prot · FW0953 · 1973-12-31 00:00:00 — Sedan säger statsrådet att det förhållandet att maninordnar driftverkstaden i Ange under en verkstadsregion i inteskall medföra någon personalförändring. Men sektionschefen som skall ledaarbetet i Ange skall väl vara placerad i , och bara det kan jagsäger kan - innebära en viss risk för att lok- och vagnunderhållet volymmässigtminskar i Ange och ökar i i stället. Jag vill också understryka, som både ochherr har gjort förut, det uttalande som gjorde 1972 omregionalpolitiska hänsyn. Och jag vUl påpeka att Ange var den enda ort somnämndes i trafikutskottets betänkande vilket godkändes av . Det måsterimligen betyda någonting för del i förhållandet till andra orter sominte nämndes. Jag föreställer mig att anledningen till är just den att det från SJ:s sida har ifrågasatts att beslutetinnebar att Ange skulle prioriteras i förhållande till andra orter när detgällde att ta regionalpolitiska hänsyn. En fråga som jag ställer tillkommunikationsministern är då: Måste det inte innebära någonting när riksdagennämner en viss ort och konstaterar att där skall det tas regionalpolitiskahänsyn? För att börja med det sista som upp, så kan ju förklaringen delvis ligga i att det fanns motioner sombehandlade just Ange när hade att ta ställning tillomorganisationsförslaget. Jag är alldeles övertygad om att om del hade funnitsmotioner som berört andra namngivna orter så hade utskottet tagit in dem ocksåi sitt slutliga uttalande om att man skulle ta regionalpolitiska hänsyn. Varförskulle utskottet inte ha gjort det? Jag tror att det finns en risk för att den här debatten,om jag får använda det uttrycket, kan slå över htet grand. Här ställs frågor omhur man skall tolka beslut om regionalpolitiska hänsyn just i frågaom Ange, och den tesen drivs att här skulle fattas någonting i riksdagsbesluteteller kanske rättare sagt i tillämpningen. och sedermera har beslutat skall beakta regionalpolitiska synpunkter när det gäller SJ:s organisationi Ängeområdet. Så långt är det klart. Det beslut som tog synesåtminstone mig inte kunna ge upphov till några tolkningssvårigheter. utskottsbetänkande, alltså vid den tidigarebehandlingen av samma ärende, sade man och det har inte bestritts av dem somnu diskuterar med mig - att rationaliseringsarbetet vid SJ skulle bedrivas medkraft och omfatta alla nivåer inom såväl centralförvaltningen som regionala ochlokala enheter. har varit enig om detta men har ständigt sagt attregionalpolitiska synpunkter skall skänkas allt det beaktande, som är förenligtmed en kraftfull rationalisering vid SJ. Såvitt jagkan förstå, herr talman, har ingenting framkommit som skullekunna ge stöd för påståendet att regionalpoUtiska synpunkter Nr 53 icke skulle ha blivit beaktade i samband med SJ:s fullföljande av den rationahseringsuppdraget.Skulle någon ifrågasätta att sådana regional- -7 [gj-j 1973 politiskasynpunkter har beaktats, är det naturhgtvis tacknämligt om han - ;-- talarom varpå han grundar detta påstående. _"- ' organisa- Med all hänsyn tagen till vikten av regionalpolitiskahänsyn skall vi tion i Ängeområdet kanske ändå vara Utet försiktiga när viresonerar om en, två eller tre man på en viss bestämd ort och försöka ha ettnågot längre perspektiv. Det kan inte vara uppgift att frän tid tillannan gå in i och kanske rent av vara kraftfullt vägledande vid varje åtgärdsom skall företas ute på det regionala fältet vid exempelvis statens järnvägar.Vi skall också komma ihåg - tog upp det - att frågan omverkstäderna ingick som en del i den i propositionen om omorganisationen, somriksdagen sedermera fattade beslut om. 1 det fallet kan jag inte påminna migatt det var någon diskussion i . tillstyrkteförslaget, och det blev sedermera också beslut. säger nuatt det måste medföra att chefen för verkstaden i Ange flyttar till Östersund.Ja, det är så dags att komma med det , sedan vi i varit med om attbesluta om denna förändring av verkstädernas inriktning och placering iframtiden. Såvitt jag kan påminna mig var det ingen diskussion i den delen närvi behandlade omorganisationen. Att sådana här förändringar måste förekomma äringenting nytt, speciellt mot bakgrunden av kraftigt uttalade beskedom att rationaliseringsarbetet vid SJ skall bedrivas med kraft och omfattaalla nivåer. Låt mig slutligen, herr talman, föra in en annan aspekt,som vi inte får glömma bort när vi diskuterar dessa frågor. SJ har skyldighet att föra förhandlingar medpersonalorganisationerna om sådana här frågor. Jag vet liksom interpellantenoch övriga i debatten deltagande att förhandlingar ständigt förs mellanpersonalorganisationerna och SJ om uppföljningen av sådana här beslut. Detpågår alltså ständigt förhandlingar både när det gäller trafikomrädesfrågor,maskintjänstfrågor, underhållsfrågor, frågor beträffande ledningsfunktionernainom distrikten osv. Om vi här i alltför kraftfullt ger en inriktningåt SJ:s arbete på ett sätt som SJ betraktar som alltför bindande för sindagliga rutinverksamhet om vi får använda det uttrycket i dess positivabemärkelse skulle ett sådant handlingssätt kunna komma i kollision med deförhandlingar som förs mellan SJ och personalorganisationerna. Jag utgår frånsom självklart att interpellanten och övriga i debatten deltagande inte för ettögonblick ifrågasätter personalens rättighet att från tid till annan diskuteramed företaget och förhandla med företaget om hur den vill ha personalfrågornalösta både i och inom andra områden. Med detta vill jag på nytt ha sagtatt jag inte kan finna att det har framkommit någonting som skulle kunna gestöd för påståendet att regionalpolitiska synpunkter inte har blivit skäligenbeaktade i samband med SJ:s fullföljande av sitt uppdrag. HerrWINBERG (m): Statsrådet sade att om det hade väckts motioner beträffande andra orter hade de sannolikt också nämnts i betänkandet. Ang. SJ.s organisation i Det trorjag också, men det lönar sig inte särskilt mycket för oss att spekulera i det.Nu har vi ett officiellt betänkande, trafikutskottets betänkande nr 22 från , som har gjort till sitt och där endast Angeområdet är nämnt.Därför tycker jag att diskussionen må begränsas till Ängeområdet. HerrStadlings fråga har uppenbarligen gällt tolkningen av den skrivning som fanns ibetänkandet beträffande Ange. säger statsrådet att det inte är någon tolkningssvårighetbeträffande Ångebeslutet. Jag fattar det uttalandet som positivt och som attstatsrådet tolkar det så som vi tre från Västernorrlandsbänken, som hardeltagit i debatten, gör: i fortsättningen skall sådana synpunkter beaktas. Anledningen till att denna fråga ideligen kommer igen äratt man på SJ-håll, både centralt och regionalt, ständigt säger att det inteåligger SJ att ta regionalpoUtiska hänsyn SJ är ett trafikverk, SJ skall heltenkelt se till trafiksituationen och få ett så gott driftresultat som möjligt.Med denna skrivning åligger det enligt min uppfattning SJ att i fortsättningenbeakta dessa synpunkter, i varje fall när det gäller Ängeområdet. Och jag menaratt Ängeområdet på det sättet skiljer sig från andra områden. Kommunikationsministerns senaste inlägg gerklart besked på min sista fråga, och jag tackar för det. Vad jag sedan vill framhålla är att man inte får förvånasöver Ängebornas oro. Trenden har varit negativ den senaste 20-ärsperioden. Vimotsätter oss inte rationalisering i vanlig ordning, men Ange har tidigarevarit den största och är nu den minsta. Jag skall anföra några siffror som jaghar fått av de anställda och som visar utvecklingen : Flyttningen av maskiningenjören med expeditionspersonalberörde ungefär 10 man, av trafikinspektören med expeditionspersonal ungefär 10man, av tågledningen 56 man, av personal i omlastningsmagasinet 8090 man ochav SJ:s bussledning 3-4 man . Genom automatisering avbangården berördes 68 man. Från har Ange stationsområde minskatmed ungefär 25 mU järnvägsspår och två stora järnvägsknutpunkter. Den minskningav stationsområdet som har drabbat Ange stationsområde har tillförtsHudiksvall, och . För elektro-, signal- och teletjänsten i Ange blirunderhållsområdena, säger de anställda, så små att det ifrågasattes omhuvudorten kommer att bli kvar i Ange. Det är just den utvecklingensom Ängeborna är oroade av. Om omläggningen gäller 2-3 man är det ingenting atthänga upp sig på, men det är just den långsiktiga trenden som man är oroligför. Överläggningenvar härmed slutad. § 6 Föredrogs och hänvisades Kungl. Maj :ts propositioner nr 32 tiUlagutskottet, nr 68 tUljordbruksutskottet, nr 80 tillinrikesutskottet och nr 85 tiU utskott enligt följande: Bilaga 1 .......... BUaga2 Försvarsdepartementet ...... Nr 53 Bilaga4 KommunUcationsdepartementet .... 27mars 1973 BUaga 5 -------------- Driftbudgetenmed undantag för punk ten 2 ....................................................... Driftbudgeten, punkten 2 Bidrag tiU restaureringav äldre domkyrkor .... Punkten 5 Radio- och televisionshus . Punkten 6 Byggnadsarbeten vid uni versiteten m.m........................... Punkten 3 Bidrag tiU projekteringskostnader för Punkten 3 Lånefonden för aUmänna Punkten 4Regionalpolitiskt stöd: BUaga9 Industridepartementet ....... I Bilaga10 Avskrivning av nya kapUalinvestering- § 7 Föredrogs och hänvisades motionernanr 1624-1626 tiU lagutskottet, nr 1627 tiU trafikutskottet och nr 1628 tiUutbildningsutskottet. § 8 Föredrogs, men bordlades åter konstitutionsutskottetsbetänkande nr 16, skatteutskottets betänkanden nr 14-16, försvarsutskottets betänkandenr 12, socialförsäkringsutskottets betänkanden nr 11-13, socialutskottetsbetänkanden nr 1-3 och 6, utbildningsutskottets betänkanden nr 710,trafikutskottets betänkanden nr 1 och 6, jordbruksutskottets betänkanden nr10-13, näringsutskottets betänkanden nr 21, 22, 24 och 25 samt civilutskottetsbetänkande nr 10. § 9 Herr förste vice talmannen meddelade att påföredragningslistan för morgondagens sammanträde skulle trafUcutskottetsbetänkanden nr 1 och 6 uppföras främst bland två gånger bordlagda ärenden samtinrUcesut-skottets betänkanden nr 11 och 12 sättas sist. Nr 53 § 10 Interpellation nr 64 ang.handläggningen av personalfrågorna vid den omlokalisering av statlig verksamhet -------------------- Ordetlämnades på begäran tiU HerrMUNDEBO (fp), som yttrande: riksdag beslutade om omlokaliseringav ett 30-tal myndigheter och institutioner med sammanlagt över 6 000 anställdatUl 13 orter utanför . Dessa omlokalise-ringar kommer att skeunder . Förberedelsearbetet med att genomföra omflyttningarnapågår. Särskilda organisationskommittéer har inrättats vid de myndigheter somskall omlokaliseras. En särskild - NOM -harinrättats. Denna nämnd skall pröva om anställda vid myndighet som skall flyttashar så vägande skäl mot flyttning att de bör undantas frånflyttningsskyldighet. skall biträda vid omlokaliseringav berörd personal och medverka vid omplacering av tjänstemän som inte följermed. De berörda myndigheterna, liksom de organ som skall svara förlokalförsörjning, inredning m. m., har fått ett omfattande merarbete. Delade meningar rådde redan då omlokaliseringsbeslutetfattades . Det visar sig nu allt tydligare att en omlokalisering i den formoch den omfattning som riksdagsbeslut innebar medför betydandeproblem. Detta gäller bl. a. personalfrågorna. Jag vill beröra några sådana ochframhålla vikten av att de handläggs i den positiva anda som riksdagförutsatte. Personalfrågorna ägnades stor uppmärksamhet vid 1971 årsriksdagsbehandling. framhöll i sitt av godkändabetänkande bl. a. följande (InU 1971:15): Personalen måste få inflytande i det fortsatta planerings-och utredningsarbetet. De bör få fyllig information om arbets- och bostadsförhållandenpå den nya orten, och denna information bör vara objektiv och såvitt möjligtfullständig. De ekonomiska förhandlingarna mellan staten ochpersonalorganisationerna angående förmåner vid utflyttning bör frånstatens-arbetsgivarens sida föras i en positiv anda med hänsyn till deanställdas i många fall brydsamma situation. Det behövs kraftfulla arbetsförmedlande insatser: bl. a.bör statens personalnämnd få förstärkta resurser för sin verksamhet. Utskottet behandlade ingående frågan omomstationeringsskyldighet och ansåg sig kunna godta detta krav, men framhöllatt en sådan skyldighet torde bli aktuell endast för "ett förhållandevisbegränsat antal anställda". Prövningen av dessa ärenden borde ske "igenerös anda", och utskottet menade att omstationeringsskyldighet irealiteten inte skulle behöva krävas annat än "i särskilda fall". I det förberedelsearbete för omlokalisering som pågår har en Dessa har fått ökad tyngd i samband medregeringens förslag om en andra etapp av omlokalisering av statlig verksamhet,omfattande ytterligare ett 15-tal verk med ca 3 700 anställda 100 (propositionen 1973:55). Somexempel kan nämnas följande: Ett problem gäller de anställdasomstationeringsskyldighet. Denna Nr 53 fråga har ännu så länge aktualiserats endast i relativt begränsad den omfattning -det är bara ett fåtal verk som är aktuella för omflyttning Detfinns emellertid redan nu anledning att ifrågasätta om ärenden--- handläggsi överensstämmelse med riksdagsbeslutets intentioner. Enligt uppgift har NOM hittUlsbehandlat 143 ansökningar om att undantas från flyttning. Av dessa har 67avslagits. Detta innebär att av de sökande tvingats attflytta. Detta kan knappast sägas vara en "prövning i generös anda". Detinnebär inte att omstationeringsskyldighet krävts bara "i särskUdafaU". NOM har inte fått klara riktlinjer för sin verksamhet.Sådana riktlinjer bör utarbetas. De bör - som riksdag framhöll präglas av en positiv syn, ärendena bör prövas i en generös anda ochutgångspunkten vara att omstationering skall krävas bara i särskilda fall. Ett annat problem gäller nytt arbete för dem som inteönskar flytta från och nytt arbete till medflyttande make.Statens personalnämnd skall som nämnts biträda vid omlokalisering och medverkavid omplacering av tjänstemän. Dessa uppgifter kommer att successivt växa19731976. Nämnden har haft otillräckliga resurser. En vissförstärkning kommer att ske under detta år, dock inte på långt när i denomfattning som nämnden ansett nödvändig. Nämnden måste därför få ytterligareresurser för att kunna ombesörja sina uppgifter. Särskild uppmärksamhet måsteägnas åt medflyttande makes situation. Det torde i många fall bli svårt förmedflyttande make att få nytt arbete på den nya lokaliseringsorten. I mångafall blir det kvinnor som drabbas av detta. De äldre tjänstemännens situation bör vidare ägnassärskild uppmärksamhet. Tjänstemän som inte önskar medflytta och som har baraett fåtal år kvar till sin pensionering bör få rätt till förtidspension, ochansökningar härom bör prövas i generös anda. Ett tredje problem gäller de anställdas bostadsfråga. Densom är anställd vid omlokaliseringsmyndighet har möjlighet att fåbostadsan-skaffningslån med statlig garanti för att förvärvabostadsrättslägenhet eller för att köpa radhus, villa etc. Detta är bra. Mendet finns också en annan sida. Det är i många fall svårt att på dagensbostadsmarknad överlåta en bostad i till det pris som gälldevid inflyttningstillfället. Detta gäller i synnerhet bostadsrättslägenhet. Denanställde vilkens ekonomi redan av andra skäl i många fall försämras isamband med omflyttningen, t. ex. till följd av att make inte kan få arbete påden nya orten drabbas då också av förluster i samband med försäljning av sintidigare bostad eller måste kanske för ha två bostäder. Staten måstesvara för sådana merkostnader. Med hänvisning till det anförda anhåller jag om kammarenstillstånd att till herr finansministern få ställa följande fråga: Vilka åtgärder kommer regeringen att vidta för att tillseatt personalfrågorna vid omlokalisering av statlig verksamhet - i enlighet med1971 års riksdagsbeslut handläggs i positiv anda? Denna anhållan bordlades. Nr 53 § 11 Upplästes följande tillkammaren inkomna ansökan: 27 mars1973 Till kammare -------------------- Härmed får jag meddela att jagunder tiden den 9 aprU-13 april 1973 vistas på tjänsteresa i och anhåller om tjänstledighet från Kammaren biföll denna ansökan. § 12 Anmäldes och bordlades Kungl. Maj:ts proposition nr86 med förslag till lag om ändring i lagen (1971:1082) om handel medädelmetallarbeten, m. m. § 13 Anmäldes och bordlades Nr 8 i anledning av Kungl. Maj:ts proposition 1973:14 medförslag till lag om ändring av skadeståndslivräntor m. m., jämte motion Nr 9 i anledning av motion om strikt skadeståndsansvarinom sjukvården Nr 9 i anledning av propositionen 1973:1 i vad avser anslag för /74 till stöd tillidrotten jämte motion , Nr 11 i anledning av propositionen 1973:1 i vadavser anslag för /74 tillungdomsverksamhet jämte motioner Nr 13 i anledning av motion angående Läcköslott Nr 14 i anledning av propositionen 1973:1 i vad avser anslag för budgetåret1973/74 till folkbildningsverksamhet jämte motioner § 14 Anmäldes och bordlades följande motioner: Nr 1629 av rn. Nr 1630 avherrHermanssonm.fi. Nr 1633 av iröker\ m. fl. Nr 1634 av m. fl. avlämnade i anledning avKungl. Maj;ts proposition 1973:21 angående sanering av det äldrebostadsbeståndet Nr 1635 av i Åkersbergaavlämnad i anledning av Kungl. Maj:ts proposition 1973:27 angående samordningav den civila och militära flygtrafikledningen i en organisation, m.m. Nr 1636 avfru/Inér och //« Nr 53 Nr 1637 av m.//. Nr 1638 avherr m. fl. Nr 1639 avherrHermanssonm.fi. Nr 1640av /o//o/iofjsson i Nr 1641 avhuKristenssonm.fi. avlämnadei anledning av Kungl, Maj:ts proposition 1973:33 med förslag tilländringar i tryckfrihetsförordningen, m. m. Nr 1642 avherrHermanssonm.fi. avlämnad i anledning av Kungl. Maj:tsproposition 1973:40 med förslag till sjömanslag, m. m. Nr 1643 av m. fl. Nr 1645 av m. fl. Nr 1646 av och iru avlämnade ianledning av Kungl. Maj:ts proposition 1973:43 med förslag tiU lag om ändring ilagen (1972:650) om rätt tiU ledighet och lön vid deltagande isvenskundervisning för invandrare Nr 1647 av fru///e/m-lVa//é« Nr 1648 avfruLunciö/adm.//, avlämnade i anledning avKungl. Maj:ts proposition 1973:47 angående förbättrade famUjeförmåner inom denallmänna försäkringen, m. m. Nr 1649 av m. fl.avlämnad i anledning av Kungl. Maj:ts proposition 1973:48 angående uttaget av avgifter till försäkringen för tiUäggspension och till den obUgatoriskayrkesskadeförsäkringen Nr 1650 avherrDahlgrenm.fi. avlämnad i anledning av Kungl. Maj;tsproposition 1973:55 angående omlokalisering av viss statlig verksamhet Nr 1651 av ndersson i m. Nr 1652av m. fl. Nr 1653 avherrLindahlm.fi. Nr 1654 av herrar och Komstedt Nr 1655av m. fl. Nr 1656av i Boras Nr 1657 av m. fl. Nr 1659 av herrar och i Tvärålundavlämnade i anledning av Kungl. Maj;ts proposition 1973:58 med förslag till lagom ändring i allmänna prisregleringslagen (1956:236), m. m. Nr 1660 av i m. fl. Nr 1661 av herr i>/A;.s5o/! i Ulfsbyn och frökeni7iflMon 103 Nr 53 avlämnade i anledning av Kungl.Maj:ts proposition 1973:65 angående den anslag tiU regionmusiken /74, m. m. Nr 1662 av iru SundbergochherrNordstrandh avlämnad i anledning av Kungl. Maj:ts proposition 1973:70angående mångfaldigande av litterära och konstnärliga verk inomutbUdningsvä-sendet, m. m. Nr 1663 av rn. Nr 1664 avherrHermanssonm.fi. Nr 1665 av herrar Schött och Krönmark Nr 1666 av avlämnade i anledning av Kungl.Maj:ts proposition 1973:75 angående vissa organisations- och anslagsfrågor m.m. rörande försvaret Ordet lämnades på begäran till FruSUNDBERG (m), som yttrade: Jag tillåter mig hemställa att kammaren villebesluta att tiden för avgivande av motioner i anledning av Kungl. Maj:tsproposition 1973:41 angående industripolitisk verksorganisation, m. m., måttemed hänsyn till ärendets omfattning utsträckas till första plenum . Jag tillåter mig dessutom hemställa att kammaren villebesluta att tiden för avgivande av motioner i anledning av Kungl. Maj :tsproposition 1973:32 med förslag till lag om ändring i , m. m.,måtte med hänsyn till ärendets omfattning utsträckas till första plenum . Vad hemstäUt bifölls. § 16 Meddelande ang. enkel fråga Meddelades att följande enkla fråga denna dag framstäUts,nämligen av Nr 155 () till herrkommunikationsministern angående hastighetsbegränsningar på ; VUl statsrådet redogöra för principerna förhastighetsbegränsningar på ? § 17 Kammaren åtskildes