vad vi har menat är atl man ändå måste kunna ingripa mot dennaomfattande kapitalutförsel, som också har bekräftats här av . Hanhar även medgivit att den tiUtagit . Ett uttalande från riksdagenssida tror jag därför skulle vara av värde. Del kan nämligen inte vara någonönskvärd utveckling att pengar som svenska arbetare har arbetat ihop förs utoch investeras i andra länder. Därtill kommer - som jag påpekade i milt förstaanförande - att man också av skattemedel skall garantera dessa investeringar ivissa länder, om politiska förändringar där sker. anser jag vara engenerositet som vi verkhgen bör göra slut på. Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs på bifall till dels ulskotlelshemställan, dels motionen nr 96 av m. 11, och förklarades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan iLinköping begärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Valutalagstiftningen, m. m. Den som vill att kammaren bifaller finansulskollels hemställan i betänkandetnr 26 punkten B röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit motionen nr 96. Vid omröstning genom uppresningförklarades flerlalel av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Propositioner gavs pä bifall till dels ulskotlelshemställan, dels reservationen av m. fl., och förklarades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den .som vill atl kammaren bifaller finansulskollels hemslällan i betänkandetnr 26 punkten C röstar ja, den del ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrBrundin begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparal. Dennaomröstning gav följande resultat: Nr 27 i anledning av propositionen 1973:73 angåenderiktlinjer för den offentliga upphandlingen jämte motioner Nr 31 i anledning av Kungl. Maj.ts proposition 1973:119med förslag till lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370), m. m. Nr 33 i anledning av Kungl. Maj:ts proposition 1973:105angående begränsning av viss kronans fordran Nr 34 i anledning av Kungl. Maj:ts proposition 1973:103med förslag till lag om avdrag vid inkomsttaxeringen för bidrag lill StiftelsenBosladskooperalionens garantifond, m. m. Nr 36 i anledning av Kungl. Maj:ts proposition 1973:117angående avtal med orn ömsesidigt bistånd itullfrågor, m. m. Nr 4 ianledning av motion om officiell flaggning på FN-dagen Nr 5 i anledning av motion angående behandlingen av politiska Kammarenbiföll vad utskotten i dessa betänkanden hemställt. den På förslag av herrtredje vice talmannen beslöt kammaren uppskjuta jj - jg. behandlingen av återstående på dagens föredragningslista upptagna---- ärenden lill morgondagens sammanträde. § 10 Herr tredje vice talmannen meddelade alt påföredragningslistan för morgondagens sammanträde skulle försvarsutskottetsbetänkanden nr 16 och 17, socialförsäkringsutskottets betänkanden nr 21 och 19,skatleutskoltets belänkande nr 30 samt inrikesutskoltets betänkande nr 19 i nuangiven ordning uppföras främst bland två gånger bordlagda ärenden. § 11 Upplästes följande till kammaren inkomna ansökan: Härmed får jag anhålla om ledighet från riksdagsarbetelfr. o. m. och till riksdagssessionens slut på grund avstudieresa till . Kammaren biföll denna ansökan. § 12 Anmäldes och bordlades Nr 37angående ändring i förordningen (1972:820) om skatt på spel Nr 40 i anledningav Kungl. Maj:ts proposition 1973:127 med förslag angåendeförordnande av taxeringsinlendent med särskilda uppgifter Nr 26 i anledning av molion om en skyddslagstiftning förkulturhistoriskt värdefulla bebyggelser och mrhöer Nr 18 i anledning av dels förslag i propositionen 1973:22till lag om ändring i förköpslagen (1967:868), dels motioner angåendesamhällets markpolitik m. m. Nr 19 i anledning av dels propositionen 1973:1 i vad avservissa anslag för /74 för bostadsbyggande m. m., dels propositionen1973:21 angående sanering av det äldre bostadsbeståndet, dels i dessa ämnenväckta moUoner