prot · FW0954 · 1973-12-31 00:00:00 — Utöver detta kommer de åtaganden som staten har attfullgöra för kommunerna. Det rör sig om närmare 1/, menkraven kommer att stiga på grund av kommunernas dåliga ekonomi. Tro inte attvåra kommuner kommer att acceptera att ansvaret för storkommunernastrafikleder kommer att överföras på dem! Då måste en helt annanbeskattningsrätt överföras till kommunerna. avslutar lakoniskt sittmeddelande om finansieringsbehovet när den säger alt år 1970-1984 kommerinsatser att behöva göras för 50 mUjarder kronor priser. Om manjämför dessa 50 mUjarder kronor med anslaget tUl i åretsstatsverksproposition finner man att det kommer alt saknas omkring I miljardkronor . Vilka större förutsättningar kommer att finnasde närmaste åren att så väsentligt öka anslagen till våra vägar? Vi vet, herrtalman, att vi har intecknat framtiden med stora belopp i andra automatiskakostnadsökningar för en rad åtgärder. Hur lätt är del då inte att ta pengarfrån vägsidan med motiveringen: "Vi skjuter på vägplanen i dettaakuta läge"? Så har skett . Ingen vägplan har hållit. Ingenambition hos någon socialdemokratisk kommunikationsminister har kunnat göra siggällande då andra departement har tagit huvuddelen av pengarna. har fått ett dåligt arv av sina företrädare påkommunikationsministerposten. Vi har alltså nu kommit in i den situationen attdet inte hjälper att plussa på bara några tiotal eller hundratal miljoner föratt lösa de akuta problemen. På det sättet klarar vi inte vår situation. I moderata samlingspartiets budget, som tyvärr binds avrådande läge, finns heller inte utrymme för att nu göra de ökningar som våravägar behöver. Vi måste först successivt förbättra de rådande ekonomiskaförhållandena i detta land. Därför fordras enligt vår mening en radikalförändring i finansieringen av en del av vårt vägnät. Jag vet inte hur längeman som strutsen skall gömma huvudet i sanden, vilket jag tycker att Här sägs av fackfolk i hela landet att vi förstör vårakapitaltUlgångar. Vi har inte råd att förnya vägarna, och ärtvungen att lappa på driften av hela vårt vägväsen. Erkänn nu hurdant läget är!Det tycker jag man skall göra inom vår socialdemokrati. Det behövs nya, friskainitiativ och det behövs nya, friska pengar. Ni får dem aldrig, , avherr Sträng i nuvarande situation. hade statsrådet modet att föreslå enavgiftsfinansierad bro mellan och över Saltholm. Detta lösteäntligen problemet att få en fast vägförbindelse mellan länderna. Våga visa,herr statsråd, att Ni är realist! Gå ett steg vidare! Låna här hemma ellerutomlands de mUjarder som erfordras för att i huvudsak fullt utbygga ettmotorvägssystem, främst E 6 och E4! Bygg dessa som tullvägar och se till attalternativa vägförbindelser finnes! Det går inte i längden att lura sig självatt tro att man av praktiska och miljövårdsmässiga skäl kan underiåta attdirigera de stora nyttotrafikströmmarna, som ökar , på detkonventionella länsvägssyslemet. I stället skulle både mUjövår-den ochsamhällsekonomin vinna på koncentrerade trafikleder. Jag kan inte begripa, herrtalman, om man erbjuder en trafikant lägre slitage på hans fordon, mindre driftkostnaderoch överlägsna säkerhetsförhållanden, att man inte då kan ta betalt för dessatjänster. Tar man betalt, då tjänar man också, tycker jag, jämlikheten här ilandet. Den fordrar att man tar betalt av dem som använder tUlgångarna, isynnerhet som det är de som ekonomiskt kan tUlgodogöra sig dessa. Härigenom fården enkle vardagstrafikanten automatiskt bättre vägar på de sträckor hananvänder på det regionala planet. När man bestämmer sig för tullvägar måste man naturligtvista både de för- och de nackdelar som detta innebär. Det finns redan en storerfarenhet av detta system i andra länder: vårt broderland , ,, , , . Det finns dessutom en rad länder där manprojekterar vägar efter detta system. Tittar vi på den franska utbyggnaden servi att man har . 1976 skall del finnas och 1978 blir det5 . Huvuddelen skall finansieras med avgifter. Vad skulle vi klara ossmed i vårt land? Jo, mellan och . Om vi från börian lägger uppmotorvägsplan med avgifter vinner vi följande fördelar: Finansieringenger utrymme för större satsning på del regionala trafiknätet. Trafikströmmarnakoncentreras, vUket är fördelaktigt ur miljösynpunkt. Man förbättrarekonomin för nyttotrafiken men också för sidolra-fiken. Man avlastarvägnätet genomgångslrafik från och . Trafiksäkerhetenförbättras betydligt snabbare. Delarbetsmarknadsläge som vi har och som enligt expertisen kommer att pågå - kantill en del förbättras genom en kontinueriig utbyggnad av motorvägar. Dettakommer att ha väsentlig betydelse, bl. a. för byggfackfolket i vårt land. Vi kräver inte bara att man försöksvis prövaravgiftsfinansieringen utan att man verkligen allvariigt planlägger ettmotorvägs- system medavgiftsfinansiering, gällande i första hand sträckorna Helsingborg-Strömstadsamt och att detta system utbyggs så att alternativa vägar ståröppna för trafikanterna. Självfallet måste det vara en sådan flexibUitet atttrafikunderlaget är avgörande för om avgifter skall på vissa sträckor ochatt en successiv övergång till detta syslem kan ske. Den successiva övergångenger automatiskt utrymme för en stor försöksverksamhet. Jag kunde utveckla detta betydligt längre, men på grund avtidsbrist stannar jag här när det gäller utbyggnad av våra motorvägar. Jagyrkar bifall i detta stycke tiU reservationen 2 a vid punkten 2. TUl sist, herr talman, tvä saker. Jag har inte kunnat delacenterpartiets och min värderade kollega från Helsingborguppfattning att förbindelsen skall komma till stånd föreMalmö-Köpenhamn. Att ta den ställningen här när det pågår utredningsarbete ochförhandlingar mellan och måste enligt min mening varafullständigt oriktigt. Här är det ju fråga om att vi skall göra en utvärderingav bägge lederna innan vi fattar ett definitivt beslut. Attkommunikationsministern har erbjudit att vi skall bygga KM-linjen ärett utspel för att få fram ett ställningstagande från våra danska vänners sida.Att då störa det pågående danska övervägandet genom att säga att HH-linjenförst skall byggas, innan vi vet hur danskarna vUl ha det, tycker jag inte ärbevis på diplomati eller ens känsla för nordiskt samarbete. När jag i nuvarande situation med anledning av detmaterial som har kommit fram föredrar MK-linjen, beror detta på altjag tror att MK-linjen är lättare att finansiera genom de oändligt störretrafikflödena, även om denna linje är dyrare att fullfölja, och att vi hjälperDanmark och även att få den danska flygplatsfrågan löst i framtidengenom Saltholm. Det är en fråga om en europeisk flygplats som hela Skandinavienhar glädje av. Och kom ihåg att vi driver det stora skandinaviska flygbolagetSAS tillsammans! Jag yrkaralltså i detta stycke bifall tUl utskottets hemställan. Det är ytterligare en fråga som kommer upp idetta sammanhang, nämligen förbindelsen mellan och . Frågan harväckts genom en motion av och fröken . Jag har slagits förden motionen och jag gjorde det i utskottet tillsammans med fröken . Förmin del är jag utomordentligt glad över att utskottet ändå har format sittbeslut så som skett. Det står nämligen: "Vid den framtida bedömningen avdet sålunda utgående bidragels storlek bör enligt utskottets uppfattning hänsyntagas till de särskilda förhållanden som i förevarande fall dock tordeföreligga." Här föreligger nämligen alldeles speciella förhållanden.Visingsö är en inlandsö i , och statens vägnät går ända fram till sjönpå bägge sidor. Det är nödvändigt att den trafik det här gäller byggs ut påbästa möjliga sätt och att människorna slipper betala för höga kostnader fördenna trafik. Jag menar all utskottet har uttalat sig för att man på ett heltannat sätt skall hjälpa till att finansiera låt mig säga vägsträckan övervattnet mellan och . Därmed är jag något tillfredsställd och jaghar, herr talman, i det sammanhanget inget yrkande. Nr 54 I detta anförande instämde herrOskarson (m). 28 mars1973 " i (fp): -------------------- Herr talman! I trafikutskottetsbetänkande nr 1 behandlar vi nära 50 vagvasenaet olika motioner, och ändå har vibara tagit upp de motioner som mer eller mindre haranknytning till årets driftbudget. Själva riktlinjerna för trafikpolitiken fårvi behandla här i kammaren på grundval av ett särskiltbetänkande som utskottet skall avlämna, och det är väl då som den meraprincipiella sidan av trafikpolitiken kommer att tas upp. Vi har av naturiigaskäl också brutit ut frågan om bussbidrag och transportstöd, därför att dessafrågor kommer all behandlas i samband med separata propositioner. Innan jag går in på reservationerna skulle jag viljaanföra några allmänna synpunkter. På s. 7 i betänkandet behandlas den långsiktigavägplaneringen. Departementschefen har ju tillsatt en arbetsgrupp på det härområdet, och jag skulle vilja understryka vikten av att den arbetar så snabbtsom det någonsin är möjligt. begärde att få ett programför de totala väginvesteringarna inom landets olika delar, och man kan ilängden inte arbeta rationellt på området utan att ha en långsiktigvägplanering. Det har inte minst framkommit vid de regionala konferenser somVägföreningen har anordnat, och det är ett starkt önskemål också frånvägverkels sida. ser jag i riksdagsberättelsen att man räknar med attarbetsgruppen skall arbeta , och där sägs inte alls när denskall kunna vara färdig. Dessutom har arbetsgruppen fått tilläggsuppdraget attta upp en fråga som har velat skulle bli föremål för översyn,nämligen samarbetet mellan arbetsmarknadsverket och när det gällerberedskapsarbetena. Jag skulle vara mycket tacksam om kommunikationsministernvUle se till att inte den frågan kommer att försena utredningsuppdraget. Somjag uppfattar det finns det inte något absolut samband mellanorganisationsformen för beredskapsarbetena å ena sidan och den långsiktigavägplaneringen å den andra. Det vore därför mycket bra om arbetsgruppen i förstahand finge arbeta med vägplaneringen och sedan finge i annat sammanhang ta uppfrågan om samarbetet mellan arbetsmarknadsverket och . På s. 10 behandlas driftanslaget till kommunala gator ochvägar. Det är tillfredsställande att detta bidrag nu har höjts, så att bidragkan utgå till kommunerna enligt de principer som gäller. förloradekommunerna ungefär 15 mUjoner kronor på ett för lågt anslag. då hade ändrat anslagsbeteckningen från förslagsanslag tillreservationsanslag kunde helt enkelt inte betala ut de 95 procentsbidrag som förutsatts utgå. har statsrådet anslutit sig till vägverketsförslag. Men det innebär som påpekar att beloppet inte medgernågon återhämtning av den sänkning av underhålls-standarden som blev en följdav bidragsbegränsningen . Jag vill bara rent allmänt säga att jag fortfarande tyckeratt detta anslag är av sådan karaktär alt det borde vara ett förslagsanslag.Eftersom 16 det skall utgå till av dekostnader som har godkänt och då maninte på förhand kan beräkna driftkostnaderna i detta hänseende, är det rimligtatt anslaget är ett förslagsanslag. Jag har bara velat nämna detta isammanhanget. På s. 11 tar utskottet sedan upp frågan om anslagsperiodennär det gäller statens vägverks ämbetsuppgifter och tjänster till utomstående.Vägverkets generaldirektör sade vid sin föredragning i utskottet att han tyckerdet är utomordentligt angeläget att anslagsperioden ändras från budgetår tillkalenderår. Det skulle visserligen innebära en formell ökrung avanslagsbeloppen vid övergången, men det skulle inte innebära någon störremedelsförbrukning. Däremot skulle det underlätta planeringen och därför vara enmycket välmotiverad åtgärd också från ekonomiska utgångspunkter. Utskottet harinte ansett sig böra ta något initiativ i det fallet, men jag tror attutskottsmajoritetens talesman på denna punkt är beredd att verifiera, att vi äröverens om det lämpliga i att denna fråga las upp tUl förnyad prövning underhöstens budgetarbete. Efter detta skaU jag gå över till de reservationer som haravgivits av foJkpartirepresentanterna i utskottet. Beträffande det ökadebehovet av driftanslag kan jag instämma i vad sade, och det harockså vitsordats av generaldirektör under föredragningen införutskottet. På årets tUläggsstat yrkade vi också ett anslag på 50 miljonerkronor för drift av aUmänna vägar samt ett extra anslag på förenskilda vägar. Motivet härför har varit den arbetslöshet som råder och detbehov av stimulerande åtgärder som alltjämt finns. Jag tycker det är beklagligtatt regeringspartiet sagt nej till detta. Det är nu vi har arbetslösheten, detär nu som åtgärderna skulle behöva sättas in. Tyvärr har vi från folkpartietssida inte sett någon möjlighet att i samband med den ordinariebudgetbehandlingen yrka på någon anslagsökning. Vi har i det här landet fåttuppleva två förlorade år i ekonomiskt hänseende, och det har minskat våraresurser. Det är en sak som regeringspartiet får ta ansvaret för. Men skullehögkonjunkturen inte komma, och om vi fortfarande skuUe ha kvar en storarbetslöshet, så återkommer vi senare för den händelse Kungl. Maj:t inte gördet själv -med begäran om anslag pä tUläggsstat. Det viktigaste är emellertid enligt min uppfattning gör upp en plan för en successiv höjning av anslagen ,innebärande att anslaget inte bara täcker den åriiga förslitningen utan ocksågör det möjligt att börja hämta in eftersläpningen på underhållssidan. Det ären sak som jag tycker att vi egentligen alla skulle vara överens om. Ingen harväl bestritt påpekandet från sida att vi inte hartillräckliga medel för att ersätta den förslitning av vägarna som sker. Ävenom vi inte nu kan yrka på någon anslagsökning måste vi ändå konstatera attdetta är ett problem som vi gemensamt borde försöka lösa. Jag tycker det ärmera angeläget att nå en sådan gemensam lösning än att stanna i olika yrkandeni vad gäller själva anslagsbeloppet. Men med hänsyn till de stora behov somföreligger har jag full förståelse för den som yrkar på anslagsökningar. Jag yrkar bifall tUl reservationen 1 c. Vi har också avgivit en reservation betecknad 2 b rörandeavgiftsfinansiering av vägar och broar. Här har det skett enintressant 2 protokoll 1973. Nr 54 utveckling. Inom socialdemokratin har det funnits ett mycket hårt O d ppnden principiellt motstånd motavgiftsfinansiering. Det har brutits. 98 ri; tQ73 ringen är beredd att finansierabyggandet av bron -------------------- med avgifter. Enligt vår uppfattning bör man också försöksvis kunna Vagvasenaet pröva avgiftsfinansiering av vissamotorvägar och broar, inte därför att vi är såsärskUt förtjusta i avgifter, utan därför att vi bedömer läget så attbudgetmedlen inte ens vid en kraftig ökning kommer att räcka tUl för såväl ettväl utbyggt motorvägsnät som för de länsvägar vi behöver för att kunnafullfölja en riktig regionalpolitik. Valet kommer då att stå mellan att byggamotorvägar och att bygga länsvägar. Motorvägarna är mycket effektiva. Vi hargenom praktiska utredningar sett att de minskar trafikolyckornas antalkraftigt. Det är ett starkt motiv för motorvägar. Ä andra sidan är ett välfungerande länsvägnät en oundgänglig förutsättning för den regionalpolitik somvi alla i denna kammare vUl bedriva. Risken är att den ena av dessa tvåvägtyper får så alt säga stryka på foten. Därför tycker vi all man skall börjaen försöksverksamhet för att öka resurserna. Jag vill inte ansluta mig tUl delprogram som framlade. Jag tror att man här bör vara försiktigoch pröva sig fram. Det principiella motståndet är brutet; nu gäller det attsöka sig fram med metoder som kan öka resurserna för vägväsendet här i landet.Det är något som vi oundgängligen behöver. Därför yrkar jag bifall också tillreservation nr 2 b. i (vpk): Vpk har under en följd av år krävt alt tungtrafik skall överföras från landsväg till järnväg. Den tunga landsvägstrafikenbär en stor del av ansvaret för att vägarna slits ned och för att vägarnasstandard på en del håll är under all kritik. Ett överförande av tung trafiktill andra trafikmedel järnväg men även sjöfart måste därför vara angeläget. Men en sådan politik löser inte alla problem när detgäller att bevara vägarna i godtagbart skick. DärlUl kominer alt en dellandsdelar inte har några alternativa trafikmöjligheter. Utefter stora ochbetydelsefulla trafikleder kan landsvägarna utan tvivel avlastas tung trafik -på andra håll kan de det inte. Det senare gäller ofta glesbygder. Där kan detvara så att landsvägarna inte bara är det enda alternativet vid bedrivandet avtrafik, utan de är ofta också dåliga. Att glesbygdsbefolkningens transporterär starkt beroende av vägnätets utformning och standard konstaterades iglesbygdsutredningen, som dessutom framhöll att deras transporter ofta är mervägbundna. Det är mot den bakgrunden naturiigtvis oerhört viktigt att dessavägar hålls i sådant skick att de är trafikdugliga. Men delta gäller givetvisockså vägnätet i stort. har gång efter annan påpekat att anslagen tUlvägväsendet varit för små. All underhålla vägarna och eventuellt bygga nya drar stora belopp, och får finna sig i att inte få sina krav tillgodosedda. Detta blir förhållandet även . har särskilt framhållit vikten av att vägunderhållet inte eftersatts utan i rådande situation prioriteras framför vägbyggandet. För att inte framkomlighet och trafiksäkerhet skall äventyras måste en lillfredsstäl- 18 lande servicenivå upprätthållas,sägs det i årets petita från . uppfattning är det inte möjligt att åstadkomma några väsentligaarbelsminskningar när det gäUer vanliga servicearbeten såsom snöröjning,halkbekämpning, visst underhåll av slitbanor, etc. En rationalisering avservicetjänsten har skett, men kostnaderna har ändå ökat på grund avtrafikutvecklingen och prishöjningar. För detta ändamål får man också de medelman begärt. Av yrkanden har vi i vår motionsskrivningsärskilt fäst oss vid det som gäUer det egentliga vägunderhållet. Detframhålles i petitan att ett eftersättande av det egentliga vägunderhållet,dvs. det som innebär förnyelse av vägbeläggningar, grusning, dikning etc,innebär att investerat vägkapital förstörs. Detta tema har också genomgåendeframförts på de regionala vägmöten som hållits i regi runt om i landet. har utförligt redovisat endel av de yttranden som fällts i dessa sammanhang. Situationen är specielltbekymmersam just på detta område, har man sagt. Vägarna raseras om man inte fårpengar att utföra beläggrungar av slitbanor med. Klimatet i vårt land ochdäckdubbarna går hårt åt beläggningarna, har man konstaterat. Vissa huvudvägarsstandard har som bekant kritiserats speciellt hårt E 6 t. ex. Vi har i vår motion tagit fasta just på angelägenheten avatt undvika förstöring av det investerade vägkapitalet. Om ett eftersättande avvägunderhållet får denna innebörd innebär detta givetvis en samhällsekonomiskförlust av stort format. är ju också frågan om vägunderhållet avväldigt stor betydelse för trafiksäkerheten. Dåliga beläggningar och slitbanorkan få katastrofala följder för trafiken genom ökat antal olyckor vUket i sintur innebär ökade samhällsekonomiska kostnader. Mot den bakgrunden finner vi det förvånansvärt att det ärposten Egentligt vägunderhåll som blivit hårdast nedstruken i vägverketsäskanden. har begärt 514,5 mUjoner kronor, och departementschefentillstyrker 331 mUjoner kronor - en summa som förefaller oss otillräcklig föratt ge möjligheter att ens tUl någon del uppnå den målsättning somuppställts. Vi vUl höja detta anslag med 39 mUjoner kronor, och jag ber, herrtalman, att få yrka bifall tUl reservation nr 1 b i detta betänkande. Sedan skulle jag vUja säga några ord i anslutning tUlreservationen 3 angående förbindelserna över . 1 centermotionen 1361 av m. fl. har yrkatsatt fasta förbindelser med skall byggas dels mellan ochHelsingör, dels mellan och och alt den förstnämnda förbindelsenfärdigställs först. Vidare har i motionen yrkats att hos regeringenbegär skyndsam utredning om huruvida HH-förbindelsen skall utformas som broeller tunnel. När kommunikationsminister offentliggjorderegeringens bud att ensam finansiera den s. k. hälsades detta avmånga med tUlfredsställelse. Men många kritiska röster har också höjts.Aftonbladet anförde t. ex. att trafikpolitiskt betyderbrobyggena man nämnde nämligen också brobygget över Stora Balt - en otroligstimulans av den privata biltrafiken. För att båda bilbroarna skall fungeraförutsätts självklart en väldig expansion och modernisering av motorvägnätet,framför allt i , men troligen också på den svenska sidan, sägertidningen och fortsätter: Man kan fråga sig om det inte vore bättre att byggaut och modernisera järnvägsnätet. TUl det som ytterligare förtjänar diskussionhör de mUjömässiga och näringspolitiska aspekterna på det nyakommimikationsnätet, säger tidningen vidare. Det har ju också anförts i debatten om broprojektet attdetta ytterligare späder på koncentrationen tUl MalmöLund-området med alla deolägenheter det medför. Liknande synpunkter har ju också framförts i motionenav m. fl. För min del anser jag det vara självklart att bilismenoch den tunga lastbilstrafiken tUl kontinenten kommer att gynnas om bronMalmö-Köpenhamn kommer tUl stånd före projektet . Jagmenar nog att det är ett riksintresse att trafiken tUl kontinenten i så storutsträckning som möjligt går på järnväg. Det är därför angeläget att en fastjärnvägsförbindelse över kommer tUl stånd . Utskottet framhåller nu att ett förnyat utrednings- ochförhandlingsarbete pågår beträffande de här frågorna mellan de danska ochsvenska kommunikationsdepartementen. Utskottet har under hand erfarit, sägsdet, att med planeringen av Malmö-Köpenhamnsleden överväganden pågårrörande byggandet av en järnvägstunnel meUan och . Att döma av tidningen har de danska och svenskajärnvägsstyrelserna anmodats inkomma med nya lönsamhetsberäkningar och eventuelltnya synpunkter på en fast järnvägsförbindelse mellan och tUlsina respektive regeringar. Dessa utredningar har redan överlämnats. För SJ:svidkommande, säger tidningen, har ingenting nytt tillkommit som ger SJanledning till annan bedömning än den man haft vid tidigare förhandlingar medHelsingborgs kommun. Detta innebär att man fortfarande satsar påfärjförbindelsen . Danskarna tycks i stället ha enpositivare inställning till den järnvägstunnel, som man menar är en meralångsiktig lösning, medan färjorna alltid kommer att vara av övergåendekaraktär. TUl saken hör väl också att det tycks finnas en starkopinion i mot det s. k. bangårdsavtalet mellan SJ och Helsingborgskommun. fraktas 600 järnvägsvagnar genom centrumvarje dygn. Trafikstockningarna och trafikfarorna är betydande. Det har anförtsatt man lägger ut pengar på ett projekt, som totalt kommer att proppa igencentrum i . Som jag tidigare framhållit anser jag detvara viktigt att fast järnvägsförbindelse över kan etableras. Den mestatrafiken går den vägen, och ingenting motsäger att trafiken kommer alt öka. Mot bakgrund av vad jag här anfört vUl jag yrka bifalltill reservationen 3 i detta betänkande. HerrHÅKANSSON (c): Frågan om fast förbindelse mellan ochDanmark är ingen ny fråga utan har vid olika tillfällen varit på tal. Menfrågan har fått ny aktualitet genom det utspel den gjordevid ett svenskt-danskttrafikministermöte , då den förklarade sigberedd att ensam ta ansvaret för finansieringen och byggandet av envägförbindelse mellan och . Den danska regeringen har senaregodtagit erbjudandet. Av vad som hittUls är känt innefattar det svenskaåtagandet fast förbindelse över mellan och och äroberoende av byggande av storflygplats på . Projektet skulle närmastgälla en sexfilig motorvägförbindelse med högbro Saltholm och tunnelSaltholm-Amager. Kostnaden för förbindelsen kan inklusive räntor underbyggnadstiden uppskattas tUl ca I i 1971 årsprisläge. Såsom utskottsmajoriteten framhåller har frågan varitföremål för olika omfattande utredningar . pågårett förnyat utrednings- och förhandlingsarbete i frågan bl. a. mellan representanterför svenska och danska kommunikationsdepartementen, i vilka förhandlingar ingåröverväganden om en järnvägstunnel . Frågan om fasta förbindelser mellan och Danmarkhar något av historia bakom sig.