prot · FW0946 · 1973-12-31 00:00:00 — Förhandlingarna leddes av herr förste vice talmannen. § 1 Justerades protokollet för den 8 innevarande månad. § 2 Ang. utbyggnad av Herr kommunikationsministernNORLING erhöll ordet för att besvara () i kammarensprotokoll för,den 20 febmari intagna fråga, nr 96, och anförde: har frågat mig vUka åtgärderregeringen har vidtagit i anledning av beslut att fråganom utbyggnad av för trafik med större båtar borde prövas av Kungl.Maj,-t. avlämnade som bekant enutredning om framtid, 1 denna utredning redovisades tre alternativaförslag, vUka avsåg utbyggnad, upprustning respektive nedläggning av kanalen.Sjöfartsverket förordade i sammanhanget att upprustningsalternativet skullekomma tiU utförande. Efter beredning av förslag tUlkallade jagmed stöd av Kungl, Maj;ts bemyndigande en särskUd sakkunnigmed uppdrag att från vissa utgångspunkter utreda med kanalens drift ochorganisation m, m, sammanhängande frågor. Den sakkunnige har i dagarnaöverlämnat sin rapport i anledning av uppdraget. Avsikten hade varit att efter sedvanlig beredning avrapporten förelägga årets riksdag proposition i ärendet, varvid Kungl, Maj:tsbedömning av och -ställningstagande till bl. a. utbyggnadsalternativet ingåendeskulle ha redovisats. Med hänsyn till beslut i förrgår blir det nuaktuellt med ännu en utrednings- och beredningsomgång. Det kommer ytterligareatt försena möjhgheterna att klarlägga förutsättningarna för kanalsfortsatta drift, men detta har givetvis riksdagsmajoriteten beaktat vid sittbeslut. Efter det meningsutbyte om som vihade kan måhända denna debatt verka onödig. Men låt mig ändåpåminna om några fakta i kanal-turerna. beslöt att bifalla trafikutskottetshemställan i betänkandet nr 2, punkten 9, som gällde , Iutskottetsbe-tänkandet hette det då: "Utredning och kostnadsberäkningar rörande bl, a,upprustning och fortsatt drift av har lagts fram av sjöfartsverket.Olika alternativ har därvid redovisats av verket, som dock inte förordat enutbyggnad av kanalen för trafik med större båtar, som motionärerna föreslagit.Utskottet anser det emellertid angeläget att också detta alternativ ingåendeprövas vid behandhngen av frågan inom Kungl, Maj;ts kansli. Vad utskottet härom anfört bör av ges Kungl,Maj:t till känna," Riksdagsbeslutet togs , Den 26 apriltillkallade regeringen förre landshövdingen som enmansutredarei kanal-frågan, I de direktiv som han fick hette det att "enutbyggnad av västgötadelen får därför anses vara ett orealistisktföretag". När utredningsdirektiven ställs i relation tillriksdagsbeslutet gör man två konstateranden. Det ena är att från det attriksdagen fattade sitt beslut om att en översyn av utbyggnadsalternativetskulle göras tUl dess utredningsdirektiven skrevs, på ca en månad, måstedet ha företagits en ny utredning som låg till grund för direktivens bedömningav det orealistiska i att bygga ut . Den hypotesen är emellertidknappast trolig. Det andra konstaterandet är att regeringen helt enkelt intetog hänsyn till beslut utan vidhöll sin egen uppfattning i frågan, I svaret till mig säger nu statsrådet att efter sedvanligberedning av rapporten skulle årets riksdag föreläggas en proposition iärendet, varvid Kungl, Maj:ts bedömning och ställningstagande tUl bl, a,utbyggnadsalternativet skulle ha redovisats. Då frågar man sig, på vilkagrunder detta skuUe ha gjorts när det fortfarande bara fanns sjöfartsverketsutredning och den tidigare kanalutredningens bedömningar att tillgå. är vi i alla fall i den situationen att en ny utredningskall göras, och min fråga blir då om statsrådet är vUlig att i den också vägain de samhällsekonomiska fördelar som en utbyggnad av kanalen skulle medföra.De bedömningarna har man inte kunnat finna i någon utredning. Är statsrådet alltså beredd att förutsättningslöst låtautredningen undersöka hur en utbyggnad av påverkar trafiksituationenpå landsvägar och på järnvägen i de områden där kanalen går fram? undersöka vilken betydelse en utbyggnad kan få för trafiksäkerhetenoch för bättre mUjö i fråga om avgaser och buller? Vill statsrådet också låtaundersöka vilken lokaliseringspolitisk effekt för norra och helaVätterbygden utbyggnadsalternativet skulle ge? Jag skall inte gä in i någon diskussion medherr . Jag hänvisar till riksdagsprotokollet för den debatt somi förrgår fördes i denna fråga. Jag har emellertid anledning att säga en endasak ytterligare efter inlägg. efterlyser vad den av regeringen aviseradepropositionen till årets riksdag skulle kunna innehålla. Han frågar hur detdär skulle ha varit möjligt att göra någon samhällsekonomisk bedömning avdetta byggnadsföretag, eftersom det fram till enligt bedömning bara föreligger en utredning från . HerrStålhammar glömmer bort - eher hur han nu vUl förklara det - att Fredaeenden också Kungl, Maj;t i vanliga fall brukar kunna tiUåta sig att framföra ig rnars1973 uppfattningaroch synpunkter i propositionerna. Det är väl inte herr ---------- obekant att propositioner inte aUtid tiU vade ord och Ang. utbyggnadav bokstav följer ämbetsverkens och affärsverkens synpunkter. Jag säger detta bara för att förklara att det naturligtvis inte alls är på detsättet, som påstår, att inte Kungl, Maj;t ingående skulle haprövat även de samhällsekonomiska aspekterna på ärendet. Men på direkta fråga om den nyautredningen skall få tillfälle att pröva aUa de aspekter på kanalsutbyggnad som refererar till vUl jag svara, att det självfalletankommer på Kungl, Maj:t att nu studera beslut från i förrgår ochatt lägga in vad som bör ingå i detta. Om jag inte missminner mig innebär dettabeslut att samhällsekonomiska bedömningar skall göras av detta arbete. Om manemellertid, - och det bör sägas och inte vid något senaretillfälle skaU följa önskningar beträffandeutredningsarbetet, kommer frågan om att för relativt lång tid framåtligga kvar i det läge där den befinner sig. Att man kan hysa en viss misstro motregeringens bedömning av utbyggnadsalternativet är väl ganska naturligt medtanke på att det var regeringen som skrev direktiven till utredningen och idessa slog fast, att en utbyggnad samhällsekonomiskt inte varförsvarbar. Hur samma regering skulle kunna lägga fram enproposition med något annat innehåU utan att ytterligare utredningar skullegöras är ganska svårt att förstå. Men det gläder mig att statsrådet nu ärberedd att låta utredningen bU förutsättningslös och att den även får göra desamhällsekonomiska bedömningarna. Vidare föreställer jag mig att det finns så mycketmaterial samlat om från olika institutioner och instanser att man,om man verkligen vill driva frågan, kan få en utredning som inte alls behöverarbeta speciellt . Det är redan nu alltför mycket som talar för attutbyggnadsalternativet är det enda realistiska. Jag förutsätter att utredningenså småningom på grundval av sitt seriösa arbete kommer fram till samma syn somjag har i denna fråga. I det sista som sade vill jaglivligt instämma del finns, som framhåller, redan alldelesför mycket material i denna fråga. Överläggningen var härmed slutad. Ang. översynen av statsbidragsbestämmelserna för enskildavägar Om befrielse från skyldigheten för traktorförare attmedföra körkort eller traktorkort översynen av statsbidragsbestämmelserna för enskilda vägar Herr kommunikationsministernNORLING erhöU ordet för att besvara () i kammarens protokoUför intagna fråga, nr 106, och anförde: har frågat mig om jag givitvägverket instruktioner att med sådan skyndsamhet bedriva den av Kungl. Maj:tpå uppdrag begärda översynen av statsbidragsbestämmelsernabeträffande enskUda vägar att förslag om förbättrade bestämmelser kanföreläggas . Maj:t uppdrog genom beslut tillstatens vägverk att företa en översyn av statsbidragssystemet för enskUdavägar. I de direktiv som lämnades tUl har inte uttryckligen sattsnågon tidsgräns för uppdragets fullgörande. Detta hänger samman med bl. a. dennödvändiga samordningen med den pågående utredningen om lagen om enskildavägar, den s. k. Jag kan emellertid försäkra herrCarlström, att arbetar med all den skyndsamhet som det ifrågavarandeuppdraget och därmed sammanhängande problemställningar medger. Så snart det ärmöjligt kommer resultatet av utredningsarbetet hksom Kungl. Maj;ts förslag ianledning därav att föreläggas liksdagen. Jag ber att få tacka kommunikationsministernför svaret på min fråga. Svaret är så positivt som man gärna kan begära, ochjag har intet ytterligare att tillägga beträffande förarbetet. Men det gällerockså att förverkliga intentionerna, och jag hoppas att statsrådet inför nästaårs riksdag kan framlägga slutgiltigt förslag till lösande av denna för såmånga människor synnerligen betydelsefulla fråga. Jag förutsätter att utformningen avstatsbidragsbestämmelserna blir sådan att det känns som en lättnad i ekonomisktoch annat avseende för de människor som bor vid och behöver färdas på deenskilda vägar varom här är fråga och som så gärna fortsättningsvis önskarverka och bo kvar en bit från stora allfarvägen. Jag ber änen gång att få tacka för svaret. Överläggningen var härmed slutad. § 4 Om befrielse från skyldigheten för traktorförare att medföra körkort eller traktorkort Herr kommunikationsministernNORLING erhöll ordet för att besvara i (c) i kammarensprotokoll för intagna fråga, nr 113, och anförde: i har frågat om jag ärberedd medverka till att traktorförare befrias från kravet på att körkort ellertraktorkort skall medföras under färd. Körkortskungörelsenhar trätt i kraft och i fråga ombehörigheten att föra motorfordon och traktor ersatt 1951 årsvägtrafikförordning. Enligt körkortskungörelsen skaU körkort, trafikkort ochtraktorkort medföras under färd och på tillsägelse visas upp förtrafikinspektör, biUnspektör eller pohsman. Skyldighet att medföra körkort eUer traktorkort föreliggernaturhgtvis endast i den utsträckning körkorts- eller traktorkortskrav överhuvud taget uppställts. På grund härav behöver traktorförare medföra körkorteller traktorkort först när han färdas på väg. Rör det sig om tillfälligkörning kortare sträcka vid färd till eUer från arbetsplats eller mellan engårds ägor eUer för hknande ändamål behöver traktorföraren ej heller vid färdpå väg medföra körkort eller traktorkort, eftersom något behörighetskrav dåinte gäller. De bestämmelser i körkortskungörelsen om behörighet attföra traktor och skyldighet att medföra körkort och traktorkort som jag nuredogjort för har utan saklig ändring tagits över från vägtrafikförordningen,där de fördes in i samband med förordningens tillkomst 1951. Enligt en särskild bestämmelse i vägtrafikförordnmgenkunde dock en bilförare eUer traktorförare, som under färd inte haft med sigkörkort, undgå ansvar, om han efter färden hos vederbörandepolismyndighet eller åklagare styrkte, att han vid tiden för förseelseninnehaft gällande körkort och omständigheterna visade att förseelsen berott påtillfälligt förbiseende, I praktiken var det emellertid omöjligt attkontrollera vad förseelsen berott på. Detta ledde till att regeln om skyldighetatt medföra körkort sattes mer eller mindre ur kraft och att kontrollen avkörkortsinnehav försvårades. På grund härav togs straffri-hetsregeln ej upp ikörkortskungörelsen. Likformiga bestämmelser ansågs i detta avseende böra -lUcsom dittUls - gälla för såväl bUförare som traktorförare. Om befrielse från skyldigheten för traktorförare attmedföra körkort eller traktor kor t i (c): Jag ber att få säga ett tack tiU herrstatsrådet för hans svar på min fråga. Jag tror att det är ganska värdefulltatt det redogjorts här för hur de gällande bestämmelserna exakt är utformade.Det råder nog en del villrådighet kring vad de egentligen innehåller.Statsrådet påpekar t, ex, att kravet på att körkort skaU medföras inte alltiddrivs Uka hårt. I svaret finns bl. a. formuleringen att kortet inte behövermedföras vid färd mellan en gårds olika ägor eller för hknande ändamål. Jag vill i detta sammanhang bara be att få uttala den förhoppningenatt begreppet "för liknande ändamål" kan få en generös tolkning. Detinnebär faktiskt i praktiken mycket stora svårigheter för en traktorskötareatt vid aUa tillfällen medföra körkortet. Det föreskrivs också att det skallvara läsligt, skulle man hålla hårt på att det aUtid skall medföras skulle detinte vara läsligt särskilt . Traktorförarna arbetar under mycket specieUaförhållanden. Något som aUtjämt utgör ett bekymmer är de traktorföraresom är anställda hos s, k, maskinstationer, där de ständigt och,flera gångerom dagen - måste företa snabba transporter mellan ohka beställare, ohka gårdar.Härvid uppkommer frågan om detta kan tolkas som färd till eller frånarbetsplats. Det skulle enligt min mening vara mycket lyckligt om man iframtiden kunde åstadkomma en lösning som gjorde det lättare att hantera dessaproblem i praktiken och det har inte heller statsrådet tagit direkt avståndfrån. Exempelvis kunde man tänka sig en speciell kopia av körkortet, som kundegälla just för färd med traktor. Eftersom en traktorskötare mycket sällan, ävenunder färd på väg, färdas utanför sitt eget polisdistrikt skuUe man kanskeockså kunna behålla den gamla möjligheten att visa upp körkortet inom någon tidefter det att krav därom har gjorts av polismyndigheten. Trots att här inte har getts några direkta utfästelser vUljag uttrycka den förhoppningen att vi kan få vettiga bestämmelser,som är möjliga att följa i praktiska livet. Överläggningen var härmed slutad. § 5 Ang, SJ :s taxepolitik Herr kommunikationsministernNORLING erhöll ordet för att besvara () i kammarens protokoUför intagna fråga, nr 115, och anförde: har frågat mig om jag är bereddatt i avvaktan på trafikpohtiska utredningens betänkande ta initiativ till enmera flexibel taxepolitik från SJ:s sida, speciellt i de fall då bortfall avgodstrafik från en redan trafiksvag bandel kan medföra risk för fortsaltförsvagning av trafikunderlaget på bandelen och motsvarande ökning av tungtrafik på vägarna. Förutsättningarna för en flexibel taxesättning ligger iSJ:s möjligheter att medge företagsmässigt motiverade prisnedsättningar. Sådanalämnas också i betydande utsträckning i SJ:s fraktavtal med kunderna. Det kan dock rimligen inte begäras att SJ som herrSellgren tydligen förutsätter skall tillämpa en prisdifferentiering medhänsyn till om ifrågavarande transporter sker på trafiksvaga bandelar ellerbandelar som ingår i affärsbanenätet. Det skulle vara olämpligt både frånprincipiella synpunkter och av rättviseskäl. Jag ber att få tacka för svaret på min fråga. Den ärföranledd av att man gång efter annan nås av uppgifter om att tung och reguljärtrafik förs över från järnväg till landsväg. Vi har tidigare det bekanta falletmed karosserUeveranserna mellan och i , och sammaorimhga förhållande höU på att uppstå beträffande malmtransporter frånmalmfälten till , där man övervägde att föra övertransporterna från järnväg till lastbil. uppmärksammade jag att enpappersmasseindustri, som hittUls utfört sina mellanverkstransporter avpappersmassa mellan och på järnväg, fått så ofördelaktigaofferter från SJ att företaget ser sig nödsakat att gå över tilllastbilstransport. Transporterna omfattar året runt, dvs,15-19 järnvägsvagnar per dag. och istället för att utnyttja den trafiksvaga bandelen Värnamo-Jön-köping tvingas nuföretaget att utföra transporterna med lastbil på den intensivt trafikerade E4:an, Här rör det sig inte om fiärrtrafik, eftersom sträckan är endast , men jag är övertygad om att transporter av det här slaget är naturliga uppdrag för SJ överalltdär systemtransporter av tungt gods kan tillämpas och där järnvägen kanutnyttjas från fabrik till fabrik. Inom Karlstadsområdet pågår en annan fraktuppgörelse, varsutgång synes oviss. Även här rör det sig om korta avstånd men i gengäldomfattar transporterna en avsevärd godsvolym. Statsrådet har tUlsatt en utredning angående vissatrafikpohtiska frågor, vars syfte är att finna former för att uppnå en bättrekonkurrenssituation för järnvägstransporter och då speciellt för tyngregodsslag. Om nu SJ :s stela taxepolitik skall fortsätta att tillämpas ävenunder kortaste möjliga utredningstid, synes risk föreligga att så storakvantiteter hinner överföras till landsväg, att det blir svårt för SJ attåtervinna en tidigare marknad. Detta är naturligtvis särskilt känsligt förbandelar som är trafUcsvaga eftersom de kan hotas av nedläggning, men min frågaföranleddes inle enbart av det utan den gällde SJ:s hela taxepolitik. Här vill jag kommentera vad som nämns i svaret om SJ;smöjligheter att medge företagsmässigt motiverade prisnedsättningar. Kommunikationsministernhar sagt nej tUl de i dol införda snittaxorna - del är enligt SJ ett ingrepp iSJ:s företagsmässiga bedömning, Kungl, Maj:t har också sagt nej tilltaxehöjningar. Jag vill därför fråga: Finner då inle statsrådet också anledningatt medverka till en flexiblare taxepohtik från SJ;s sida så att företaget kanbehålla åtminstone den marknad som det nu har? Den fråga som ställde gälldehuruvida SJ på trafiksvaga bandelar skulle kunna föra en särskild taxepohtik,som alltså skulle vara väsensskild från den taxepolitik som företaget för påaffärsbanenätet. vidgar frågan genom att tala om taxepolitikenöver huvud taget. Vi skall inte förlänga debatten genom att på det sättet förain nya aspekter, utan får väl återkomma i annat sammanhang. Låtmig ytterligare något uppehålla mig vid konsekvenserna av en sådan ändring somherr antydde. Som jag ser det kan en prisdifferentiering som görsberoende av om en transport helt eller delvis går på en trafiksvag,ersättningsberättigad bandel knappast förenas med SJ;s intresse av godakundrelationer eller ens med grunderna för näringsfrihetslagstiftningen. Det skullerent av kunna innebära att företag utefter en bandel med minskande trafikunderlagkunde göra anspråk på att få sina transportkostnader sänkta i takt med atttrafikunderlaget försvagas. Jag finner det klart olämpligt med en sådantaxekonstruktion. Drastiskt skulle man kunna uttrycka konsekvensen så, att detblev ett intresse för näringslivet i en region alt bandelarna där vartrafiksvaga, för då kunde man få bättre rabatter av SJ. Det är naturligtvis enomöjlig tanke. Jag vill också i konsekvensens namn säga att vi skall vara litet Nr 46 försiktiga med att diskuteraspeciella fraktavtalsärenden. Fredaeenden '* ganska nedslående exempel på hurman i vissa fall rent generellt viU 16 mars1973 -'S säga detta, jag går inte in pånågot enskUt ärende - gör dumpningsför- sök närman lägger sina anbud till firmor för större transporter för att på det sättetkomma in i en viss transport. vaknar kunden, den som skall betalatransporten, upp och upptäcker att det inte blev billigare attta det lägsta anbudet det blev tvärtom dyrare. Jag beklagar att statsrådet har hakat upp sig på just dettrafiksvaga bannätet. Min huvudfråga gällde inte framför allt detta utanhuruvida SJ skulle kunna fä möjlighet att bedriva en mer flexibel taxepolitik iavvaktan på trafikpolitiska utredningens resultat. Vad jag tog som exempel varatt ett bortfall av godstrafik närmast skulle drabba det trafiksvaga bannätet. Statsrådet talade om riskerna för att företag på grund avdumpning kan föra över trafik från järnväg till landsväg, och sedan kommerkunden underfund med att han har gjort en dålig affär. Det stämmer intealltid, speciellt inte i större sammanhang. Öppenheten vid uppgörelser ärbetydligt större från enskilda företag än från SJ, Det är en av de storanackdelarna med SJ att SJ inte öppet redovisar sitt kalkylunderlag, så att mankan få klara bedömningar, I kontakten med enskilda företag har man däremotmöjlighet just alt bedöma lönsamhetsgraden och att se att det verkligen ärmöjligt för båda parter att göra skäliga vinster. Jag har ett minne av att idet här fallet har SJ även fått underlaget för offerterna pålandsvägstransporterna, så öppenheten gentemot SJ är också fuUständig, Jag skulle kunna anföra fler exempel som tyder på attregeringen skuUe kunna ge SJ vissa förutsättningar att föra en flexiblaretaxepohtik, men tiden tillåter det inte. Jag beklagar att statsrådet inte ärberedd tUl ett sådant ingripande, när Kungl, Maj:t i andra sammanhang då detgäller SJ:s företagsekonomiska bedömningar kan göra ingripanden. Jag sade inte heller att det var någongenerell bedömning från min sida, att det skulle vara något rackarspel med ivarje sådan här förhandling där man från vägtrafikhåll vill få en transport.Jag sade helt enkeh att vi kanske rent av kan bh överens om att vi inte alltidskall tro bara på den ena sidans uppfattning. Jag har också exempel som jaginte heller skall trötta med här; dem kan och jag tala om pånågot annat ställe - som utan tvivel visar att man har gått in med anbud, somsedan för den som skuUe skriva på och betala har visat sig inte alls varariktiga på lång sikt. Men det är så att säga bara en del av det här problemet,även om det är en viktig sådan. Trots allt måste jag rätta när det gällerfrågans inriktning. Det står faktiskt att frågar mig, om jag är "beredd att i avvaktan på trafikpolitiska utredningens belänkande ta initiativ till en mera flexibel taxepolitik från SJ:s sida, speciellt i de faU då bortfall av godstrafik från en redan trafiksvag bandel kan medföra risk för fortsatt försvagning av trafikunderlaget på bandelen och motsvarande ökning av 10 tung trafik på vägarna". Intekan den frågan missförstås, ? HerrSELLGREN (fp): Frågan kan inte missförstås när det gäUeromtanken om trafikflödet på de trafiksvaga bandelarna, men den harmissförståtts när det gäUer regeringens intresse för att ta initiativ till enmera flexibel taxepolitik hos SJ. Det var ändock huvudfrågan, och den har jaginte fått något riktigt svar på. Jag skulle gärna vilja höra om statsrådet är beredd att geSJ en fullmakt att vara flexiblare i sin bedömning när det gäUer taxesättningvid avtalsuppgörelser. Det händer nämligen att män ute på fältet inom SJ:skommersiella verksamhet kan finna skäl för att driva en liberalare taxepolitik,men när frågan kommer upp på högsta nivå slås ärendet fast, och man är därvidlåst och har ingen möjlighet att göra fler eftergifter. Därmed förlorar SJgods. Skall det fortsätta på det viset under , vet vi inte hur detser ut det finns liberalare möjligheter för SJ att offereragodstransporter. närmar vi oss snabbt det replikskifte somjag för sedan hade med från . Då var frågan aktuellbeträffande malmtransporterna, som nämnde något om . Jagställde då, efter ett rephkskifte som var ganska Ukt det som ochjag nu har, frågan direkt tUl , om han ansåg den bästa lösningenfrån hans synpunkt vara att kommunikationsministern gick in i statensjärnvägars fraktavtalsförhandlingar med kunderna. Det var ganska länge sedan,men jag väntar fortfarande på svar. Kanske kan svara? Med den bakgrund som statsrådet har tror jagatt han skulle vara en utomordentlig fraktförhandlare, men min avsikt var inte och jag tror inte heller att avsikt var det - att regeringenskulle träda in som fraktförhandlare. Vad frågan gäller är om regeringenskall ge SJ ett generellt medgivande tiU en flexiblare taxepolitik i avvaktanpå den utredning som skall komma. Det är alltså inte fråga om en direktfraklförhandling i enskUda fall utan om ett genereUt medgivande, av omtanke omSJ:s framtid. Jag måste tyvärr ta ytterligare någon minutav kammarens tid i anspråk i denna fråga. Man kan inte, , helt svepande konstatera somett önskemål att Kungl, Maj:t skall ge SJ generell dispens att föra en annantaxepolitik. Det blir snabbt en fråga om pengar, , Vi skall intenu ta upp någon ekonomisk debatt rörande SJ, men jag varnar på det bestämdasteför att vi skulle få en diskussion som skulle leda fram till att man på någotvis skulle göra ett ingrepp i SJ:s rättighet och skyldighet att förafraktavtalsförhandhngar. Om ytterst har den avsikten med sin frågaatt Kungl. Maj:t i någon form skall gå in i de fraktavtalsförhandlingar som SJför. Ang. bestämmelserna för giltighet av SJ-biljett vid resamed