prot · FW0990 · 1973-12-31 00:00:00 — Fröken gick in på frågan huruvidamarknadsekonomin skaO gäUa för bostadsmarknaden. Den saken har både tagit upp, och jag har i andra sammanhang fört htet merprincipieUa resonemang på den punkten. Vi tror inte pä att de friamarknadskrafterna kan fungera i sociala sammanhang. Vi har den värderingen attbostaden är en social nyttighet, och samhället griper in för att värna om dennasociala nyttighet. Jag föreställer mig att varken eller herrUllsten som talesmän för sina partier kan beskyllas för att vara socialisteroch vilja på sådana grunder ge sig in på att reglera denna marknad genom lagaroch genom ekonomiska ingrepp som samhäUet gör. Det måste naturligtvis liggaväldigt starka skäl bakom när de dåär beredda att göra sådana här stäUningstaganden, och det kan väl vara svar nogpä den principieUa frågan. Fröken sade att det pågår tio utredningar somsysslar med bostäder. Jag är mycket nyfiken på detta, och jag vore glad för attfå förteckningen över utredningarna. Jag råkar sitta i tvä sädana utredningar,och jag får säga att jag känner bara till ytterligare en och en halv. Jagsitter med i boendeutredningen och bostadsfinansieringsutredningen. Sedan finnsbostadsskattekommittén som sysslar med frågor som intimt hör samman med deandra utredningarnas ämnesområden - det är tUlsatta utredningar.Boendeutredningen har ju en övergripande funktion i sammanhanget. Vidare finns servicekommittén. Den har lämnat de flesta avsina betänkanden och kommer med ett slutbetänkande nu på vårkanten. Härutöver finns mig veterligt inga fler utredningar påområdet. kan beröra bostadsfrågor, men den är inte någotrenodlad bostadspolitisk utredning utan behandlar en bygglagsfräga som gälleraUt värt byggande och planerande i samhäUet. Den tror jag därför inte attfröken syftade på - säker är jag emellertid inte på den punkten. är i det närmaste färdig den har barafrågan om kulturhusen kvar att behandla, och det är inte någonbostadsförsörjnings-fråga i sig. Sedan känner jag inte tUl några fler utredningar påområdet, men jag är som sagt tacksam för upplysning. Det är aUtid bra medsådan, och den kan lämnas i skUda former; den behöver inte nödvändigtvis lämnasfrän talarstolen, om listan inte blir aUtför rikhaltig. Här har sagts att man väntar pä regeringens plan för vadsom skaU byggas när mUjonprogrammet är slutfört. Dä vill jag gärna ta tUlfäUeti akt och säga, att när boendeutredningen tillsattes var syftet att man skuUefå ett förslag rörande omfattningen och inriktningen av bostadsbyggandet eftermUjonprogrammets genomförande. Bakom de funderingar som direktiven byggde pålåg tidigare folk- och bostadsräkningar samt egna värderingaroch beräkningar. Folk- och bostadsräkningen hade kommit i gäng och mansade; Den bör ju ge ökade kunskaper om läget på bostadsmarknaden. Dessutom hademan bostads- och hyresundersökningarna, som skulle följa och geytterligare mycket mer nyanserat material för bedömningen av situationen. Vivet nämhgen väldigt litet om verkligheten omkring oss. Jag sysslar själv mycketmed bostadsfrågor, men jag blir överraskad över de kunskaper om verklighetensom vi numera rätt ofta får genom de statistiska redovisningarna. Och det varklokt av regeringen att säga att avlösningen av mUjonprogrammet bör baseras påbättre kunskaper än vi då hade och vi nu har. Man visste redan då att folk- och bostadsräkningen skuUebli färdig , och man hoppades att det skuUe ske . vetvi att utredningen blir klar först i slutet av detta år; det tar alltid litetlängre tid än man beräknar. Och först när den utredningens betänkande är klartkan man börja planera med siffror bakom sig som givetvis då måstefräschas upp på nägot sätt. Vi måste ju skaffa oss litet mera insyn i Anslag till bostadsbyggande, m. m. m\ m. Det var aUtså utgångspunkten. Men sedan utredningentUlsatts hände det som vi nu är inne i; vi hamnade i en svacka. Det var och ärungefär som att titta ner i en brunn och försöka se hur skogen ser ut. Och jagvet då ingen, hur stor inteUektuell bjässe han än är, som har förmåga att"se över brunnskanten" och säga hurudan bostadsmarknad börvara 1978. Vi är alla aUtför mycket fängna av dagens bekymmer. Men vi har ändåinte förlorat hoppet att det skaU bli annorlunda, även om det tar tid, och attvi skaU fä litet mera normalt underlag också för den framtida bedömningen. Ochdärför vore det oklokt att pressa fram ett ställningstagande för ettprogram . I dessa sammanhang har då den tanken väckts att vi skuUegöra upp ett förslag om bostadsbyggandets oomfattning som ligger ett årtidigare än det förslag utredningen skulle framlägga och som omfattar ett är inpå den föreslagna perioden. Det har vi kommit fram till i samråd meddepartementschefen. Utredningen har skrivit tUl departementschefen och meddelatatt vi avser att i juh månad lämna ett förslag om bostadsbyggandets omfattningför , sett i det perspektiv som utredningen harskaffat sig rörande de principiella frågorna i det StäUningstagande som skaUgöras . Givetvis kommer vi att bearbeta det förslaget ytterligare, men vihar redan nu vissa tankegångar om hur man kan betrakta de frågorna rentprincipiellt. Och kan vi se de två näraliggande åren i det rättaperspektivet, vilket jag tror är mycket klokt. Även det är emeUertid svårt, detkänner vi aUt starkare för som vi närmar oss juli månad, men det ärnågot som ändå måste göras, och någon får ta risken att säga sådant som sedankanske visar sig inte vara helt korrekt. Vi mäste ju ha underlag för bedömningen.Det är alltså vad som kan väntas därifrån. Sedan tog upp en del ganska intressantafrågor. Jag tyckte dock att han behandlade dem litet schablonmässigt, litet förenkelt, Utet för konventionellt och litet för mycket fastlåsta i tidigareresonemang. Han talade bl. a. om risken för segregation i nya bostadsområden.Det var någonting som vi talade rätt mycket om för ungefär fem är sedan. Sedanupphörde det resonemanget. Då var det så att det i de. nyaste bostadsområdena istor utsträckning bodde människor med goda inkomster. Fattigt folk bodde iandra områden. Men har det skett en förändring. Jagtycker att det finns tydliga uttryck för att det har skett en ändring även omdet inte finns någon så högtidlig dokumentation med aUa möjliga inbyggdakontroller, som vi gärna viU ha här i landet när det gäUer statistiskredovisning. Och de tecknen säger oss att i de senaste årgångarna av nybyggdahus, dvs. hus med de högsta hyresnivåerna, bor nu ett större inslag av människormed låga inkomster än i tidigare årgångar med lägre hyresnivå. Och det är ettmycket allvarligt segregationsproblem. Det är också ett av de perspektiv som viarbetar med inom utredningarna i dessa frågor och som vi mäste komma tUl rättamed på nägot sätt. En av orsakerna tUl denna förändring är att människor medgoda inkomster väljer andra och för dem mycket gynnsamma boendeformer. Vi vetatt det är småhusen och gäldränteav-dragen. Jag skaU inte använda de härbesvärliga orden, som folk tänder så Jag kan bara påpeka att har sagt att skattesystemet inte ärneutralt sade det också, men i en nägot annan form. Det har fåttden effekten att människor som har hygghg betalningsförmåga söker sig tUl enannan bostadsform som ger dem en lägre bostadskostnad än de har i enhyreslägenhet. Kvar bor folk som har hyresanknutna bostadstUlägg, och demänniskorna kan alltså klara av högre hyra. Det är någonting som vi kan få klaraindikationer på under detta år, och vi kan kanske framöver fä någon lösning avdet problemet. En av lösningarna ligger inom bostadsskattekommitténs domäner,och jag hoppas att den har sitt stäUningstagande klart . och bostadsfinansieringsutredningen arbetar medmålmedvetenhet på att bh färdiga med sina huvudbetänkanden . Vi hoppas attäven bostadsskattekommittén kommer att vara klar då, eftersom dess bit ärväsentlig i bedömningen av det framtida bostadsbyggandet. tog upp ett annat yrkande, nämligen det somavser förtur tUl totalfinansiering. Jag tycker att den frågan är mycketointressant i det här läget. Jag skaU självfallet inte förneka att en lösningav den frågan skulle kunna ge vissa ekonomiska fördelar, men det är ändå mer enteknisk fråga, och det stora problemet är inte det utan hur förhäUandenanär det gäller priset på pengarna skall vara. Frågan är hur paritetslånet skaUvara utformat osv., och sedd i det sammanhanget blir totalfinansieringen inteen så viktig fråga att vi för att behandla det problemet bör lägga övrigafrågor pä is. Det rör sig ändå om tekniska lösningar som är mycket enkla attgöra, och det definitiva stäUnings-tagandet härvidlag är bara intressant sett isammanhang med de andra frågorna. Därför tror jag inte att man skall ödsla varesig kommittésammanträden eUer sekreterarkrafter på det. De andra mergenomgripande frågorna bör nämUgen tas upp först. Av talesmännen för reservationerna är det bara herrClaeson som i den här debatten där vi i en gemensam diskussion, bl.a. för att spara tid, skall behandla både saneringsfrågor ochbostadsförsörjningsfrågor i allmänhet har framfört åsikter omsaneringsfrägorna, även om det finns andra reservationer pä den punkten i betänkandena. tog upp frågan om kommunala skyldigheter ochom partsstäUning för hyresgästerna i saneringsärenden inför hyresnämnder. Defrågorna går in i varandra, vUket också har belysts i . Det här gör situationen komplicerad, både formellt och reellt,och det konstaterade vi i den diskussion vi förde i utskottet. Sammaförhållande har gjort att inrikesministern har aviserat en utredning omhyresgästinflytandet i vidare mening i dessa sammanhang. Utskottsmajoritetenhar hänvisat tUl denna utredning, och jag tror också att motionärernaegentligen håUer med om att det bästa är att utreda frågorna. Också den som helt ansluter sig tiU exempelvis herrClaesons utgångspunkter mäste medge att lösningen inte finns i . Vad skall inflytandet gäUa? Om det gäUer att stoppa en lyxsaneringborde han yrka pä en ändring i byggnadslagstiftningen, men det gör han inte. m. den grundläggande frågan om hur man skall Anslag till bostadsbyggande, m. m. Anslag till bostadsbyggande, m. m. fastställahyresgästintresset när hyresgästerna har skUda meningar är olöst ireservationen, och den är inte helt ointressant. Vi kanske skulle kunna ena ossom det som borde vara självklart, nämligen att det som hela arbetet med det härlagkomplexet syftar tUl är att tUlgodose hyresgästintressen både sådana somär gemensamma för hela gruppen och sådana som är specifika för hyresgäster iett visst område, ett visst hus eller en viss lägenhet. Men det mäste också blien inbördes vägning mellan de här intressena utan byråkratiska inslag. I detsammanhanget tycker jag personligen och det vUl jag gärna klart deklarera att hyresgästernas organisationer har en given uppgift, och jag tror att de ärberedda att åta sig den. Jag tror att det är naturligt att man vänder sig tUlden organisation som svarar för gruppen som helhet, eftersom vi har att avvägaintressen också inom dessa grupper. Jag skulle kunna utveckla ytterligare synpunkter påsaneringsfrägan, men min tid är ute, och därför, herr talman, ber jag att fäyrka bifall till utskottets betänkanden nr 19 och 20. () kort genmäle: känner inte igen oss som talarför oppositionen: Vi är så snäUa. har uppfattningen att vi harbytt mening om regeringens bostadspolitik. Att vi nu har accepterat den heltoch hållet, och så står han där och solar sig i glansen av en lyckadbostadspolitik. Men sä vackert är inte vädret, . Jag hartidigare i bostadsdebatter sagt och jag tycker att det finns anledning attupprepa det - att de problem vi möter på bostadsmarknaden, där detfaktiskt, oberoende av vad säger, är så att vi har byggt fel slagshus till fel slags pris, i varje faU om vi utgår ifrån konsumenternas önskemål,är sviter av tidigare bostadspolitik, som nästan medvetet laborerade med bostadsbristfrån början och som sedan inte hade kraft att bygga i kapp, när man väl insågatt detta var nödvändigt. Vi fick en våldsam överefterfrågan som satte producenternai lä för konsumentinflytande av aUt slag, och så byggde man bara på, det enastora området efter det andra, och så fick vi alla de mUjöproblem ochsvårigheter att hyra ut bostäder som vi har . är vi överens om att vimäste lyssna mera pä dem som skall bo och inte bara pä dem som skall bygga, ochdet är gott och väl. Men det jag i mitt anförande kallade för mUjökris är ettproblem som regeringen i aUra högsta grad fär ta på sig ansvaret för, även omdet när det gäUer att lösa det problemet inte i första hand är regeringen somkommer i skottgluggen. De problemen får kommunerna klara. Jag talade också om hyreskris. Det är möjligt att det ärett hårt uttryck, men det är uppenbart att en del av problemet är attbostäderna är för dyra. Inte här heller tycker jag att haranledning att inbUla sig att han skaU bU särskUt solbränd: Här har intesärskilt mycket gjorts. Det är intressant att höra att nu även att, precis som jag har gjort tidigare, efterlysa initiativ medanledning av konkurrensutredningens förslag. Men vi har inte fått några. Myckendyrbar tid har försuttits. Trots att vi vet att konkurrens är ett effektivt sätt attdämpa byggnadskostnaderna har ingenting hänt. Tyvärr hinner jag inte i denna korta replik gä in på denkritik som jag vill rikta mot byggkonkurrensutredningens förslag, men jag ärkritisk, framför aUt av det skälet att utredningens förslag innebär konkurrensbara på en liten del av marknaden men lämnar den större delen utan krav päkonkurrens. Det har måhända vissa byggföretag intresse av men intebostadskonsumenterna. Anslag till bostadsbyggande, m. m. (vpk) kort genmäle; Jag vUl använda det här korta genmälet tUlatt först göra en rättelse beträffande ett yrkande låt vara att det underhand har rättats till. Jag ansluter mig inte tUl reservation nr 21. Omförslaget i reservationen 21 tycker jag inte. Sedan vUl jag säga några ord tUl . Atttotalfinansiering ändå måste vara en viktig och avgörande fråga när det gällerboendekostnaderna måste vi väl ändå vara överens om. Frågan om entotalfinansiering frän en statlig samhäUs- och bostadsbyggnadsbank, somställer pengar tUl förfogande tUl en låg och fast ränta för bostadsbyggandetoch dess följdinvesteringar, kan väl inte vara en Uten fråga eller "inteen stor fråga", som uttryckte det. Jag gör gäUande att det ären stor och mycket betydelsefuU fråga så betydelsefull att man börbereda möjlighet för att ta konkret stäUning till ett förslag ominrättande av en sådan bank. Beträffande saneringsdelen, somherr var inne på, vill jag säga att jag i förslaget tUlbostadssaneringslag inte kan finna att hyresgästinflytandet är tillgodosett inågra avseenden i själva lagförslaget - men om kan ge miganvisning på det, är jag tacksam för detta. HerrBERGMAN (s) kort genmäle: Det sista sade hann jag inteanteckna någonting om, så det är kanske bäst att jag svarar genast, sä att jaginte glömmer det. Jag har inte sagt att det finns ett hyresgästinflytande iformell mening godtaget i saneringslagen. Saneringslagen syftar till atttillgodose hyresgästintresset, sade jag. Även inrikesministern har klargjortatt det är svårt att lösa problemet hur man formeUt skaU kunna reglerahyresgästinfly-tandet. Därför uppfattar vi det som en annonsering av enutredning. Vi säger i värt betänkande att eftersom det är en komplicerad frågaär det viktigt att fastställa vem som är "hyresgäst" och hur denneskall ställa sig i relation till andra hyresgäster, exempelvis i ettsaneringsärende rörande en fastighet. Vad beträffar totalfinansieringen talade nuom en fast och låg ränta. Det är den problematiken som vi ibostadsfinansieringsutredningen har att lösa. Detta med det rent formella omman skall ha en husbank eUer en bostadsbank, statlig eUer organiserad pä annatsätt, totalfinansiering eUer integrerade län är ju bara tekniska lösningar.Det är priset pä pengarna som är det viktiga. Jag anser att vi skall ägna ossåt att komma fram tUl en lösning av den frågan först. TiU herrUUsten vUl jag säga att jag tydligen fick rätt. Anslag till bostadsbyggande, m. m. inteberedd att följa byggkonkurrensutredningens förslag att skapa så mycketkonkurrens som möjligt inom byggbranschen för att tUlvarata konsumenternasintressen gentemot producenter och markägare. Detta tycker jag är väsentligt,och därför stäUer jag mig helt bakom det förslaget. Jag fick en känsla av attherr kanske inte heller pä den punkten bör tala om att bli solbränd även om han bor i ett mUjövänligt område ute i som visserligenkanske inte har samma goda rykte i pressen, men det är ju en annan historia. Vidare sade jag aldrig att jag trodde att oppositionenhade bytt mening. I anknytning tUl vad yttrade om "sammagamla debatt" och "samma gamla frågor" framhöU jag att debattenär annorlunda. Propositionsförslagen är desamma, motionerna är desamma ochreservationerna är med några små nyanser - desamma, men debatten ärannorlunda. Vi kan ju läsa protokollet efteråt och se vem som har rätt, herrUllsten eUer jag. (vpk) kort genmäle: Jag måste säga att närjag läste den första proposition som kom frän regeringen beträffandebostadssaneringen tyckte jag att den var bra - och jag tycker fortfarande attden är bra i länga stycken. Det som där sägs av departementschefen beträffandehyresgästinflylandet är mycket positivt och bra. Men vad jag efterlyser, herrBergman, är något konkret uttryck för regeringens mening om hyresgästinflytandeockså då det gäUer saneringsfrågorna. Jag efterlyser ett konkret uttryck fördetta i bostadssaneringslagen i själva lagtexten. Det är i det syftet som vihar framstäUt våra förslag i detta sammanhang. HerrULLSTEN (fp) kort genmäle; Jag är också för så mycket konkurrens sommöjligt, och det är av just det skälet som jag tycker attbyggkonkurrensutredningens förslag är så bristfäUigt. Den föreslår, om jagminns rätt, att man skall ha marktUldelning som ett krav för statligalån och att man sedan skall medge genereUa undantag för i stort sett allaallmännyttiga bostadsföretag som bygger i egen regi. Det innebär, såvitt jagbegriper, att man begränsar konkurrenskravet rill en del av bostadsmarknaden.Resten lämnar man helt utan konkurrens med motiveringen, att när kommunens egnabolag bygger efter självkostnadsprincipen behöver man inte ha den extrakostnadspress som kravet pä anbudskonkurrens innebär. Jag tror inte på den principen. Det är ingenting som sägeratt bara för' att någon bygger till självkostnadspris har han därmed byggt såbilligt som möjligt. Det kan ju tänkas att det gick att bygga mycket billigaretill självkostnadspris. Därför menar jag att skaU det bli en effektiv konkurrensi produktionsledet, som vi nu talar om och den bör rimhgen utformas så attden också leder tUl effektiv konkurrens mellan olika företagsformer iförvaltningsledet, det kanske är viktigast av allt dä mäste kravet påanbudskonkurrens, dvs. principen att det företag som på ett eller annat sätt visaratt det bygger den begärda produkten till det lägsta priset, gälla för aUtbyggande. Det finns ingen som helst anledning att undanta vissa företag, de måvara hur allmännyttiga som helst. HerrBERGMAN (s) kort genmäle: citerade betänkandet fel. Detfinns i förslaget inget genereUt undantag för aUmännyttiga bostadsföretag sombygger i egen regi. Man säger att de som bygger i egen regi och det är enmycket liten andel av den allmännyttiga produktionen, huvudparten byggs avprivata byggföretag - skaU kunna fä göra det under förutsättning att de införmyndigheterna kan redovisa att de kan bygga till konkurrenskraftiga priser. Detär alltså förutsättningen. Och dispensen för företagen skaU gälla . Det är inte fråga om nägot genereUt undantag. Det är en härddispensregel som utredningen föreslår, och den tycker jag är korrekt. Anslag till bostadsbyggande, m. m. i (c): Alldeles uppenbart är att det är mycket svårtatt i en debatt som denna gripa över det vida fält som bostadspolitiken utgör. Jag ska.ll inledningsvis ge en eloge för det lillahäfte som vi har fått med statistik för bostadsdebatten. För "menigeman" i är det utomordentligt värdefuUt att i så korta ordalagoch sä begränsade siffersammanstäUningar få en redogörelse för nästan allt detväsentliga i våra dagars mycket komplicerade bostadspolitik. Sedan ärnaturligtvis frågan om man kan tyda siffrorna, vUket förutsätter en delförkunskaper. Man kan ha olika uppfattningar om dagens debatt. Visar denen nyorientering eUer är den en fortsättning på den debatt som under hela denmoderna bostadspohtikens historia har förts i den beslutande församUngen? Detär alldeles uppenbart att vi befinner oss i en helt annan situation, när viinte har de långa bostadsköerna utan det största bekymret är de tommalägenheterna. Jag tror att tar det något väl nonchalant, när hanhär i förringar bekymret med de tomma lägenheterna. Jag var med på i Folkets husoch lyssnade mycket intresserat på den redovisning som gavs där. Jag fick enkänsla av att läget var mycket bekymmersamt och att de tomma lägenheternaegentligen var det största bekymret. Mycket talar för att detta bara är börjantUl en utveckling som i sin ekonomiska omfattning kan bli utomordentligtaUvarlig. Det gäUer här en långsiktig produktion. Låt oss säga attbostäder genomsnittligt skaU användas . De fär givetvis under den tidengenomgå en och annan grundlig reparation. Ekonomiseringen är byggd på en såläng användningstid. Hur går det om dessa bostäder redan på inflyttningsstadietinte blir accepterade eller kanske inte accepteras , närman i själva verket inte har betalat någonting av skulden? Med vårt nuvarandefinanseringssystem kommer vi ju att skriva upp skulderna efter 2530 är. Det ärklart att vi då får utomordentligt bekymmersamma ekonomiska förhåUanden. I detlångsiktiga perspektivet gäUer detta både småhus och flerfamUjshus. påstår att när vi talar om småhus i godamUjöer, skuUe det vara något aUdeles nytt. Det är inte aUs på det sättet. Vihar i själva verket inte utan vidare accepterat småhus försmåhusens egen skuU utan därför att man också skall ha en hygglig mUjö. Anslag till bostadsbyggande, m. m. klar överatt det finns massor med småhus som både byggts och placerats på sådant sättatt det är diskutabelt om de kommer att kunna accepteras som bostäder under såpass läng tidrymd att de hinner bli betalda. Vi kan se småhusmiljöer där mantränger samman en mängd lådliknande småhus på en leråker. Det är aUdelesuppenbart att, vare sig vi kallar det getto eller någonting annat, är det enmUjö som är minst lika trist som åtskilligt av flerfamUjshusmUjön. Uppenbart ärväl att vi mäste sträva efter att få så bra mUjöer som möjligt vare sig vibygger flerfamUjshus eller småhus. När det sedan gäUer valet av hustyper har vi ingentingannat att rätta oss efter än att i möjligaste män försöka tUlgodoseefterfrågan. Det är alldeles givet att det riktiga är att tUlgodose efterfråganpå lång sikt. Vi är här osäkra och det är alldeles uppenbart att vi kommer attförbli det. Men vi borde kunna vara överens om att bostadspolitiken inte hartagit vederbörlig hänsyn tUl människornas önskemål. Såväl mitt parti som andrapartier inom oppositionen har under tidigare är riktat kritik mot detta ochframför allt mot valet av hustyper. Så länge man hariaft långa bostadsköer harmänniskorna ansett det som ett väsentligt framsteg att de över huvud tagetkunnat få en lägenhet sig tUldelad, även om den inte är alls överensstämt medönskemålen. Men det är alldeles uppenbart att den tidigare fördabostadspolitiken är en av de väsentligaste orsakerna tUl att vi i dagens lägebl. a. har bekymret med de tomma lägenheterna. Man har aUtså producerat nägotsom folk inte velat ha om de hade haft en möjlighet att välja. Man har också vinnlagt sig om att producera i mycket storaserier. Vi vet hur paroUerna varit frän de tongivande när det gäUerbostadsproduktion. Tusen lägenheter har inte ansetts vara särskUt mycket, utandet har varit önskvärt att inrikta sig pä serier om 4 000-5 000 lägenheter. Var har vi de tomma lägenheterna ? Det är framför aUtdär man har producerat i dessa stora serier. Man har planerat under en tidsrymddå efterfrågan på lägenheter verkligen var mycket stor.