prot · FW0951 · 1973-12-31 00:00:00 — Överläggningen var härmed slutad. Utskottets hemställan bifölls. Propositioner gavs på bifaU tUl dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 2 av m. fl., och förklarades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposition; Den som viU att kammaren bifaUer finansutskottets hemställan i betänkandetnr 11 punkten 16 mom. 2 röstar ja, den det ejvih röstar nej. Vinner nej har kammaren bifaUit reservationen nr 2 av herrLöfgren m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. rösträkningverkstäUdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstning gav följanderesultat: Kammaren biföU vad utskottet i dessa punkter hemstäUt. Byggnadsarbeten för statlig förvaltning, m. m. Byggnadsarbeten för statlig förvaltning, m. m. Punkterna 21, 22 och 23 debatteras i ett sammanhang, ochyrkanden beträffande dessa tre punkter framstäUes under den gemensamma överläggningen. Maj:t hade under punkten 11:11 (s. 103-106)föreslagit att tiU Byggnadsarbeten för statlig förvaltning /74 anvisa ett investeringsanslag av , I detta sammanhang hade behandlatsmotionen 1973:378 av i m. fl. (m) vari hemstäUts dels attriksdagen i skrivelse tilJ Kungl. Maj .-t skulle anhåUa att Kungl. Maj.tlämnade en redogörelse för kostnaderna i samband med statliga förvaltningsbyggenoch orsakerna tiU dessas storlek, dels att tiU Byggnadsarbeten förstatlig förvaltning för /74 anvisade ett investeringsanslag av140 , innebärande en sänkning av begärt anslag med 50 000 000kronor. 1. att beträffande redogörelse för kostnadernai samband med statliga förvaltningsbyggen skuUe avslå motionen 1973:378 i denna del, 2. att med bifall tillKungl. Maj:ts förslag och med avslag på motionen 1973:378 i denna del tUl Byggnadsarbeten för statlig förvalt ning för /74 anvisade ett investeringsanslag av . 3) av herrar () och i (m) som ansett att utskottet bort hemstäUa, 1. att riksdagenmed bifaU tiU motionen 1973:378 i denna del skuUe anhålla att Kungl. Maj:tlämnade en redogörelse för kostnaderna i samband med statligaförvaltningsbyggen och orsakerna till dessas storlek, 2. att ianledning av Kungl. Maj:ts förslag och med bifaU tUl motionen 1973:378 i dennadel till Byggnadsarbeten för statlig förvalt- ning för budgetåret . Byggnadsarbeten för statlig förvaltning, m. m. 1973/74 anvisade ett investeringsanslag av Maj:t hade under punkten 11:12 (s. 107) föreslagitriksdagen att till Inköp av fastigheter m. m. för /74 anvisa ettinvesteringsanslag av . I detta sammanhang hade behandlatsmotionen 1973:380 av m. fl. (m) vari hemställts att iavvaktan på en redogörelse för möjligheterna att försälja ej längreerforderliga fastigheter i framför allt skulle avslå Kungl.Maj :ts begäran om ett investeringsanslag på för budgetåret1973/74 för Inköp av fastigheter m. m. att med bifall till Kungl. Maj :ts förslag ochmed avslag på motionen 1973:380 tUl Inköp av fastigheter m.m. för budgetåret1973/74 anvisade ett investeringsanslag av . 4) av herrar () och iStockholm (m) som ansett att utskottet bort hemstäUa, att i anledning av Kungl. Maj :ts förslag ochmotionen 1973:380 till Inköp av fastigheter m. m. för /74anvisade ett investeringsanslag av . Maj:t hade under punkten VII:1 (s. 109-110)föreslagit att till Vissa projekteringskostnader för budgetåret1973/74 anvisa ett investeringsanslag av . I detta sammanhang hade behandlatsmotionen 1973:379 av i Trobro m. fl. (m) vari hemstäUts attriksdagen tUl Vissa projekteringskostnader för /74 anvisade ettinvesteringsanslag av . att med bifaU tiU Kungl.Maj :ts förslag och med avslag pä motionen 1973:379 till Vissaprojekteringskostnader för /74 anvisade ett investeringsanslagav . 5) av herrar () och iStockholm (m) som ansett att utskottet bort hemställa, att i anledning av Kungl. Maj:ts förslag och medbifall till motionen 1973:379 tiU Vissa projekteringskostnader för budgetåret1973/74 anvisade ett investeringsanslag av . HerrBRUNDIN (m): Punkten 21 i finansutskottets betänkande nr11 gäller anslag för byggnadsarbeten för statliga förvaltningar, 1 en motion avherr i m, fl, har påvisats att kostnaderna för de statligaförvaltningsbyggnaderna är orimligt höga. Det kan visserligen vara svårt attgöra jämförelser av kostnaderna för olika byggnadsprojekt, men de jämförelsersom ändå varit möjliga att göra visar att de statliga förvaltningsbyggnadernahar dragit orimligt höga kostnader, I propositionen har föreslagits ett anslag på 190 miljonerkronor. Moderata samlingspartiets representanter i finansutskottet harreserverat sig på den punkten och kräver dels att det thl lämnas enredogörelse för kostnaderna i samband med statliga förvaltningsbyggnader ochorsakerna till kostnadernas storlek, dels att man i avvaktan pä en sådanredovisning prutar ned anslaget med . Punkten 22 gäller inköp av fastigheter. Där har det i propositionenföreslagits , men eftersom en betydande del av detta beloppavses för fastighetsinköp i , och då beslutat oniutflyttning av en hel rad verk från kan vi inte finna att det längrefinns skäl att inköpa ytterligare fastigheter i , Frän moderatasamlingspartiets sida yrkar man därför att anslaget minskas med 15 mUjonerkronor. Punkten 23 gäller vissa projekteringskostnader. Riksdagenanvisade på tilläggsstat för detta ändamål. Detbetyder att totalt har anvisat under innevarandebudgetår. Även under förra budgetåret anvisades ytterligare medel påtilläggsstat för just projekteringskostnader. När man nu återigen vill ha ett anslag på 70 miljonerkronor som innebär ett betydligt större anslag än som normalt åtgår förprojektering, anser vi att det rimligen inte nu längre kan finnas behov av attprojektera för byggnader som skulle komma att uppföras först ,utan vi anser att det i delta fall kan sparas . Det innebäratt vi återför projekteringen till en mer normal nivå. Jag ber,herr talman, att få yrka bifall till reservationerna 3, 4 och 5, Byggnadsarbeten för statlig förvaltning, m. m. Under detta anförande övertog herr talmannen ledningen avkammarens förhandlingar. i (s): De tre punkter i finansutskottets betänkandenr 11 som vi nu diskuterar avser ju vissa kapitalanslag som hör samman med detstatliga byggandet. När del gäller punkten 21 tillstyrker utskottsmajoritetenpropositionens förslag om all anvisa till byggnadsarbetenför statlig förvaltning för /74, 110 miljoner av dessa avser,sorn för övrigt framgår av den investeringsplan som återfinns i propositionenpå s, 106, sådana byggen som antingen pågår eller som en enhällig riksdagenligt beslut , alltså sedan, beslöt sättai gång under innevarande år. Där finns även två större projekt i ,det gäller en nybyggnad i och en nybyggnad i Byggnadsarbeten för statlig förvaltning, m. m. ,som planerats för igångsättning i septemberoktober innevarande år. Jag utgår ifrån att det inte är reservanternas mening attvare sig avbryta de byggen som pågår och där arbetskraft och maskiner ärinbokade eller inhibera de stora byggen som skall starta . Skulle dettavara innebörden i reservationen, skulle det nog vara mycket angelägel att fåbesked på denna punkt och få besked här i kammaren , 110 av de 190 miljonerna återgår på i redanfattade beslut. De återstående drygt 80 miljonerna är beroende av beslut som vifattar . Det är fråga om projekt om sammanlagt iUppsala, , och , där behövsunder /74, Byggnader är alltså i allt väsentligtfärdigprojekterade och arbetet skall påbörjas innevarande och nästa budgetår. Av dessa viU nu ta bort 50miljoner kronor. Ätt döma av reservationen skall projekten bantas ner och måstesålunda projekteras om. Det innebär inte bara att hela planen föromlokaliseringen rycks sönder, utan det är även ett brott mot riksdagsbeslutet1971 som ju själva var med om. Det innebär dessutom att densysselsättningspolitiska planeringen i Uppsala-, Norrköpings-, Linköpings- ochKarlstadsregionerna nu kommer att ryckas sönder. Det är inga småsmulor det är fråga om, utan det gällerfyra mycket stora projekt som utomordentligt väl behövs för att klara enhygglig sysselsättning på byggmarknaden och vinter. Det pågår ettintensivt arbete för att få fram projekt på den statliga sidan för nästavinter, men trots delta vill nu helt sonika riva sönder denplanering som finns och lägga på is eller försena redan nästan färdiga projekt. Här talar man från moderat håll om regeringens ansvar försysselsättningen, och sedan är man själv beredd att utan förbarmande skjutaupp projekt som skulle ge betydande sysselsättning åt byggnadsarbetarna ochdetta bara för att ni skall kunna visa upp besparingar till, förmodar jag, eraskattesänkningar för bolagen eller vad det nu är ni vill spara ihop pengartill. Men det är ju bra; såväl byggnadsarbetare som övriga arbetslösa får genomdetta veta hur en moderat finansminister skulle agera i sådana här frågor. Punkten 22 gäller inköp av fastigheter, och här klargörsmed all önskvärd tydlighet i utskottets skrivning hur feltänkt motionen 380egentligen är. Inte ens de moderata representanterna i utskottet har ansett sigkunna tillstyrka motionen fullt ut. För det första minskar ju inte behovet av pengar på dethär anslaget för köp av mark och fastigheter, om regering och riksdag skullefinna sig föranlåten att sälja en fastighet. För det andra finns det ettfortsatt behov av mark för omlokalisering i enlighet med beslut. Fördet tredje är det - om man undantar lokaler för universitetens och högskolornasbehov - av statsägda lokaler för förvaltningsändamålsom frigörs i samband med den beslutade omlokaliseringen. Resten är förhyrdalokaler, och det har redovisats av byggnads- styrelseni en promemoria som tillställts utskottet. Det skall då för det fjärde jämförasmed att av de statliga förvaltningslokalerna i är alltjämtbortåt förhyrda. Det är rimligt att man kan lösa en deldyrbara förhyrningar genom att staten även i fortsättningen kan köpa mark ochfastigheter i erforderlig utsträckning. Punkten 23 gäller pengar till vissaprojekteringskostnader. I propositionen begärs 70 mUjoner kronor. Dessa medel för projektering tas i anspråk för aUt statligtbyggande av myndighetskaraktär även inom försvaret och när det gälleruniversitetssektorn. Det är fråga om förskott för projektering. Det kanifrågasättas om man över huvud taget skall ha en begränsning av detta slag, närvi nu med ett krympande bostadsbyggande behöver ta fram alla statliga projektsom är rimliga att ta fram och projektera. Arbetet med att just ta framytterligare lämpliga objekt pågår. Men hugger glatt bort 20 mUjonerkronor och begränsar därmed möjligheterna att projektera fram statligabyggnadsarbeten. Del är rätt häpnadsväckande och kan väl bara förklaras medatt man inte har en aning om vilka problem som råder ute i byggnadsindustrin.Tydligen tror man det framgår av motionen 379, som täcks upp av reservanterna att den bättre konjunkturen automatiskt leder till god sysselsättning påbyggområdet. Tvärtom har tagits i anspråk många av deprojekt som legat färdiga, och vi måste därför fortsätta att bygga upp en nyreserv, som man kan ta till om läget på byggmarknaden ytterligare förvärras. Herr talman, med det anförda ber jag få yrka bifall tUlutskottets hemställan under punkterna 2123. Byggnadsarbe ten för statlig förvaltning, m. m. HerrBRUNDIN (m): i har väldigtstor erfarenhet av byggnadsverksamheten och säkert stor kunnighet på området.Jag tillåter mig emellertid tvivla på att erfarenheten är särdeles stor när detgäller kostnadskontrollen. Kostnadsutvecklingen på byggnadsområdet tyder intepå att har lagt sig vinn om kostnadskontrollen. Det finns inte ett enda bygge, som vi menar skall stoppas,men vi anser att de flesta kan utföras till betydligt lägre kostnader. Om vijämför kostnaderna för statliga förvaltningsbyggnader med jämförbara byggnadersom uppförs t. ex. av det enskilda näringslivet, visar det sig att det rimligenmåste gå att spara mycket stora belopp på den statliga sidan. Är särdeles intresserad av att sysselsättafolk inom byggnadssektorn, skulle jag vilja fråga: Varför gick då herrJohansson tillsammans med alla partikamrater emot vårt förslag om att stimuleratill en ökad sysselsättning för byggnadsarbetare med egnahemsreparationer? Vibehandlade det förslaget i . Det gick ni emot. Då var ni inteangelägna om att skapa jobb för byggnadsarbetarna. Beträffande projekteringskostnaderna vet väl att det är ett stort ekonomiskt äventyr att projektera en byggnadflera år i förväg. Det leder som regel alltid till betydandeomprojekteringskostna-der. Byggnadsarbeten för statlig förvaltning, m. m. i (s): Det skulle vara värdefullt om över huvud tagel redovisade det underlag som man nu byggersitt påstående på. Något material som visar att jämförbara privata projektskulle vara så mycket billigare finns icke angivet, vare sig i någon motioneller i någon reservation, och det har heller inte framkommit vid ärendetsutskottsbehandling. Det finns förmodligen inte heller något sådant material,eftersom säger att det är rimligt att anta att det är bra altspara. Självfallet är det så, men om man nu har den inställningen, är det junödvändigt att känna till den riktpunkten innan man kan uttala sig om för detförsta huruvida den aktuella redovisningen - som ju finns - är för hög iförhållande till vad det gäller och för det andra huruvida det finns möjlighetatt med utgångspunkt i det jämförelsematerialet göra förändringar. När det gäller projekteringen måste jag säga att herrBrundins resonemang är litet underligt. Inte minst har klandratregeringen för den höga arbetslösheten. Det är väl ändå inte obekant för herrBrundin att - om jag nu bortser från byggnadsarbetarna, som han tydligen intehar stort intresse för personalorganisationerna för konsult- ochprojekteringsföretag har gjort framställning till både regeringen ocharbetsmarknadsverket om att åtgärder skall vidtas i sysselsältningsbefrämjandesyfte. Detta har också skett, och AMS har lämnat projekteringsbidrag tillkommunala byggnadsinvesteringar för att motverka sysselsättningsnedgången. Hurkan han då göra gällande att det icke skulle föreligga något motiv för ettbifall till utskottets hemställan, om han ser anslagsfrågan uteslutande ursysselsättningssynpunkt? HerrBRUNDIN (m): Beträffande kostnaderna vill jag bara sägaalt och övriga ledamöter i utskottet har gått emot vårtyrkande om att en redogörelse måtte lämnas till för kostnaderna isamband med statliga förvaltningsbyggnader och orsakerna till dessa kostnadersstorlek. Men om man går emot ett så modest yrkande, hur kan man då stå här ikammaren och kräva att vi skall lägga fram ett enormt utredningsmaterial? Detär verkligen inte vi som skall göra det, utan det är som skall få ensådan redovisning som vi har begärt. Detta har gått emot. Vad sedan gäller projekteringskostnaderna vet mycket väl att om man projekterar byggnader i förväg, såinnebär det ett enormt slöseri. Vi skall väl inte hålla på med projektering avbyggnader som något slags terapi för människor - vi skall väl i stället se tillatt vi bedriver en ekonomiskt riktig och välmotiverad verksamhet. Delta harinte med sysselsättningsskapande att göra, utan här måste vi anlägga andrasynpunkter. Vad det gäller samhällets skyldighet att ta hand omsysselsättningsproblemen är vi däremot helt överens; del behöver vi intediskutera i det här sammanhanget. i (s): Så enkelt går det väl ändå inte att kommaifrån tidigare gjorda påståenden. 1 den proposition, till vilkenutskottsmajoriteten hänvisar, finns kostnaderna för de aktuella projektenredovisade. Vad motionärer och reservanter gjort gällande är att dessakostnader är högre än för privata byggnader. Det är den redovisningen somsaknas, , och det är väl ändå inte vi som skaU komma fram med detbevismaterial, som ni lägger tiU grund för edra påståenden och yrkanden. Detmaterialet måste ni väl själva framlämna. Sedan förstår jag mycket väl att ochmoderaterna inte tänker på sysselsättningen för den stora grupp arbetslösamänniskor det gäller. Jag behöver väl inte ytterligare understryka att dettaframgår mycket klart av både motioner och reservationer. Byggnadsarbe ten för statlig förvaltning, m. m. HerrBRUNDIN (m): Jag bryr mig inte ens om att bemöta de sistameningarna i inlägg. Det framgår för varje lyssnare, attde utgör en barock uttolkning av vad jag sagt, vad vi motionerat om och vad vireserverat oss för. Men det första som sade! Menar herrJohansson att det skulle vara rimligare att det enskilda näringslivet skallstiga fram och bevisa varför det bygger billigare än staten i stället för attstaten skulle bevisa varför det blir så mycket dyrare när staten bygger? Varfördenna omvända bevisföring, ? i (s): Om jag gör påståendet att stårhär och ljuger, skall då bevisa att han talar sanning? Menar herrBrundin så? Det är väl ändå rimligt att det är jag som skaU bära bevisbördan. Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 3 av herrar och , och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vUl att kammaren bifaller finansutskottets hemställan i betänkandetnr 11 punkten 21 röstar ja, den det ejviU röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifaUit reservationen nr 3 av herrar Byggnadsarbeten för statlig förvaltning, m. m. Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då begärderösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstning gavföljande resultat: Propositioner gavs på bifaU tiU dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 4 av herrar och , och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som viU att kammaren bifaUer finansutskottets hemstäUan i betänkandetnr 11 punkten 22 röstar ja, den det ejviU röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifaUit reservationen nr 4 av herrar Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemstäUan, dels reservationen nr 5 av herrar och iStockholm, och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som viU att kammaren bifaUer finansutskottets hemställan i betänkandetnr 11 punkten 23 röstar ja, den det ejviU röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifaUit reservationen nr 5 av herrar Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då begärderösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstning gavföljande resultat: Statensdatamaskinfond: Anskaffning av datamaskiner Maj:t hade under punktenIX:5 (s. 110112) föreslagit att dels medge att datamaskinutrustningbeställdes tUl en kostnad av - utöver tidigare medgivet belopp högst , dels tiU Statens datamaskinfond: Anskaffning av datamaskiner /74 anvisade ett investeringsanslag av . 1 detta sammanhang hade behandlatsmotionen 1973:553 av herrar i (m) och i Trobro (m) varihemställts att dels i skrivelse tUl Kungl. Maj :t skulle anhålla attKungl. Maj ;t redogjorde för hittUlsvarande erfarenheter av användning avdatamaskiner i statsförvaltningen, samt dels i avvaktan på en sådan redogörelseskulle avslå Kungl. Maj:ts hemställan om bemyndigande att bestäUa datamaskinutrustningför . 1. att riksdagenbeträffande redogörelse för erfarenheterna av användningen av datamaskinerskulle avslå motionen 1973:553 i denna del, 2. att riksdagenmed bifaU tUl Kungl, Maj:ts förslag och med avslag på motionen 1973:553 i dennadel medgav att datamaskinutrustning bestäUdes till en kostnad av - utövertidigare medgivet belopp - högst , 3. att riksdagentiU Statens datamaskinfond: Anskaffning av datamaskiner för /74anvisade ett investeringsanslag av . 6) av herrar (), i (c).Burenstam (), Äsling (c), (), Fågelsbo (c) och iStockholm (m) som ansett att utskottet under 2 bort hemstäUa, att i anledning av Kungl. Maj:ts förslag ochmotionen 1973:553 i denna del medgav att datamaskinutrustning bestäUdes tUl enkostnad av utöver tidigare medgivet belopp högst . Beträffande momentet 2 vid punkten 24föreligger en reservation som jag anslutit mig till. Departementschefen harbegärt godkännande av ett beställningsbemyndigande avseende datamaskinanläggningarför högst . Leveranserna skulle ske huvudsakligen underbudgetåren 1974/75 och 1975/76. Då det under hand ktmnat inhämtas att det i det angivnabeloppet ingående utbytet av anläggningar vid inte tordeaktualiseras och det dessutom inte synts oss lämpligt att man redannu bestämmer sig för beställningar av föreslagen terminalutrustning förfastighetsdatabanken i , kan övriga anläggningar rymmas inom ett beloppför bestäUningsbemyndigande av högst Statens datamaskinfond: Anskaffning av datamaskiner Statens datamaskinfond: A nskaffning av datamaskiner utövertidigare medgivna belopp. Med den motivering som här anförts ber jagatt få yrka bifall till reservationen 6 vid punkten 24. Jag finner inte skäl tiU att göra någotytterligare inlägg i denna fråga, så jag inskränker mig tUl att instämma i vadherr sagt. Jag ber att få yrka bifaU till utskottetshemställan. Överläggningen var härmed slutad. Utskottets hemställan biföUs. Propositioner gavs på bifaU tiU dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 6 av m. fl., och förklarades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vUl att kammaren bifaller finansutskottets hemställan i betänkandetnr 11 punkten 24 mom. 2 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifaUit reservationen nr 6 av m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Däherr begärde rösträkning verkstäUdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Utskottets hemställan biföUs. Lades till handlingarna. § 4Föredrogs finansutskottets betänkande nr 12 i anledning av i propositionen1973:1 gjord framställning angående stat för statens allmänna fastighetsfondför /74. § 5 Föredrogs skatteutskottets betänkande nr 11 ianledning av propo- Nr 51 sitionen 1973:1 i vad avser vissa anslag inom den verksamhetsområde för /74 jämte motioner. Maj.t hade i propositionen1973:1 bUaga 9 punkten C 1 i utdrag av statsrådsprotokollet över finansärendenföreslagit att 1. godkänna de ipropositionen förordade riktlinjerna för organisation, 2. tillTullverket: Förvaltningskostnader för /74 anvisa ettförslagsanslag av . I detta sammanhang hade behandlats motionerna 1973:25 5 av m. fl. (s)vari hemstäUts att beslutade att ge Kungl. Maj :t till känna vad somanförts i motionen beträffande bibehållande av en tuUkammare i , 1973:397 av m. (fp) vari hemställts att med avslag på propositionen 1973:1 bilaga 9punkten C 1 mom. 1 hos Kungl. Maj:t begärde ytterligare utredning och nyttförslag angående organisation, 1973:556 av iVarberg m. fl. (fp) vari hemställts att med avslag på propositionen1973:1 bilaga 9, punkten C 1 mom. I, i skrivelse till Kungl. Maj:t begärdeytterligare utredning och nytt förslag angående organisation, 1973:564 av m. (fp) vari hemställts att skulle avslå propositionen i vad avsåggodkännande av de riktlinjer för organisation som anförts i bilaga9 till propositionen 1973:1, 1973:567 av herrar Enskog (fp) ochEnlund (fp) vari hemställts att skulle avslå propositionen i vadavsäg godkännande av de riktlinjer för organisation som anförts ibilaga 9 tUl propositionen 1973:1, 1973:580 av herrar iKristinehamn (vpk) och i (fp) vari hemställts att riksdagenbeslutade att hos Kungl. Maj:t begära att tullkammaren i skullebibehåUas i nuvarande omfattning, 1973:584 av herrar i KU (fp)och i (fp) vari hemställts att skulle