prot · FW0968 · 1973-12-31 00:00:00 — Jag vel all man håller på atl förhandla på del härområdet, och jag hoppas att det skall leda dithän att man i varje faU inteminskar nuvarande lånemöjligheter, vUket man faktiskt har gjort genom altkrympa Hypoleksbankens möjligheter att säha obligationer med 50 mUjoner kronor.Riksbanken kräver också att jordbrukskassorna skaU håUa ett större egetkapital, som de inte får låna ul. Det betyder också en krympning avlåneniöjligheterna. Så ligger det i verkligheten tUl. Kreditgarantier ärmyckel bra, men de är inle mycket värda om de inle kan omsättas i praktiskthandlande i bankerna. Jordbrukets kapital- och kreditförsörjning, m. m. HerrMOSSBERGER (s): Jag vill inte förneka, och jag kan t. o. m. gärna hållamed om, att de nuvarande möjligheterna till kredilförsörjning naturhgtvis börfinnas kvar och inte minskas. Men del är en annan sak som kommer in i bUden. Jag har -åtminstone ibland tyckt atl det nästan är för lätt att skaffa pengar, därföratt del medverkar liU atl priserna höjs väsentligt. De som köper lantbrukenskyr faktiskt inga priser. Två å taxeringsvärdet är inga ovanligapriser. Köper man tUl sådana priser går det åt kapital, och det kommer givelvisall hindra andra som skulle behöva kapital. Vad gäller den andra frågan, som avser jordförvärvslagen,har lantbruksstyrelsen en arbetsgrupp. Den arbetar med de frågor som här harberörts, och den har även tiU uppgift att lägga fram förslag om den skullefinna anledning tiU några ändringar. Men den har inte lagt framförslag ~ och det tyder väl på alt gruppen inte anser atl del finns fog förnågon ändring för dagen. i Skegrie (c): De som betalar två å taxeringsvärdetär inte köpare som behöver låna pengar. Det är byggföretag, det är kommuner ochdet är jordbrukare, som i sin tur har sålt lill kommunerna Jordbmkets kapital- och kredit försörjning, m. m. och vihomsätta pengarna i jordbruk igen. Vanliga jordbrukare, som skall försörja sigpå fastigheten, kan inte betala de priser som nämnde. Tyvärr är det på det sättet att de betalar de priserna. Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr I av i Skegrie m. fl., ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr i Skegrie begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposilion: Den som vill att kammaren bifaller jordbraksutskottetshemställan i betänkandetnr 15 punkten 1 röstar ja, den del ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 1 av i Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr i Skegrie begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparal. Denna omröstning gav följande resultat: Propositioner gavs på bifall till dels utskottets hemställan,dels reservationen nr 2 av i Skegrie m. f!., och förklarades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan iSkegrie begärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposilion: Den som vill att kammaren bifallerjordbruksutskottels hemställan i betänkandetnr 15 punkten 2 röstar ja, den del ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 2 av i Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr i Skegrie begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparal. Denna omröstning gav följande resultat: § 22Jordbrukets rationalisering m. m. Föredrogs jordbruksutskottetsbetänkande nr 16 i anledning av motioner angående jordbrukets rationaliseringm. 1 detta belänkande hade behandlats motionerna 1973:200 av () varihemställts att hos Kungl. Maj:t skulle anhålla om översyn av deregler som gällde för ralionalise-ringsslödet i syfte att inrikta delsammaefler principen om ett successivt uppbyggande av mindre enheter till större, 1973:323 av m. fl. (fp)vari såvitt nu var i fråga (punkterna 2 och 3) hemställts 2. atl hosKungl. Maj:l skulle anhåUa att jordbruksutredning genomtilläggsdirektiv gavs i uppdrag all göra en översyn av frågor rörande jordbrukelsrationalisering, varvid de riktlinjer som angavs i motionen blev vägledande, 3.alt hos Kungl. Maj:t begärde en översyn av formerna förhandläggningen av ärenden i lantbruksnämnderna i syfte atl förslärka detdemokratiska inflytandet, 1973:328 av m. fl. (m), 1973:329 av m. (m) vari föreslagils all i anledning av motionen hos Kungl. Majthemställde om sådan ändring av rationaliseringskungörelsen 1967:453 om statligtstöd till jordbrukets rationalisering m.m. 1. att bärkraftiga och effektivafamiljejordbruk kunde åstadkommas, 2. att rationahseringsstöd kunde utgå lUldellidsjordbruk, 3. all rationaliser-ingsstöd kunde utgå tUl kombineradejord-och skogsbruk, 4. all driflslån, exempelvis tioåriga, kunde erhållas ulande nuvarande kraven på förvärv eller arrendering av ytterligare arealer, 5. allmindre rationaliseringsålgärder kunde stödjas utan strikta krav på långsikligalönsamhetskalkyler, 1973:340 av (), 1973:496 av m. fl. (c)vari såvitt nu var i fråga (punkterna I, 2 och 3) hemställts att hosKungl. Maj:t uttalade 1. atl lantbruksnämnderna borde erhålla ökade möjligheteratt lämna garantier för driftslån, liksom ökade möjligheter alt lämnaekonomiskt stöd för markanskaffning, 2. all särskilda åtgärder borde vidtas förbibehållande av etl aktivt jordbruk och genomförande av möjliga långsikligarationaliseringsåtgärder, t. ex. täckdikning, 3. atl rådgivnings- ochinformationsverksamheten borde intensifieras i samarbete med lantbruketsorganisationer och i berörda delar arbelsmarknads- och sociala myndighelerm.fl.. Jordbrukets rationalisering m. m. 1973:497 av i Arrie m.fl. (c) vari hemställts atl i skrivelse till Kungl. Maj:t uttalade att detfortsatta arbetet för den 12 aprU 1973 Jordbmkets rationalisering m. m. jordbruketsrationalisering borde inriktas på åstadkommande av bärkraftiga och effektivafamiljejordbruk i enlighet med vad som anförts i motionen, 1973:500 av i Nennesholm m. fl. (c), 1973:1388 av m.fl. (c)vari såvitt nu var i fråga (punkterna 1 b, 4 och 5 a) hemställts atl 1. uttalade b) att sambandet meUan jord- och skogsbruk borde bevarasoch driften av sådana förelag främjas, 4. hos Kungl. Maj:t begärde sådanaändringar i bestämmelserna rörande statligt stöd till jordbruketsrationalisering att a) jordbruks- och skogsdelen vid kombinerade förelaggemensamt logs i betraktande vid bedömningen av olika rationaliseringsålgärder,b) statligt stöd kunde utgå till enskilda personer även för förvärv av renaskogsbruksförelag, c) deltidsjordbruk inte skulle undantas från möjlighet tillrationahseringsstöd, d) rationaliseringspohliken borde inriktas på en stegvisuppbyggnad av familjeförelag inom jordbruk och skogsbruk, e) även natuj-vårds-och mUjömässiga skäl kunde medtas i underlaget för bedömning avrationaliseringsstöd, 5. hos Kungl. skulle anhålla all a) en översynverkställdes av gällande ralionaliseringskungörelse samt av formerna förhandläggning av ärenden i lantbruksnämnderna i syfte atl främja en merademokratisk ordning samt 1973:1428av i m. fl. (c). 1. lämna utan åtgärdmotionerna 1973:200, 1973:329, yrkande I, 1973:497, 1973:1388, yrkande 4 d,samt 1973:323, yrkande 2, sistnämnda motion såvitt avsåg successiv uppbyggnadav familjeföretag, 2. avslå motionen1973:329, yrkande 5, 3. avslåmotionerna 1973:329, yrkande 2, 1973:1388, yrkande 4 c, samt 1973:323, yrkande2, sistnämnda motion såvitt avsåg stöd. 4. lämna motionen1973:340 ulan åtgärd, 5. lämnamotionerna 1973:329, yrkande 3, samt 1973 :1388, yrkandena 1 b 0(;h 4 a ulan åtgärd, 6. avslåmotionerna 1973:329, yrkande 4, och 1973:496, yrkande I, sistnämnda motionsåvitt avsåg driftslån, 7. lämna motionen1973:1388, yrkande 4 e, utan åtgärd, 8. anse motionen1973:1388, yrkande 4 b, besvarad med vad utskottet anfört, 9. avslå motionen1973:500, 10. lämna utanåtgärd motionen 1973:323, yrkande 2, i återstående del, dock ej i vad avsägstöd till s. k. animaliefabrik, 11. lämna utanåtgärd motionen 1973:496, yrkandena I, 2 och 3, såvitt de ej behandlats i detföregående, 12. lämna motionen1973:328 utan åtgärd, 13. lämna motionenI 973:1428 ulan åtgärd. 14. lämna motionerna 1973 :323, yrkande 3, och 1973:1388,yrkande 5 a, ulan åtgärd. 1. beträffande stöd lUl successiv uppbyggnad avfamiljeförelag av herrar i Skegrie (c), Antby (fp), (),i (c). Krönmark (m), i (fp) och Leuchovius(m) som ansett atl utskottet under 1 bort hemställa, att som sin mening gav Kungl. Maj:l tiU kännavad reservanterna anfört i anledning av motionerna 1973:200, 1973:329, yrkande1, 1973:497, 1973:1388, yrkande 4 d, samt 1973:323, yrkande 2, sistnämndamotion såvitt avsåg successiv uppbyggnad av familjeföretag. Jordbmkets rationalisering rn. 2. beträffande tillämpningen av lönsamhelskravel vid stödgivninglill rationahseringsåtgärd av herrar i Skegrie (c), (), i (c) och i Holmgården (c), i (c) samt herrar Leuchovius (m) och () som ansett att utskottet under 2 bort hemställa, att som sin mening gav Kungl. Maj:l till kännavad reservanterna anfört i anledning av motionen 1973:329, yrkande 5, 3. beträffanderationaliseringsslöd tUl deltidsjordbruk av herrar Hans son i Skegrie (c), (), i (c) och i Holmgården (c), i (c) samt herrar Leuchovius (m) och () som ansett alt utskottet under 3 bort hemställa, atl som sin mening gav Kungl. Maj:t till kännavad reservanterna anfört i anledning av motionerna 1973:329, yrkande 2,1973:1388, yrkande 4 c, samt 1973:323, yrkande 2, sistnämnda motion såvittavsåg stöd lill dellidsjordbruk, 4. beträffande rationahseringsstödlill kombinerade jord- och skogs bruksförelag av herrar i Skegrie (c), (), i (c) och i Holmgården (c), i (c) samt herrar Leuchovius (m) och () som ansett alt utskottet under 5 bort hemställa, att som sin mening gav Kungl. Maj:t till kännavad reservanterna anfört i anledning av motionerna 1973:329, yrkande 3, samt1973:1388, yrkandena I b och 4 a, 5. beträffande vidgad rätt tilldriftslån till jordbrukare av herrar i Skegrie (c), (), i (c) och i Holmgärden (c), i (c) samt herrar Leuchovius (rn) och () som ansett atl utskottet under 6 bort hemställa, att som sin mening gav Kungl. Maj:l lill kännavad reservanterna anfört i anledning av motionerna 1973:329, yrkande 4, och1973:496, yrkande 1, sistnämnda motion såvitt avsåg driftslån. den 12 aprU 1973 Jordbmkets rationalisering m. m. 6. beträffande översyn av vissa frågor rörande jordbruketsrationalisering av herrar i Skegrie (c), (), iBorrby (c) och i Holmgården (c), i (c) samtherrar Leuchovius (m) och () som ansett att utskottet under 10 borthemslälla, atl som sin mening gav Kungl. Maj:t till kännavad reservanterna anfört i anledning av motionen 1973:323, yrkande 2, iåterstående del utom i vad avsåg stöd till s. k. animaliefabrik. 7. belriiffande handläggningsordningen vidlantbruksnämnderna av herrar i Skegrie (c), Antby (fp), (),i (c), i Holmgården (c), Leuchovius (m) och () som ansett atl utskottet under 14 bort hemställa, alt som sin mening gav Kungl. Maj:t till kännavad reservanterna anfört i anledning av motionerna 1973:323, yrkande 3, och1973:1388, yrkande 5 a. Till belänkandet hade fogals ellsärskilt yttrande av (vpk). i Skegrie (c): Bland de ställningstaganden som 1967 årsjordbruksbeslut innehöU var vägran alt ge rationaliseringsstöd åtdeltrdsjordbruken ett. Jag tror alt vi kommer alt hasådana jordbruk vid sidan av de mera fuUständiga. Frågan är kanske rent av omdet inte blir så, atl dellidsjordbruken kommer atl bUdas aUt högre upp iarealstorlekarna. Ökad mekanisering och möjligheter lill sambruk med maskinerjordbrukarna emellan innebär att arbetskraft kan bh över och alt dennaarbetskraft kommer att söka kompletleringsarbete vid sidan om jordbruket. Dearbetsinsatser som kan göras av deltidsjordbrukarna får ses som en betydandetillgång. Enligt den utredning som har gjorts av Jordbrukets utredningsinstitutår hade 55 000 jordbrukare av sammanlagt ungefär 150 000 arbete utanförden egna brukningsenheten under minst en månad . Det är alltsåtredjedelen och litet till av jordbrukarna som söker arbete vid sidan omjordbruket och alltså mer eller mindre är deltidsjordbrukare. Del är inte minstför all man skaU kunna föha med andra grupper i inkomslhärseende som man sökersådana komplelteringsarbelen. annat, om jag så får säga föga välbetänkt, beslut år1967 var vägran alt beakta skogsdelen vid rationaliseringsåtgärdernas införandeför de kombinerade jord- och skogsbruken. Det är lack vara detarbetstillskoltet och den inkomst som kan utvinnas inom skogsdelen som det överhuvud tagel går alt vidmakthåUa många av de här jordbruken. I den proposition som har avlämnats omjordbruksprisregleringen nämner jordbruksministern ell intressant exempel dåhan säger att netloirkomsten per brukningsenhet i enligtdeklarationsundersökningarna var genomsnittligt , varav 7 100kronor var intäkt av jordbruksfastighet. Alltså har av de intemindre än vid de norrländska jordbruken kommitfrån annat håll. Jag vill inle påslå atl det är bara skogsinkomster, ulan detär väl andra inkomster också, men det är ofrånkomligt att det bland de 14 700av de är en myckel betydande del som kommer från juslskogsdelen. De kombinerade jord- och skogsbruken svarar enligt uppgiftockså för 40 ä av aUt skogsarbete i vårt land, och de motsvararungefär 20 000 ä 25 000 årsarbelsinsalser. gjordes del enligtstatistiken 373 000 dagsverken inom det enskilda jordbruket, av vilka 242 000utfördes av skogsägarna och deras familjer. De här kombinerade jord- ochskogsbruken dominerar alltså antalet förelag på jord- och skogsbrukels område ivårt land. Enligt uppgifter utgjorde de helt skoglösa enheterna bara39 000 av sammanlagt 155 000 bruknings-enheter. Därför är del enligt vår meningfelaktigt att sätta denna typ av företag i en särställning då del gällertillgången tiU rationaUseringsstödet. Jag brukar inte delta i debatterna omdellidsjordbruk och inte heller om de kombinerade företagen jag brukar överlåtadel tUl dem som har sådana jordbruk i större utsträckning än vi har i minabygder. Atl jag nu har velat säga några ord om framför allt de kombineradejord- och skogsbruken är betingat av skogspolitiska utredningens hänsynslösaanslag mot jusl dessa företag. Den attack som där har gjorts mot dessa företagskulle, såvitt jag förstår, bh förödande för dessa och skulle dessutom innebäradel största angrepp mot naturvårdsintressena som någonsin har företagits ivårt land. Tvingar man dessa kombinerade förelag alt kalawerka ochdärmed berövar dem det årliga arbetstiUskoltet i skogen, vilket jag sade varmycket betydande, är sannolikt alternativet för många av dem atl lägga nedjordbruket och flytta från bygden med de konsekvenser för bygdens liv och fortbeståndsom det skulle medföra. Vissa kanske kan lyckas få sysselsättning i någonindustri eller liknande eller bli deltidsjordbrukare. Men som jag sade ärdeltidsjordbrukarna ingalunda väl sedda . Huruvida regeringen nu tänker ändra sin instäUning i frågaom villkoren för de kombinerade jordbruksföretagen är väl ovisst. Man har dockredan gjort åtskilliga korrigeringar jordbruksbeslut, och del börinte vara omöjligt att göra åtminstone en till och ge de kombinerade jordbrukensamma möjligheter som andra. Men som jag sade: Allvarligare är dock atl vi intehar fåll klart besked om huruvida man ämnar ytterligare försvåra förhållandenaför dessa företag genom alt föha skogspoliliska utredningens förslag.Visserligen säger man nu att man skall ytterligare utreda vissa detaljer iutredningens förslag, och det ger naturligtvis en lidsfrist, men del utgöringen garanti för att man inte senare, därest man får möjlighet lill del,kommer all fullfölja skogspoliliska utredningens förslag. Eftersom jag ser det så atl upprätthållandet av dessakombinerade jord- och skogsbruk är av stor betydelse dels för vår livsmedelsförsörjning,dels för våra nalurvårdsintressen, dels också för våra möjligheter all behållabefolkningen och upprätthåUa service åt denna i de norra delarna av vårt land,anser jag att det är nödvändigt atl hålla debatten kring skogspolitiskautredningens förslag levande Jordbmkets rationalisering m. in. Jordbrukets rationalisering m. in. framöver.1 varje fall bör den debatten fortsätta tUl dess all vi har fått garantier föratl detta grundskoll mot vitala intressen i vårt samhälle är undanröjt. Med detta ber jag att få yrka bifall tiUsamtliga reservationer vid detta betänkande. i (fp): TiU jordbruksutskottels belänkande nr 16 harfogats ett antal reservationer som alla berör för vår landsbygd och helasamhället myckel angelägna frågor. Del gäUer stöd till en successiv uppbyggnadav famiheföretag, lönsamhelskravel vid stödgivning tih rationaliseringsåtgärder,rationaliseringsstöd till kombinerade jord- och skogsbruksföretag och inteminst rationaliseringsstöd tiU det s. k. deltidsjordbraket. Redan i den utredning som förberedde 1967 årsriksdagsbeslut i jordbruksfrigan hävdades alt mindre jordbruk inte kan ansesvara rationella. De ger för små bidrag lill nationalprodukten. Denna skulleväxa mer om småbrukens arbetskraft flyttades över liU industrin. Man hämtadestöd för denna ståndpunkt ur den arbetande långtidsutredningen.Enligt dennas prognoser skulle näringsUvets trånga sektor under sista delen av1960-lalel och vara brislen på arbetskraft. har det ju blivit tvärtom så atl nedläggning av företagoch friställning av arbetskraft bUvit ell av våra större bekymmer. Den tidigarejordbrukspolitiken har inte saknat inslag som animerat arbetskraften atl gåöver lill andra yrken. De mindre jordbrukens lönsamhet är en långt merkomplicerad fråga än vad majoriteten bland utredarna räknade med. Enligt derasmening skaU statligt stöd endast ges lill förvärv och rationahsering avutvecklingsbara lantbruksföretag som har förutsättningar att effektivtutnyttja den bästa kända tekniken och ge sina innehavare full sysselsättning.Om man driver den principen hårt - och del gör man så innebär del atlpraktiskt taget alla småbruk och bondgårdar i traditionell mening undandragesstatligt stöd, med resultat atl vi skapar fler nya problem än de gamla som vitror oss lösa. Den som har någol positivt intresse för svensk landsbygd måsteju inse all vi inte kan fortsätta efter dessa hnjer. Detta är inte bara ettsnävt jordbrukarintresse ulan en fråga på lång sikt om avvägning, jämvikt ochsamspel inom vår samhällsbyggnad som helhet tagen. Till förut nämnda utrednings förslag var ocksåfogad en reservation som hade tilläggsförslaget att statligt stöd även skullekunna utgå till jordbruk "som på grund av sitt läge och sin beskaffenhet iövrigt är lämpade som deltidsjordbruk". Det är på denna tankegång som vifrån borgerligt håll byggt upp våra motioner och reservationer i denna frågaaUtsedan 1967. I partimotion till årets riksdag, nr 323, somhelt bygger på partiets jordbruksprogram, påpekas bl. a. att jordbruket isysselsättnings-svaga och glesbefolkade områden utgör basnäringen och all omjordbruken helt eller delvis läggs ned kan bebyggelsen bli så gles all varkenkommunal eller annan service kan fungera. 1 motionen poängleras alt deltidsjordbraketi många faU är en lämplig driftsform både för brukaren och bygden. Enkomplettering med skog öppnar ofta en möjlighet atl bibehåUa brukningsenheter ien bygd som eljest hotas av total avfolkning. Dessa deltidsjorbruk liksomflertalet jordbruk bidrar även ofta lill alt odlingslandskapet ochkulturmiljöer bevaras. Detta är av stort värde, som det skapasbosättningsmöjligheter som alternativ lill tätorterna. Detta är någol som börunderlättas och ej motverkas. Det framhåUs också i såväl partimotion somprogram alt någon idealstorlek arealmässigt sett, utanför vUken ingetsamhäUsstöd skall kunna påräknas, inle kan anges. Skogsbruk, trädgårdsskötseloch grönsaksodhng. liksom annat arbete kan med fördel kombineras medtradilioneUt jordbruk. Det är viktigt all åkerjorden inte behöver vara den endakomponenten när brukningsenheter bildas. För många människor är etl litet jordbruk och ensysselsättning bredvid en önskvärd kombination. Också för landsbygden kan dennakombination vara av värde, därför atl den ofta ger tUlgång till hantverkare ochyrkesmän av olika slag. Deltidsjordbrukels nuvarande behandling medför negativakonsekvenser. En omvärdering måste här komma till stånd sä attdeltidsjordbrukel såsom driftsform underlättas. Vi menar därför att 1972 årsjordbruksutredning bör få i uppdrag alt även göra en översyn av här nämndaproblem. Jag yrkar bifaU liU samtliga reservationersom är fogade lill detta utskottsbetänkande. Jordbmkets rationalisering m. m. betänkande nr 16, som vi nudiskuterar, berör en lång rad motioner som behandlar jordbruketsrationalisering motioner som begär ändringar i nu gällande bestämmelser ochmotioner som begär utredningar i syfte atl åstadkomma ändringar. Anledningen till dessa motionsyrkanden är väl att finna iden enligt mångas mening alltför snabba och oroande strukturomvandling ochfolkförflytlning som pågår och som för med sig växande sidoproblem på mångaområden utanför de rent företagsmässiga. Glesbygdsproblemen blir större förvarje familj som flyttar från landsbygden. Servicen blir sämre och sämre fördem som stannar kvar, medan bostadsproblem och sysselsättningsfrågor uppslår ide större tätorterna. Denna folkomflyttning har pågått länge och har säkertvarit nödvändig tidigare. Därom råder väl inga delade meningar. Men frågan ärhur långt man kan gå utan alt vidta åtgärder. Antalet brukningsenheter harunder minskat från ca 280 000 lill ca 140 000. En halveringav antalet brukningsenheter har alltså skett på dessa år, och ännu har ingatecken visat sig på en stagnation eller minskning. försvinner ca 8000 brukningsenheter per är. Det borde vara hög lid alt se över de riktlinjer somligger lill grund för i varje fall den storleksralionalisering som pågår ochförsöka få till stånd en generösare tillämpning av gällanderationaliseringskungörelse. Inte minst med tanke pä de senaste årens utvecklingfinns det enligt vårt förmenande inom moderata samlingspartiet skäl atl i dagfrångå detta Jordbi-ukets rationalisering m. tn. ensidigagynnande av de större enheterna även vid beviljandet av kreditgarantier. Jordbrukels rationalisering bör enligt vår uppfattning ihögre grad inriktas på de mindre och medelstora s. k. famihejordbruken. Dettabör kunna ske utan krav på alt dessa förelag kan utvecklas till fullvärdigaenheter men ändock vara tUl fördel för samhället genom de vinster som då skullekunna uppnås på många andra områden, inle minst med tanke på landskapsvård,arbetsmarknad, bostadsförhållanden m. m. Till utskotlsbetänkandet har fogats sju reservationer, därmitt namn förekommer på samtliga. Reservationerna gäller förslag till smärreförändringar av nu gällande riktlinjer och utredningar i syfte atl få framunderlag för en delvis ändrad syn på jordbrukets rationalisering. Det ärönskvärt alt i större utsträckning bevara den dominerande kombinationen jord-och skogsbruk och all salsa mera pä de mindre och medelstora famUjejordbruken. Vi reservanter föreslår således i reservationen I att detslaUiga rationaliseringsstödet i större utsträckning skall utgå tUl successivtuppbyggande av familjeföretag och all den tillsatta jordbruksutredningen skallgöra en översyn av bestämmelserna för slödel lUl jordbruksrationalisering. Reservationen 2 berör tillämpningen av lönsamhetskravetvid stödgivning till rationaliseringsåtgärder. Det är riktigt, som utskottethär säger, all en viss uppmjukning har företagits, bl. a. inom stödområdena ochäven lill jordbruksföretag som bedriver mjölkproduktion. Inom moderatasamlingspartiet har vi den uppfattningen att dessa åtgärder inte räcker ulan viföreslår i motionen 329 alt en mera positiv bedömning skall göras av ickefullständiga jordbruksföretag när del gäller rationaliseringsåtgärder, ävennär kalkylerna inte alllid ger full täckning för bärigheten enhgtlanlarbetaricinen. Kunde vi med en sådan åtgärd fä mindre och medelstorajordbruksföretagare att fortsätta sitt arbete och på så sätt hjälpa lill attbevara en levande landsbygd, så skulle mycket vara vunnet.