prot · FW0943 · 1973-12-31 00:00:00 — Men, herr talman, utskottet tog inte något intryck häravutan ansåg att visst kompletterande utredningsarbete krävdes. Nåväl, därefterfick i uppdrag att i samråd med vattenfallsverket seöver kanaltrafikutredningens förslag avseende i enlighet med vad somhade uttalats vid riksdagsbehandlingen den gången. Efter ett och ett halvt årsytterhgare ingående överväganden redovisade i samråd medvattenfallsverket resultatet av sina överväganden. Man hade då inom verketgjort både en teknisk och en ekonomisk utredning av tre tänkbarakanalalternativ. Ett alternativ gällde en utbyggnad av västgötadeli förening med viss iståndsättning av östgötadelen, ett annat alternativ gälldeviss iståndsättning av både västgöta- och östgötadelarna och ett tredjealternativ avsåg att lägga igen hela kanalen. fann att en utbyggnad av västgötadelen intekunde bli samhällsekonomiskt lönsam, även om hänsyn togs till en vLss förväntadtrafikökning, och avstyrkte en utbyggnad, I fråga om en upprustning kunde visstveksamhet förehgga, sade man, med hänsyn till att kanalen även efter en sådanupprustning kunde förutses medföra underskott. ansåg sig dock,bl. a, med hänsyn tUl kanalens karaktär av byggnadsminnesmärke, rUcsintresseoch dess attraktivitet ur turistsynpunkt, ändå böra förorda en upprustning. eller skall vi kanske säga desstillfälhga majoritet lät sig inte utan vidare nöja med att ytterligare ettoch utredningsarbete lagts till föregående utredningsinsatser, Iett betänkande förklarade utskottet att det fann det angeläget attutbyggnadsalternativet ingående prövades av regeringen vid den fortsattabehandlingen av frågan. Låt mig då säga att kanal-frågan och då ävenutbyggnadsalternativet också ingående övervägdes av regeringen, I sammanhangetbedömdes också de ytterligare synpunkter som hade anförts av den s, k,Vätterdelegationen, Som resultat av övervägandena kom regeringen fram till attupprustningsalternativet borde prioriteras, och det alternativet lades ocksåtUl grund för det utredningsuppdrag som lämnades till och somavsåg överläggningar med olika intressenter för att komma fram tUl lämpligaformer för den fortsatta driften av kanalen. Vid en redovisning av driftfrågan för skallsjälvfallet också regeringen redovisa det bakomliggande utredningsmaterialet och sina egna ytterligare bedömningar av de olika alternativen och av skälen för sina ställningstaganden. Det är, herr talman, intressant, mot bakgrund av det nya förslag som i lägger på kammarleda möternas bord. Det heter där; "Utskottet, som konstaterar att den av förra årets riksdag begärda ingående prövningen av utbyggnads alternativet inte ägt rum- ," Vi har , , fått materialet av JarlHjalmarson, Det är regeringens avsikt att till höstriksdagen återkomma tiUriksdagen i frågan och ingående - som nu föreslår att riksdagenskall besluta redovisa allt om det bakomhggande utredningsmaterialet och sinaegna ytterligare bedömningar av de olika alternativen och allt annat. Innan manhunnit så långt är trafikutskottets tiUfälliga Sjöfartsmateriel m. m. Sjöfartsmateriel m. m. majoritet jag höll på att säga oheliga allians framme och vill ha en ytterligareutredning av frågan om en utbyggnad av . Denna något förlåt, herr talman tragikomiska historikger anledning tUl vissa korta och allmänna reflexioner. Jag vill gärnakonstatera att det för den tiUfälliga majoriteten inte är fråga om attförutsättningslöst komma fram till det samhällsekonomiskt och driftmässigtbästa resultatet. Det är inte det saken gäller för majoriteten i kväU. Nej, detär i stället fråga om att oberoende av vilka utredningsinsatser som görs, såskaU resultatet bli ett och endast ett. Kanalen skall byggas ut, vare sig detär samhällsekonomi eller inte och vare sig kanalen kommer att fylla någonvettig trafikfunktion eller inte. Och så länge utredningsresultaten inte passarin i dessa förutfattade mönster, så skall man hålla på och utreda ytterligareoch komplettera med ytterligare avsnitt. Låt mig tUl slut säga, herr talman, att det bodar liknadrift med allt vad seriöst utrednings- och beredningsarbete heter. Jag är, herr talman, av naturen optimist, och trots allttror jag vid denna sena eller tidiga timme att den socialdemokratiskareservationen tUl trafikutskottets betänkande - reservationen nr 4 - skallvinna i den kommande voteringen. i (fp) kort genmäle: Herr statsrådet talar om utskottets"tUlfälliga majoritet". Det intressanta är ju att det är enriksdagsmajoritet som agerat i samtliga dessa fall. 1969, närkanaltrafikutredningens betänkande förelåg,' fanns det en del vägandeinvändningar mot dess sätt att kalkylera avskrivningstider och annat, och riksdagenbeslöt då att man skuUe ytterligare utreda denna sak. 1972 förelåg de tre olikaalternativen från sida, och då hade givit förordför att man icke skulle bygga ut kanalen. Då ansåg riksdagsmajoriteten att manborde pröva denna sak ytterligare. säger statsrådet att regeringen kommer att lägga framalla synpunkter. Men vad som föranlett oss att återkomma är att regeringen isina direktiv till utredningsmannen betecknade enutbyggnad som orealistisk och inte motiverad, vare sig man ser det rentföretagsekonomiskt eUer anlägger ett vidare samhäUsekonomiskt perspektiv. Detär där vi menar att det faktiskt har tillkommit en hel del faktorer jagnämnde arbetsmarknadsläget men framför allt detta att vi bodar få en ny syn päen samhällsekonomisk nyttokostnadskalkyl. Jag kanske kan få erinra omexempelvis Stekenjokk, där man först gjorde en företagsekonomisk kalkyl ochfann att brytningen inte var lönsam. Sedan gjorde man en ganska epokgörande sak man gjorde en samhällsekonomisk kalkyl och fann att det ur dessa synpunktervar rimligt att sätta i gäng produktionen. Vad vi nu menar är att man i ljuset av den nya syn, sombl. a, präglar statsrådets direktiv tiU den nya trafikpolitiska utredningen, inyttokostnadskalkylen beträffande en eventuell utbyggnad av skallta in också en hel del samhällsekonomiska synpunkter som inte anlagt i sin mer tekniskt betonade kalkyl. synpunkter:minskade olycksfallsrisker på vägarna, mindre förshtning på vägarna, mindreträngsel på vägarna och annat. Det är detta som motiverar vårt seriösa förslagi detta hänseende, herr statsråd. Jag tänker använda bara denna korta repUk idenna debart. har i ifrågasattteleverkets uppgifter. ifrågasätter han uppgifter ochutredningsmaterial. Det hjälper nu inte hur försökerifrågasätta myndigheternas uppgifter, undersökningar och utredningar. Kvar stårdet faktum att av regeringen kommer att få en samladredogörelse för allt som skett sedan förra gången gav det uppdrag regeringenskulle arbeta med. Räcker det inte att får resultatet av det arbetetsig förelagt tUl höstsessionen, utan man nu måste tUl detta ge Kungl, Maj:t iuppdrag att företa en ny samhällsekonomisk undersökning, då förstår jag attdet väl blir så. Men nog tycker jag personligen att det är ett underligt sättatt arbeta. Sjöfartsma teriel m. m. i (fp) kort genmäle: Jag har inteifrågasatt uppgifter. Jag har pekat på att det är naturligt attsjöfartsverket i sin tekniska och ekonomiska bedömning inte har tagit in sådanasamhällsekonomiska synpunkter som jag nu nämnde. Jag sade också i mitt förstaanförande att jag inte tyckte att någon särskild framställning från riksdagenhade varit motiverad, om inte regeringen redan när utredningsdirektiven förherr skrevs hade sagt att den betraktade denna utbyggnad somoreahstisk och inte motiverad från samhällsekonomiska synpunkter. Där skuUe jagvilja ha en omprövning, herr statsråd. HerrSTÅLHAMMAR (fp): TUl det i sagt iprocedurfrågan och även i sakfrågan vUl jag lägga några synpunkter som gällerGöta kanal såsom transportled. utredning som åberopats här gick ut pä atten utbyggnad av kanalen för paragrafbåtar skulle kosta ca 100 miljoner kronor.Den årliga driftsförlusten beräknades då till 8,6 mUjoner kronor, varav 7,5miljoner kronor för de gjorda investeringarna. skulle man ta in ca 2mUjoner kronor. Den utredning som vi nu har hört refereras här harredan skjutits sönder av många kompletterande undersökningar, I sjöfartsverketsutredning beräknas godsvolymen till . Under senare delen avförra året gjorde näringsUvskommittéerna i länen runt en egen utredningför att försöka få reda på hur stort detta transportunderlag egentligen skullebli. Utredningen kom fram till ett uppskattat transportunderlag på 340 000 tontorrlast och hka stor mängd olja. Det gör att hela detta projekt kommer i ettannat ekonomiskt läge än med den utgångspunkt som bedömningarhade. 13 protokoll 19 73. Sjöfartsmateriel m. m. undersökningsom näringslivskommittéerna har gjort gick till så att de skrev till ca hundraföretag, som direkt berördes av denna kanal, och frågade i vilken utsträckningföretagen tänkte använda kanalen såsom transportled. Det kan vara intressant att se tUlbaka på vad som harhänt, 1939 hade faktiskt en godsvolym på . Om den volymenökat , skulle den ha vuxit tiU . Menunder nära fyra normala avskrivningsperioder har kanalen inte fått någon somhelst uppmstning, och många exempel visar på att kanaler som inte har uppmstatsi tid förlorat aU sin trafik. Att fortfarande fungerar såsomgodstrafikled visar verkligen på behovet av denna vattenväg. Jag konstaterar alltså att många av deberäkningar som låg tUl grund för ställningstagande att enbartföreslå en upprustning för turisttrafik har spräckts genom såvälVätterdelegationens som näringslivskommittéernas undersökningar. Det är klartatt man i alla landskap mnt lägger en enorm vikt vid en utbyggnad.Annars skulle man naturligtvis inte lägga ned så stort intresse från kommuner,landsting och näringsliv på just denna fråga. Låt mig bara tUl sist få slå fast några allmängiltigaargument för en utbyggnad. För det första vet vi att vi har ett enormt problem påvåra vägar, som tUl stor del korkas igen av långtradare. En utbyggnad avkanalen skulle göra att vi kunde trafikera den med tusentonnare. En båt på ersätter ca 50 långtradare som vardera tar , I stället förlångtradartåg med allt vad det innebär avtrafiksäkerhetsrisker och mUjöförstöring - skulle vi få en båt på kanalen. För det andra vet vi att en kanalled har entransportkapacitet som är så stor som järnvägens och i dettaområde finns det inte några järnvägar och 3540 gånger så stor somlandsvägens. För det tredje vet vi att en kanalutbyggnadlokaliseringspohtiskt sett alltid har en positiv effekt, och området runt norraVättern behöver allt stöd i detta avseende. För det fjärde kan vi konstatera att internationellt settökar kanaltrafiken, I planeras nu en vattenväg för tusentonsbåtar frånNordsjön till . Vidare har transportarbetet på kanalerna i Europaunder ökat mot för järnvägarna. För det femte vet vi att framtida sjöfart i stor utsträckningkommer att bygga på mindre fartyg till större hamnar, där omlastning sker. Det måste vara fel att avvisa en utbyggnad av kanalmed hänvisning tUl att detta inte är samhällsekonomiskt lönsamt. Vi beviljadeju pengar 1972 till en utbyggnad av Mälarleden just med hänvisning till att detsamhällsekonomiskt sett skulle vara lönsamt, men de bedömningar som förelågvid det beslutets fattande har inte gjort , när man har tagitstäUning till utbyggnaden av . En bättre mUjö, en säkrare trafik, ettdecentraliserat näringsliv och ett stöd till företag som fungerar bra detär verkligen stora samhällsekonomiska vinster som man får med de mycket rimhgainvesteringar som en utbyggnad av skulle dra. HerrFRANZÉN (s): Denna punkt i trafikutskottets betänkande harfått en helt annan utformning än vad majoriteten hade föreslagit i sin tidigareskrivning, och på det sättet har frågan kommit att ligga htet annorlunda tUl. är situationen den att det finns en klar majoritet ikammaren för att detta ärende skall gå tillbaka med begäran om enkompletterande utredning angående just den här kanalutbyggnaden. Därför finnsdet kanske ingen anledning att ta upp någon längre sakdebatt, eftersom vifår tUlfälle att föra en sådan vid det senare tillfälle då denna eventuelltkompletterande utredning är klar eller vid det tUlfälle dåkommunUca-tionsministern framlägger ett förslag på kammarens bord kommunikationsministernhar ju sagt att han under alla förhållanden kommer att lämnariksdagen en redovisning av hur frågan hgger tiU. Jag vill emellertid något kommentera ärendets gång. Dethar visserligen flera talare redan gjort, men det kanske ändå kan varanödvändigt att offra tiU på detta. har eller i varje fall vid ettflertal tillfäUen resonerat om en utbyggnad av kanalensvästgötadel. Det kan väl inte ha undgått alla som har lyssnat på dessa debatteratt det finns en positiv inställning ute bland folk för justutbyggnadsalternativet. Vi som har intresserat oss för kanalfrågan över huvudtaget har bl. a. genom kontakter med Vätterdelegationen och med kanaldirektioneni - kommU underfund med att det finns flera dunkla punkter som kanskeännu inte blivit tilhäckligt utredda, och därför måste vi väl nu finna oss iatt få ännu en kompletterande utredning. Det finns i övrigt ganska många faktaför närvarande, vUka i och för sig skulle räcka för att Kungl. Maj;t skaU kunnakomma med ett förslag i den ena eller andra riktningen. Därigenom skulle vi såsmåningom kunna få ett beslut om hur det skall bh med kanalprojektet. Som förut framhålUts av flera talare finns påkommunikationsministerns bord tvä utredningsalternativ klara att ta ställningtUl, Dels är det fråga om utredning, som kom tillkommunikationsdepartementet , dels finns det utredningsresultat somherr lämnade . Därutöver har kanaldirektionen ochVätterdelegationen kontinuerligt haft diskussioner ikommunikationsdepartementet, varvid de lämnat aUa upptänkliga faktaunderlag,som kan behövas för att kunna ta ställning i denna fråga. Trots aUt detta kommer jag att biträdautskottsmajoritetens förslag för att vi skall komma fram tiU ettbeslut i kanalfrågan. Jag ser det som ganska meningslöst att vi år efter årstår här och resonerar om denna sak. Även i den gamla gjorde vi det.Vi kom då inte någon vart, utan hamnade på ohka linjer. Denna fråga, som är såväsentlig för Vätterbygden, är besvärlig. Vi måste få klarhet. När nuändå kommer att besluta om en ny utredning, är det av störstavikt att poängtera att denna utredning omgående kommer i gång och attdirektiven då bhr så utformade att den inte kommer att dra ut . Jag tror inte att det är nödvändigt att man gör stora och Sjöfartsmateriel m. m. Sjöfartsma teriel m. rn. Det finns mycket material som kan användas. Den har i alla faU, såvitt jag förstår, haft det goda med sig attnedläggningsalternativet för alltid förts ut ur bUden. Det är en vinst som vifår vara belåtna med. Kvar står i alla fall den besvärande situationen förkanalbolaget. Det är nu praktiskt taget barskrapat på ekonomiska resurser. Dethar inte längre några ekonomiska reserver att ta tUl, vilket inte är någonhemlighet. Även utskottets ordförande snuddade vid denna sak. Om dennautredning drar ut , torde det bli nödvändigt att se tUl att det finnsmedel, så att verksamheten kan fortgå tUls vidare. Vi är ju positivt inställdatill att kanalen skaU bestå. Det skuUe, som jag ser saken, vara helt förödandeom någonting omöjliggjorde driften i fortsättningen. Jag hoppas att kommunikationsministern har några utvägaratt tUlgripa, om en besvärlig situation skulle uppstå, så att kanalenfortsätter att fungera som den hittUls har gjort. Hur man än vrider och vänder på detta problem, herrtalman, blir följden av det beslut vi sä småningom skall fatta en förskjutningframåt i tiden. Som jag förut sagt är det viktigt att se till att vi nu försista gången laborerar med utredningar tUl höger och vänster utan att kommanågon vart. Så långt jag kan se saken är det svårt att nu bedöma denna fråga.Jag förutsätter att den här debattomgången skah bli den sista innan vi kan tadefinitiv ställning tiU hur det i fortsättningen skaU bli med driften av Götakanal. I detta anförande instämde herrar SigneU (s), ()och (), () samt herrar () och iLuttra (c). HerrHYLTANDER(fp): Jag skall i enlighet med vad uttryck för när han började sitt anförande tidigare inte mycket förlängaden här debatten. Det viktigaste är sagt. Låt mig bara med tillfredsställelsekonstatera att tydligen instämmer i majoritetens förslag här omatt denna utredning behövs. Det är bara skada att den inte kommit tidigare. Mankan fråga sig varför inte kanaltrafikutredningen tog allvarligare på Götakanals västgötadel. Det är inte för mycket sagt att man behandlat den litet medvänster hand och inte tog allvarligt på den. Hade man gjort det hade vi sluppitdenna diskussion och haft materialet liggande. Så långt jag har fattat det har man praktiskt taget frånregeringens sida tagit ställning till de tre alternativ som är förelagda iöversynen från , genom att man givit utredningsmannen pass snäva direktiv. Visserligen har man tUlagt på slutet att han harmöjlighet att ta upp ytterligare frågor i sammanhanget, men man har sagt attdet är orealistiskt att bygga ut kanalen. Det förehgger väl inga delade merungar om att en utbyggnadav kanalen skulle innebära en injektion för näringslivet i Vätterregionenlokahseringsmässigt sett. Där finns ändå en befolkning av omkring två miljoner. har tidigare här redogjort för bakgrunden.Herr har kompletterat med siffror, och jag skaU inte trötta kammarenmed att upprepa dem. I de sista av har dessutom Åmmebergsbolagetvarslat om att man kommer att öka ut sin produktion tUl ungefär det dubbla,omkring 100 000 eller . Det är en anvisning på vad det kan komma attröra sig om i detta sammanhang. Från de bygder som är berörda av kanalen och desssträckning kan man konstatera ett klart positivt intresse för denna utbyggnad.Jag kan instämnia med och säga att det är roligt att nedläggningsalternativettycks vara borta ur bilden. Men som jag framhöU i debatten i fjolär det självklart att man här måste väga in de totala samhällsekonomiskaeffekterna av utbyggnadsfrågan för att få en rättvisande bild. Man kan intebara titta på det tekniskt och ekonomiskt i ett mycket snävt perspektiv. Med dessa ord, herr talman, vill jag yrka bifall tillutskottets framställning. Sjöfartsmateriel m. m. i (c); Jag skall fatta mig så kort att jag föredraratt stå kvar i bänken. Låt inig allra först få uttala min tUlfredsställelse överatt utskottsmajoriteten uttalat sig för att frågan om en utbyggnad av Götakanals västgötadel för större fartyg måtte bh föremål för omgående prövning, enprövning där man inte bara tar med rent företagsekonomiska avvägningar, utandär man jämväl tar med samhällsekonomiska överväganden, exempelvistrafiksäkerhet och miljösynpunkter. Om man tar med alla dessa överväganden ibedömningen är jag alldeles övertygad om att en utbyggnad av kanalsvästgötadel visar sig vara ett projekt som är värt att satsa på och som harframtiden för sig. Faktum är ju att den bUligaste frakten av gods är den somgår på vatten. Jag hoppas också, herr talman, att om beslutarenligt utskotlsmajoritetens förslag det inte skall dröja alltför länge innanKungl, Maj:t gör denna utredning, om möjligt så snabbt att förslaget kanföreläggas höstriksdagen eller kommande vårriksdag om en utbyggnad av Götakanals västgötadel så att inte tidsnöd uppstår när kanalens framtid skaUavgöras. Med det sagda vUl jag yrka bifalltill utskottets betänkande på denna punkt i enlighet med det yrkande somframställdes av i , HerrLOTHIGIUS (m); Jag begärde ordet när kommunikationsministernhär ville påstå att det fanns vissa dolda motiv för den oheliga allians somförekom i utskottet. När jag hörde det blev jag faktiskt litet ledsen påkommunikationsministern. Det finns nämligen inga sädana dolda motiv, och jag ärberedd att här redovisa mina motiv. Jag gjorde detta också i utskottet. Jag harnämligen, herr kommunikationsminister, aldrig trott på västgötadelen. Jag haraldrig trott att det är en ekonomiskt lönsam historia. Eftersom jag bor intillVättern anser jag att vägarna ner mot Sjöfartsmateriel m. m. kusten ärde väsentliga för oss i hela södra delen av , Även om det skullekunna vara en valtaktisk fördel för mig att inte säga detta tror jag att det ärbetydligt bättre att satsa på dessa vägar än att bygga ut kanalen efter degodsnormer som man på en del håU har tänkt sig. Däremot är jag mycket tacksamoch glad över att man får behåUa leden såsom en fritidskanal. Min motivering varför jag har ställt mig på majoritetenssida är precis densamma som att vi äntligen skaU få slut pådenna diskussion och få den mest grundläggande undersökning vi över huvud tagetkan åstadkomma. När vi behandlade frågan i utskottet hade vi heller inte ivår hand utredning och de synpunkter han där fört fram. Försti kväll har vi fått reda på vad som har stått i denna utredning. Det är alltså med den motiveringen, herrkommunikationsminister, som jag har tagit denna ställning. Jag tror att det ärabsolut nödvändigt, som i sade, att gå igenom desamhällsekonomiska förutsättningarna litet djupare än vad som skett och på dengrundvalen ta ställning till det hela. För min egen del tror jag inte att enutbyggnad av kanalen är ekonomiskt lönsam, men jag vUl ha ett fullständigtbesked på den punkten. Överläggningenvar härmed slutad. Utskottets hemstäUan bifölls. Propositioner gavs på bifall till dels det av herrGustafson i under överläggningen i anslutning till motionen nr 1376 avherr i m. fl. framställda yrkandet, dels reservationen nr 4av m. fl., och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Den som vUl att kammaren beträffande trafikutskottetsbetänkande nr 2 4 bifaller det av i under överläggningeni anslutning tUl motionen nr 1376 framställda yrkandet den det ejvUl röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifalUt reservationen nr 4 av Vid omröstning genom uppresningförklarades tvekan kunna råda angående resultatet, varför votering medomröstningsapparat verkstäUdes. Denna omröstning gav följande resultat; Utskottets hemställan bifölls. § 3 Arbetsförhållanden för fordonsbesättningar vidinternationella vägtransporter, m.m. Föredrogs trafikutskottetsbetänkande nr 5 i anledning av Kungl. Maj:ts proposition 1973:8 angåendegodkännande av europeiska överenskommelse om arbetsförhåUanden förfordonsbesättningar vid internationella vägtransporter, m. m. jämte motion. I propositionen 1973:8 hade Kungl.Maj:t, under åberopande av utdrag av statsrådsprotokollet överkommunikationsärenden för , dels föreslagit att godkänna europeiskaöverenskommelse om arbetsförhåUanden för fordonsbesättningar vid internationellavägtransporter, dels berett tiUfälle att avge yttrande över de istatsrådsprotokoUet förordade riktlinjerna för utformningen av den svenskavägtrafiklagstiftningen såvitt avsåg regleringen av arbetstid, körtid ochvUotid i vägtrafik. Arbe tsförhållanden för fordonsbesättningar vidinternationella vägtransporter, m. m. I detta sammanhang hade behandlats motionen 1973:1578 avherr m. fl. (vpk) vari föreslagits att skulle avslå propositionen1973:8 angående godkännande av europeiska överenskommelse omarbetsförhållanden för fordonsbesättningar vid internationella vägtransportersamt att skulle uttala sig för ett återkaUan-de av Sverigesundertecknande av AETR samt verka för en revidering av denna överenskommelse ienlighet med i motionen anförda synpunkter. att med avslag på motionen 1973:1578 skulle 1. godkänna 1970års europeiska överenskommelse om arbetsförhållanden för fordonsbesättningarvid internationella vägtransporter, 2. i skrivelsetill Kungl. Maj:t som sin mening ge till känna vad utskottet i övrigt anförtbeträffande de i statsrådsprotokoUet upptagna frågorna. Reservation hade avgivits av herrMagnusson i (vpk) som ansett att utskottet bort hemstäUa, att med bifall till motionen 1973:1578 skulledels avslå propositionen 1973:8 angående godkännande av europeiskaöverenskommelse om arbetsförhållanden för fordonsbesättningar vid internationellavägtransporter, dels uttala sig för ett återkaUande av undertecknandeav AETR samt verka för en revidering av denna överenskommelse i enlighet med imotionen anförda synpunkter.