prot · FW0984 · 1973-12-31 00:00:00 — Som exempel härpåkan nämnas sträckan , där priset sänks med 20eUer beroende på om plats bokas eller inte. Som en konsekvens av taxans konstruktion och koppling tiUföre- Torsdaeen den tagens kostnadsbild blir prisförändringarna på de medellånga flyg- in mai 1973 sträckornamellan och mellersta mindre, I relationen ------ - ,en flygdislans om , har dock priset för "- lojningen av obokadbihelt sänkts , medan den bokade bihellen höjts HYSPfser med 11proceni. Perspektivet bör emellertid vidgas atl också innefatta relationermellan mellersta och de södra delarna av landet, I sådana relationerblir prissänkningarna betydande. Förhållandel kan illustreras med sträckanSundsvaU-Göteborg, där priset sänkts med 24 proceni för bihelt ulan platsbokningoch med 11 proceni för bihelt med sådan bokning. Jag ber atl få lacka kommunikationsministern för svaret.Deballen i denna fråga ligger ju relativt nära den debatt som statsrådet justhar haft med . Del är ju så all vi har ell stödområde som läcker ganskastora delar av landet, I det stödområdet går det ul olika former avregionalpolitiskt stöd, bl, a, för transportverksamheten. Vi har också påriksdagens bord nu en proposition om utvidgning av transportstödet. Stödetinnebär i första hand etl stöd för godstransporter, men det förekommer ocksåvisst stöd lUl persontransporter. Vi har ersättning lUl trafiksvagajärnvägslinjer, och vi har bidrag lill busslrafUc osv. Vi brukar här i kammaren diskutera fråganom ett mera generellt stöd till persontrafiken inom det s, k, stödområdet, t,ex, genom maximering av biljettpriserna på låg, buss och flyg. Jag tillåter migerinra om vad en minoritet i trafikutskottet uttalade : "Kostnaderna i lid och pengar för transport avmänniskor medför för en allvarlig konkurrensnackdel. De nödvändigakontakterna med andra företag och kunder inom och utom försvåras genomde långa avstånden och utgör etl av del norrländska näringslivets särskUdaproblem. Åtgärder för motverkande av angivna olägenheter framstår därför somangelägna," Utskoltsmajorilelen gav i del betänkandet, nr 3, ocksåullryck för att man hade förståelse för avslåndsproblematikens betydelse närdet gällde persontransporterna. har vi fått nya flyglaxor som ger lägre kostnader påvissa långa linjer, och det är väl riktigt. Det ligger i linje med diskussionenoch tankegångarna om all man skulle maximera priserna. Men det märkliga, herrstatsråd, är alt detta också kommer alt gå ul över andra, förhållandevis långatransporter. Det drabbar delar av landet som bl, a, har sådananäringsgeografiska förhållanden all de ingår i de områden som skall ha ellsärskUl regionalpolitiskt stöd. Det är del jag tycker är inkonsekvent. Får jag ta etl exempel, nämligen del som föranlett fråganoch som nämns nästan direkt i svaret. Priset mellan /och Slockholm höjs från UU . Jag räknar in bokningsavgiften här. Den är inte särskilt förnuftig. De flesta som reser 23 risken för personalminskningar vid SJ måste välboka en plats. Den som vUl spara de här utsätter sig ju för riskenatl inle komma med, och jag undrar hur många som vUl göra del efler alt ha restul liU en flygplats som ofta ligger flera mil från närmaste tätort. Jag tyckerinte prisändringen är särskUt förnuftig i den delen när den ökar kostnadernaför de områden som har behov av stöd. Överläggningen var härmed slutad. § 11 Ang. risken för personalminskningar vid SJ Herr kommunikationsministernNORLING erhöll ordet för att besvara i (vpk) ikammarens protokoll för intagna fråga, nr 194, och anförde: i har frågat migom jag vill kommentera i pressen förekommande uppgifler om att risk föreliggerför näraliggande och kommande personalminskningar vid SJ och omanslagsanvisningarna UU s. k, olönsamma bandelar kan spela någon roll i dettasammanhang. Ett fortlöpande betydande rationaliseringsarbele krävsinom SJ för att möta kostnadsutvecklingen och hävda SJ:s stäUning påtransporlmarkna-den. av SJ:s driftkostnader utgörs som bekant avpersonalkostnader. Rationaliseringen måste med hänsyn härtill inriktas inleminst på personalbesparande åtgärder. Hur dessa kommer att återverka på totalaantalet anställda vid blir givetvis sedan beroende på den framtidatrafikutvecklingen, I fråga om kopplingen mellan anslaget till Irafiksvagabandelar och SJ :s personalstyrka vill jag understryka all en sådan inte kangöras. i (vpk): Jag ber alt få lacka kommunikationsministernför svaret på min enkla fråga. Anledningen tUl alt den ställts är de uttalandensom gjorts från SJ:s sida med anledning av att beträffande olönsamjärnvägstrafik anslagit mindre än SJ begärt för ändamålet.Nu har man från SJ:s sida sagl att drygt 2 200 anställda måste rationaliserasbort utöver den normala århga personalminskningen, som för del senastebudgetåret uppgick till 1 850 man. Vidare skulle beslutet enligt SJ komma atlinnebära betydande Irafikinskränkningar på de bandelar som undantagits frånersättning av den granskningskommilté som kommunikationsministern tUlsatt föratt granska SJ-,s separatredovisning av det Irafiksvaga järnvägsnätet.Eftersom dessa uttalanden tydligen åstadkommil förvirring, både bland allmänhetoch SJ-anställda, om vad beslut egentligen hinebar anser jag delangeläget att delta ytterligare kan klarläggas. När trafikutskottet och behandlat anslagsfråganhar det enligt min uppfattning rått enighet om all de synpunkter och förslagsom förts fram av granskningskommittén inle varit av negativ karaktär. Den harundantagit ett tjugofemtal bandelar från ersättning på grund av att de anses haett visst matarvärde eller att de av andra orsaker inle bör tillhöra Kommittén har vidare framhållit alt granskningsmännen harsträvat efter atl se bandelarna i etl större linjesammanhang och har uppfattalvissa mälarbanor som intimt sammanlänkade med den Irafikstarka bandel tillvilken trafiken är inrUclad, Granskningsmännen understryker vidare atl del förhållandetatt en bandel föreslås bli undantagen från ersättning inte får betraktas som enmdikalion på alt trafiken lämpligen bör eller kan läggas ned. Det kan i ställetvara en antydan om atl dess betydelse bedöms vara sådan attbandelen bör bibehållas. Granskningsmännen har alltså tyckt att SJ i sinbedömning av vissa bandelar varit alltför negaliv. Granskningsmännen har ifrågasattSJ:s separatredovisningsförfarande i dess nuvarande utformning och vill alldella skall ses över, vilket den nya trafikpolitiska utredningen också fåll iuppdrag alt göra. Del är mol den här bakgrunden som vi från vpk i stortanslöt oss lill den prutning av SJ:s anslagsyrkande som skedde istatsverksproposilionen. Frågan är nu som jag ser det: Finns det i riksdagensbeslut utrymme för den tolkning som SJ gett beslutet? Kan man ta detta somintäkt för atl påstå att 2 200 man måste rationaliseras bort? Del kan väl medbestämdhet påslås atl inle har haft sådana intentioner. Jag hade hoppats att kommunikationsministern kundeklargöra atl man inte heller inom departementet menar någol dylikt. När jagförsöker tolka den sista meningen i kommunikationsministerns svar på min frågafinner jag också, all så måste vara fallet. Han säger där: "I fråga omkopplingen mellan anslaget lill Irafiksvaga bandelar och SJ:s personalstyrkavill jag understryka att en sådan inle kan göras," Allt flera blir på del klara med atl SJ måste få en ökadandel i trafikarbetet, är ju också utgångspunkten för den trafikpolitiskautredningen. Konsekvensen härav måste bli en helt annan bild för framtiden änvad som kommer fram i SJ:s redovisning av ärendet. Överläggningen var härmed slutad. Ang. de skadeståndsrättsliga följderna av de nya cykeltrafikreglerna § 12 Ang, de skadeståndsrättsliga följderna av de nya cykeltrafikreglerna Herr kommunikationsministern erhöll ordel för attbesvara () i kammarens protokoll för intagna fråga,nr 202, och anförde: har frågat mig om jag villredogöra för de skadeslåndsrältsliga konsekvenserna för cyklisterna och derasanhöriga av de nya trafikreglerna. Reglerna om skadeståndsansvar vid trafikolycka har inteändrats i samband med den nya Irafiklagsliflningen och inle heller de grundläggandebestämmelserna om skyldighel för varje vägtrafikant all iaklla omsorg ochvarsamhet. Däremot har vissa enskilda trafikregler, som konkret anger hurtrafikanterna skall handla i olika situationer, ändrats i en del avseenden. Denregel som torde avse med sin fråga finns i 33 § i den nya vägtrafikkungörelsen.Enligt denna bestämmelse Ang. de skadestånds-rättsliga följderna av de nya cykeftrafikreglerna skallcyklande eller mopedförare, som i vägkorsning ämnar färdas rakt fram eUersvänga lill vänster, hålla lill höger på vägen. I bestämmelsen sägs vidare attcyklande eller mopedförare, som skaU svänga lUl vänster, skall fortsätta genomkorsningen tUl dess motsatta sida och svänga först när så kan ske ulan hinderför den övriga trafiken. Om bakgrunden till den nya regeln kan jag upprepa vad jagtidigare anfört i ell svar i och . Cyklisterna utgör en oskyddad trafikantkategori. Särskilti vägkorsningar med flera körfält befinner sig cyklisterna i en utsattposition, när de skall färdas mellan rader av bilar, som svänger ål olika håU.För att inle cyklisterna skall tvingas ut i bUtrafiken harIrafiksäkerhetsverkel rekommenderat den osäkre cyklisten alt ien vägkorsning hålla längst till höger på vägen, färdas rakt fram överkorsningen och, om han skall svänga lill vänster, vänta på andra sidankorsningen tUls körbanan blir fri. Denna rekommendation tillkom ursprangligen i samarbetemellan högertrafikkommissionen, , , , dvs. NTF, saml Cykel- ochmopedfrämjandel. Syftet med rekommendationen är att minska farorna förcyklisterna. Bestämmelsen i 33 § väglrafikkungörelsen motsvarar dennarekommendation. Bestämmelsen går tillbaka på etl förslag av nordiskavägtrafik-kommittén. Jag vill erinra om atl man i , som redan tidigareinfört en sådan bestämmelse, har en myckel betydande cykeltrafik och därmedockså större erfarenhet än i av riskerna för cyklisterna i tät trafik.Man har emellertid från svensk sida varit medveten om att bestämmelsen inleunder alla förhållanden utgör en idealisk lösning, åtminstone inte om den gesen generell tillämpning. Med hänsyn härlUl beslöts all 33 §väglrafikkungörelsen inte skall träda i kraft förrän . Avsiktenhar därvid varit att fram till ikraftträdandet undersökatrafikförhållandena i olika slag av korsningar och vilka möjligheter del finnsatl genom vägmärke, vägmarkering och andra liknande anordningar styra cykel-och mopedtrafiken på etl lämpligt sätt med hänsyn till förhållandena i deenskilda fallen. 1 den mån dessa undersökningar och de vidare erfarenheternafrån , där motsvarande bestämmelse gällt under en längre lid, geranledning till det, kommer jag givetvis all föreslå de modifieringar avföreskriften i 33 § väglrafikkungörelsen som kan anses påkallade. Ett säkrare färdsätt för cyklisterna medför givetvis altriskerna för skada i trafiken minskar. Någon annan skadeståndsrättsligkonsekvens av den nya trafikregeln torde inte uppkomma. HerrTURESSON (m): Jag lackar kommunikalionsminislem för detlånga och utförliga svaret - men del är väl inle riktigt så som kommunikationsministernsäger i de sista orden. Läget är det, all om en bilist kör på encyklist förutsätter man i princip atl bilisten varit oaklsam. Bilföraren måste,om han skall kunna klara sig från skadeståndsskyldighet, bevisa motsatsen. JuristernakaUar det på silt fackspråk atl han måste exkulpera sig. Om bUisten kan bevisaall cyklisten kört ovarsamt, t. ex. genom att bryta mot någon trafikregel,slipper bilislen skadeståndsansvar. Om man nu inför en ny trafikregel som begränsarcyklisternas rörelsefrihet i trafiken, blh det alltså lättare för bUisterna attpeka på omständigheter som talar lill deras förmån och som kan befria dem fråneller begränsa deras trafikansvarighel. Den nya regeln i 33 § väglrafikkungörelsen,som avses träda i kraft , är just av denna beskaffenhet. I början av svaret säger kommunikationsministern attreglerna om skadeståndsansvar vid trafikolycka inte har ändrats i samband medden nya trafiklagstiftningen. Nej, del är riktigt, men jag ifrågasätter om deinle bort ändras just med hänsyn lUl denna försämrade situation som inträderför cyklisterna. kan cyklisterna tillämpa filkörning, och ide moderna trafikapparaterna är delta nödvändigt, om man verkligenskall komma dit man vill komma. Den nya regehi i 33 § förbjuder emellertidcyklisterna atl tillämpa fUkörning. En cyklist som på grund av galans ellervägens utformning och konstruktion känner sig tvingad att åsidosätta denna nyaregel för all verkligen komma dit han vill komma, riskerar alltså alt bli ulanräll till skadestånd om han bhr påkörd av en bil. Cyklisternasskadeståndsrätlsliga ställning kommer således att bli försämrad, om den nyaregeln träder i kraft. Det är naturligtvis ganska betänkligt, eftersom deldrabbar den svagare parlen i situationen. Jag har, herr kommunikationsminister, svårt all se ens enliten strimma av någon sorls jämlikhetslänkande i en sådan här Irafikreform.Men jag noterar med tUlfredsställelse det kommunikationsministern sägeralldeles mol slutet av svaret, nämligen atl han är beredd all övervägaändringar i regeln före , då den är avsedd att träda i krart. Ang. de skadeståndsrättsliga följderna av de nya cykeltrafikreglerna Jag vill upprepa det som jag har sagt i mittsvar och som också har citerat: Reglerna om skadeståndsansvar vidtrafikolycka har inte ändrats i samband med den nya trafiklagstiftningen. Sedan må vi diskutera hur länge som helsl omtrafiksäkerheten, cyklisterna och andra trafikanter. Jag har kanske litet svårtatt förslå sådana synpunkter i en trafiksäkerhelsdebalt som ochäven andra ibland för fram. Ingen kan väl förneka alt cyklisterna är oskyddadei trafiken och löper risk att skadas allvarligt även vid en i övrigt ringatrafikolycka. Bilisterna sitter skyddade i sina fordon. Detta, herr talman, är fakta, och ingen trafiklagstiflningi världen kan utplåna skillnaden mellan cyklister och bilister i fråga omskyddet mot skador. Det enda realistiska sätt som finns för atl lösa problemetär all åstadkomma en Irafikseparering i de farligaste situationerna, och denhär nya regeln för cyklisterna innebär just en sådan separering av trafiken allcyklisterna skall shppa delta i del allmänna filkörandet mellan, före och efterbilister som kör i flera filer. Det är det som är tanken bakomdenna regel. de skadestånds-rät tsUga följderna av de nya cykeltrafikreglerna Låt mig avslutningsvis summera: Den nya regeln hartillkommit i enlighet med en mångårig rekommendation från ansvariga myndigheleroch organisationer - och sådana rekommendationer är vi skyldiga all lyssna på -på grundval av erfarenheter från bl. a. cykellandel , vilket jag ocksåvill upprepa. Syftet är all minska riskerna i trafiken för cyklisterna genomIrafikseparering. Men det återstår ännu vissa problem att lösa, och därför harvi, som jag angivit i svaret, sagl oss att vi skall överarbeta bestämmelsernafram . Arbetet med lösningen av dessa problem pågår inle baranationeUt ulan även i andra länder. Vi vill vela exakt vad vi gör, herrTuresson, innan vi gör det. Men när vi gör del skall vi vara klara över alt vihar en allmän opinion, åtminstone i första hand på organisalionssidan, ochinternationella jämförelser bakom oss så att vi får en riklig tillämpning. Eftersom kommunikationsministern upprepar endel av vad han sade i svaret så kan jag väl upprepa en del av vad jag sade itacket. Det är ulan tvivel så, att reglerna om skadeståndsansvarskulle behöva ses över när man ändrar spelets regler på det här sättet, och detär det jag efterlyser. Jag menar all cyklistens skadeslåndsrältsliga stäUning blhförsämrad på grund av den frestelse han utsätts för all bryta mot en regel sommånga gånger för honom ler sig oförnuftig. Det är sant atl organisalionerna i , som hartillfrågats tidigare, vill ha den här regeln och atl de trodde att den skulle medföranågon sorls separering av olika trafikslag, men det är väl också sant att dehar ändrat uppfattning . Den här nya regeln kallas ju inte förinle för "dödens sväng", och jag tycker inte det är särskUt lämpligtatt slå vakt om en sådan trafikregel, särskUt om man inte förbättrarden skadeslåndsrältsliga ställningen för dem som utsätts för denna trafikfara. En verklig separering av olika trafikslag skulle juinnebära att det fanns särskilda cykelbanor med planskilda korsningar. Men härseparerar man ju litet halvdant fram till det att svängen skall företas, ochnär svängen skall företas är man minsann inte separerad från den andratrafiken. Jag vill bara upprepa en sak, nämligen atthär sker inga sådana förändringar av skadeståndslagstiftningen som herrTuresson åberopar. Jag har fortfarande lilel svårt atl komma lill kärnan avherr resonemang - huruvida man vid ändringar av väglrafikkungörelsenav och till direkt också skulle behöva se på skadeslåndslagstift-ningen, om maneventuellt har förbätti-al eller försämrat den för den ene eller för den andre. Cyklisterna och bilisterna är fortfarandepå samma väg efler del att de här förändringarna har skett. Skillnaden är baraall vi försöker se lill att cyklisterna får det litet lättare all la sig framoch slipper hålla på alt kryssa i olika filer och mellan olika köer av bilar.Det är del som sker, , och inte någonting annal. Sedan ärdet också signifikativt för denna debatt alt har hört altden här regeln för cyklisterna har blivit benämnd "dödens sväng". Velherr vad man kallar den i ? "Den säkra svängen." Vi kommer naturligtvis inle så mycket längre.Men den skillnad som har inträtt är inle att cyklisterna får del läitare all tasig fram, som kommunikationsministern uttrycker sig, ulan del är atl bilisternafår del lättare atl komma ifrån silt skadeståndsansvar, när en olyckainträffar. Del är detta jag tycker är betänkligt. Jag är inte säker på att man kan åstadkomma någonförändring i skadeståndsrätlen som leder lill förbättringar för den stackarscyklisten som råkar ut för en olycka. Och är det så att man inle kan det ochinle gör del, då är den här reformen inle särskilt bra. Ang. olycksfallsfrekvensen på mellan ochJönköping Överläggningen var härmed slutad. § 13 Ang. olycksfallsfrekvensen på mellan och Herr kommunikationsministern erhöll ordet för allbesvara i (m) i kammarens protokoll för intagnafråga, nr 204, och anförde: i har frågat mig om jaghar uppmärksammal den höga olycksfrekvensen pä väg 31 mellan ochJönköping och det förhållandet atl denna vägsträcka enligt planerna ej kommeratt byggas om förrän på 1 980-talel. Till ledning för vägnätets utbyggnad upprättas enligtväglagstiflningen länsvisa flerårsplaner som omfattar . gällandeflerårsplan, som upprättades , omfattar perioden 1973-1977.Enligt vägkungörelsen skall dessa flerårsplaner revideras ,vilket innebär all gällande flerårsplaner skall ses över . Som bekantlägger vidare regeringen fram förslag om rnedelsanvisning lillvägbyggandet, som får la slällning lill. När ett vägprojekt kan kommalill utförande är alliså beroende av den bedömning som i samband medplaneringen görs av bl. a. nuvarande vägs framkomlighets-ochIrafiksäkerhelsförhållanden, omfattningen av andra angelägna vägprojekt ochmedelstillgången. I den fastställda flerårsplanen förbyggande av riksvägar i har och länsstyrelsenprioriterat en utbyggnad av väg E4 vid . Nägon större ombyggnad av väg31 mellan och har därför inte kunnat inrymmas i planen. pågår emellerlid inom stålens vägverk isamråd med berörda kommuner en ulredning om den framtida sträckningen ochutformningen av väg 31. Den närmare lidpunklen för projeklels utförande får, ienlighet med vägkungörelsen, prövas vid översynen av flerårsplanen. följer successivt olycksfallsutvecklingen påvägnätet och vidtar de åtgärder som kan behövas. Jag tänker då dels påtrafikregleran- Ang. olycksfallsfrekvensen på mellan ochJönköping deåtgärder, dels på vissa andra trafiksäkerhelshöjande åtgärder i avvaktan på enfullständig ombyggnad, exempelvis utbyggnad av stigningsfält, ombyggnad avvägskäl och reglering av enskilda anslulningsvägar. Enligt uppgifter somlämnats av avser man att göra en analys av olyckorna på föratt närmare söka klarlägga orsakerna till dessa. i (m): Jag ber atl få lacka kommunikationsministernför svaret på min enkla fråga. Väg 31 mellan och är inle mer än ungefär45 kUometer lång, men den medger omkörning på bara tre å fyra ställen. Vägen ärhårt trafikerad och utgör länels pulsåder i öst-västlig riktning. Vägen är kort sagl i etl myckel otUlfredsställande skick.Olycksfallsfrekvensen på vägen är betydande; den är t. o. m. högre än på dendel av som går genom länet och som inle är motorväg. Detta säger väl ganskamycket, därför alt just E 4 ner mot ju länge har ansetts vara en farligoch särskilt olycksfallsdrabbad väg. Jag har dock självfallet ingenting altinvända mol alt man bygger ul den delen av enligt planerna. SpecieUt allvarligt tycker jag det är alt vägen mellanNässjö och med kuslig precision länge haft en dödsolycka per år.Enligt föreliggande planer kommer vägen att byggas ul tidigast islutet av 1980-talel, enligt vad jag inhämtat från iJönköpings län, innebär all de nuvarande myckel allvarliga förhållandenakommer atl bli föremål för åtgärder först om 15 å . Anser verkligen herrkommunikationsministern att della är rimligt? Jag tycker emellerlid alt det är bra alt en ulredninggörs, som herr kommunikationsministern meddelade i silt svar. Jag ber attsärskilt få tacka för detta, och jag är övertygad om att just del beskedetkommer alt tas emot med stor tacksamhet av invånarna i . Får jag bara som tillägg till mitt förstasvar säga, att i sitt yttrande över flerårsplanen för byggande avriksvägar framhöll i all väg 31 är avstor betydelse från regionalpolitisk synpunkt. sade dock i sammaandedrag alt del inte bedömts realistiskt med hänsyn till de stora kostnadernaalt yrka all nämnda företag nu intages i flerårsplanerna. Det var vadlänsstyrelsen sade. I flerårsplanen har man dock - och del känner säkert herrBjörck i också lill tagit upp tre visserligen mindre men ändåbetydelsefulla förbättringar på . Det gäller bl. a. förbättringar isamhällena . Den sammanlagda kostnaden för dessa objekt,vilka alltså avses komma lill utförande vi nu inleder,beräknas uppgå till ca . Jag har velat göra detta tillägg för att åskådliggöra atlman redan nu ändå vidtar vissa smärre men ur trafiksäkerhelssynpunkl viktigaförbättringar. HerrBJÖRCK i (m); Jag vill understryka vadkommunikationsministern sade om denna vägs regionalpolitiska betydelse. Denganska dåliga utvecklingen för de östra delarna av tror jagpersonligen i viss mån sammanhänger med den dåliga vägen, som har omöjliggjorten ordentlig trafikförsörjning. kommer man visserligen all göra några ganska småombyggnader av vägen, men de kommer inte alt bli av någon avgörande betydelse,därför all som länets vägförvallning skriver - del kommer inte all finnasnågra lämpliga anslutningar mellan den gamla och den nya vägen mellan Ödeslorpoch , och det omöjliggör ordentliga elapputbygg-nader enligtvägförvaltningen i . Jag tycker personligen all en sådan härmyckel olycksdrabbad väg inte kan få fortsätta atl existera i silt nuvarandeskick 15 å , kanske , innan någonling avgörande sker. Ang. fastställandet av taxeringsvärde påjordbmksfas-tighet Överläggningen var härmed slutad. §14 Ang. fastställandet av taxeringsvärde på jordbruksfastighet Herr finansminislern STRÄNG erhöll ordet för all besvaraherr Josefsons i Arrie (c) framställda inlerpellalion, nr 87, ochanförde: i Arrie har frågat mig dels omjag uppmärksammat all fastighelstaxeringsulredningens förslag beträffandefastställande av byggnadsvärde väsentligt avviker från de övergångsregler somfastställdes av hösten 1 972, dels om jag uppmärksammal bristerna iden köpeskillingsstatistik för jordbruksfastigheter, vilken ligger tUl grundför fastställande av nya taxeringsvärden, och om jag kommer atl vidtaga någraåtgärder för all vidga underlaget för denna statistik eller på annat sättåstadkomma bättre grundval för fastställande av taxeringsvärden påjordbruksfastigheter.