prot · FW09131 · 1973-12-31 00:00:00 — Regeringen har därutöver i propositionen redovisat en radförslag till åtgärder i syfte att främja medborgarnas sociala välfärd. Ocksådessa åtgärder får stor sysselsättningspolitisk betydelse i form av ökadefterfrågan på arbetskraft. Enbart inom den kommunala servicesektorn beräknassålunda förslagen ge upphov till 10 000 nya arbetstiUfällen, De framlagda förslagen syftar i första hand till attstärka sysselsättningen under den kommande vintern men utgör , bl, a.genom inriktningen pä utbyggnad av sysselsättningen inom den offentligasektorn, ett led i strävandena att långsiktigt öka antalet arbetstillfällen. Om åtgärder mot arbetslösheten HerrLORENTZON (vpk); Pliktskyldigast framför jag mitt tack tillherr statsrådet och chefen för för svaret pä mininterpellation, även om det enligt min mening inte innebär något svar på denfråga jag ställt. Frågan i interpellationen gällde framför allt omregeringen har någon plan utarbetad över inte endast omedelbara utan ävenlångsiktiga åtgärder för att komma tUl rätta med arbetslösheten. Statsrådethänvisar nu till propositionen 165, som avlämnades av regeringen den 16 oktoberi år, men i den propositionen lämnas inget svar på frågan huruvida regeringen harnägon plan för att lösa arbetslöshetsproblemen. Den saknar nämligen ettlångsiktigt ekonomiskt program. Arbete ät alla föratsätter en planerad ekonomi. Det propositionen behandlar och föreslår är i stort settvad vi är vana vid samma metoder, samma åtgärder, I dennaproposition görs hka litet som i tidigare propositioner i samma ärende någonanalys av arbetslöshetens orsaker. Dess rekommendationer blir därför somtidigare ett lappverk. Det måste vara en "tröst för ett tigerhjärta" däregeringen i denna proposition förklarar att "den svenska ekonominfortsätter att stadigt förbättras". Trots detta hgger arbetslösheten pä ennivå långt över vad den varit under nägon lågkonjunktur , Trotsen uppåtgående konjunktur har vi alltså denna svåra arbetslöshet, svårastgivetvis för dem som drabbas av utslagningen och som vägras sysselsättning.Mycket talar för att lågkonjunkturen återigen är ett faktum om . Hurkommer det då att se ut? Det är en fråga som man måste ställa med hänsyn tiUatt regeringens perspektiv enligt den föreliggande propositionen begränsar sigtill det kommande halvåret och att perspektiv i övrigt saknas. Regeringens proposition ur vilken statsrådet har hämtatsitt interpellationssvar fyllde troligen sin väsentligaste uppgift därigenomatt den tog luften ur de s, k, icke-sociahstiska partierna, eftersompropositionens förslag i stort sett följer de borgerliga partiernas pohtiskahnje. Därmed har man återigen anpassat sig till kapitahstiska konjunktursvängningar. Det gär inte att fä bort arbetslösheten under detekonomiska system vi har i , eftersom kapitalet föder arbetslöshet ochinte förmår skapa den tillväxt som erfordras för människornas sysselsättning.Det avgörande för kapitalet är lönsamheten. Vi i kommunisternaanser att kapitalets makt måste mmskas, dä det ju är kapitalet spm är dendirekta orsaken till'den förhärskande arbetslösheten. Därför ställer jag i mininterpellation också frågan, hur regeringen tänker skaffa sig de "styrmedel"som erfordras för att driva ned arbetslösheten. Den frågan har inrikesministerninte berört i sitt svar här , I tidigare motioner till har vpk förklarat attarbete åt alla förutsätter en planerad ekonomi och att detta är enförutsättning för att omkring en halv mUjon arbetstillfällen skall kunnanyskapas fram tUl 1980, vilket är nödvändigt för att i någon mån råda bot päarbetslösheten, då denna pä sikt även kommer att förvärras. Åsikten att 400 000 nya arbetstiUfällen måste skapas harBertil , tidigare chef för , gjort sig till tolkför. Det socialdemokratiska partiets näringspohtiska grupp har framförtuppfattningen att 450 000 arbetstiUfäUen mäste fram , LO:s nyeordförande, , menar att 600 000-700 000 arbetstiUfällen måstenyskapas, Pä ledande fackligt häU har man visat ettpåfallande intresse för att det skapas en långsiktig sysselsättningsplan, 1 ettav de senaste numren av tidningen skriver Byggnadsarbetareförbundetsordförande, , bl, a,: "Vi vet att om vi vUl ge människor iaUa delar av landet möjlighet att förvärvsarbeta i hka hög utsträckning som stockholmarna,så behövs någonstans mellan 300 000 och 400 000 nya jobb," Det gäUerdärför att utforma en långsiktig sysselsättningsplan, menar sammeartikelförfattare, ambitionsgrad sträcker sig tillstockholmarnas nivå. Men även i råder arbetslöshet. Detta ärdock ett uppslag i rätt riktning. Då inrikesministern i sitt svar hänvisar till regeringenssyn på det aktuella sysselsättningsläget och förslagen till åtgärder för attmotverka den aktuella arbetslösheten och skapa fler arbetstillfällen, är detegentligen dagsläget eller situationen framåt i tiden han talar om.Man kan vara helt överens med inrikesministern om nödvändigheten av att sysslamed de dagsaktuella problemen, men dessa fär inte skymma sikten i synnerhetsom det förslag som ställs i propositionen i stor utsträckning blir stöd förkapitalets ansträngningar att ytterligare rationalisera och strukturförändraoch vars slutliga resultat bhr ytterligare utslagning av arbetskraft. Beräkningarnaatt det inom den kommunala servicesektorn skall kunna skapas 10 000 nyaarbetstillfällen förändrar inte bilden nämnvärt, I en intervju i det senaste numret av tidningenArbetsgivaren anför inrikesministern: "Vi mäste successivt förkortaarbetstiden och troligen också förlänga semestern och sänka pensionsåldern. Mendessutom måste vi räkna med en avsevärd tillväxt av den offentligasektorn," Detta är ju löftesrika tongångar. De är också helt i hnjemed vad kommunisterna i motioner gång på gäng har föreslagitriksdagen, men SAP har varit med om att avslå dessa motioner. Dessa reformerskulle dock inte räcka till för att fä bukt med arbetslösheten, hur bra det änvore, HärtiU fordras kraftigare tag, därför att vi har fått bevittna hur industrisysselsättningensjunker trots en allt högre industri-produktivitet. Dennaindustrisysselsättning kan sjunka ännu snabbare än vad som varitfallet, och allt talar för detta, i synnerhet som lågkonjunkturen återigen kanvara en besvärande verklighet . kommunisterna kräver statligabasindustrier, finasie-rade genom AP-fonderna, Det gäller att skapa nyaarbetstillfällen, framför allt inom industrin. Det erfordras alltså nyaföretag. Kapitalet har tydhgen inte ansett det vara lönsamt att etablera sig iSverige, Man tycks vara mer intresserad av utlandet. Allerfarenhet talar för att exempelvis skogslänens sysselsättningsfråga Om åtgärder mot arbetslösheten Om åtgärder mot arbetslösheten måstelösas genom att staten griper in med statliga företag. Avfolkningen har varitomfattande under är som har gått, och det allvarligaste problemet är kanske denomfattande minskningen av antalet ungdomar under 20 är. Minskningen har varit85 000 , och ökade antalet personer med 77 000.De sociala problem som blir en följd av denna befolkningsutveckling kan inteförbises i detta sammanhang. Skogslänens problem kommer härmed i förgrunden. Vad beträffar frågan om statliga industrier tillskogslänen inträffar det besynnerliga att staten planerar att flytta industrierdärifrån och söderut. Jag avser i detta sammanhang AB Statsföretags köp avModokemi i , fullföljer sina planer skulle detinnebära att 200 arbetstillfällen försvann. Det har varit en starkåderlåtning från detta område. Det har sagts att Modokemi bygger sin produktion påpetrokemisk bas och därför mäste flyttas till , Detta är inte helasanningen. Modocell, som ingår i Modokemi, framställer sin produktion medbasmaterial från cellulosaindustrin. Det är alltså sakligt motiverat att dennadel av ifrågavarande industri blir kvar i och pä så sätt räddar100 arbetstillfällen åt detta område. Fördelaktigast för området vore ju atthela Modokemi fick stanna kvar. Avslutningsvis vill jag därför fräga inrikesministern:Skall Modocell bli kvar i och därmed rädda minst hundrataletarbetstillfällen till detta område? Slutligen, herr talman, vill jag ställa ytterligare enfräga: Kan inrikesmmistern lämna nägon upplysning om resultatet av den flygresaöver som landets statsminister tillsammans med Volvochefen och en radandra prominenta personer - även från utlandet gjorde i är?Enligt ett stort uppslaget reportage i gällde det attfrån luften kartlägga för industrilokalisering dit. Förhoppningarnavar enligt denna tidning mycket stora. i (fp): Jag kan kanske med större uppriktighet änherr Lorentzon alltså inte bara pliktskyldigast, utan med äkta känsla tackaför svaret, därför att min interpellation hade en annan utformning och gälldejust beredskapen för att skapa sysselsättning under den kommande vintern. Det allra bästa svaret kom ipropositionen 165, där flera av de punkter som jag hade tagit upp isammanställningen i min interpellation fick ett direkt och snabbt svar. Jag vUlsanningsenligt säga att jag tycker detta var värdefullt, hade jagfört fram ett beredskapsprogram från , eftersom vi redan då sågmånga tecken som varslade om en ny bekymmersam vinter med arbetslöshet. Närdärför regeringen på höstriksdagens första dag lade fram denna propositionkunde jag med uppriktig tillfredsställelse konstatera att flera av våra förslagblivit tillgodosedda. Jag har med företrädare, statsrådetHolmqvist, här debatterat den s, k, femkronan, och jag ser såsomett exempel pä att man tillmötesgår oss att giltighetstiden för den förlängsatt gälla hela år1974, Femkronan har det kan vi väl vara överens om -visserligen bara enmarginell betydelse, men den har ändå en viss effekt, och det skuUe kanske varaintressant att få höra statsrådet något närmare omnämna vUken effektman får ut av den. Jag tror nämligen att effekten av femkronan beror på hur denmarknadsföres. Därför skulle jag vilja ge rådet till den nye inrikesministernatt framför aUt försöka marknadsföra den väl. Det är värdefuUt med denstimulans som femkronan innebär för att anställa ungdomar och kvinnor. En annan punkt, där vi åtminstone delvis hartillmötesgåtts, är anslaget till SJ, Det är bra att anslåsför inköp av godsvagnar, men jag tycker det är beklagligt att man inte harsatsat mera på investeringar i spår, banvallar, järnvägskorsningar,säkerhetsanordningar och liknande saker utan där ligger kvar pä samma låganivå som . Anslaget till inköp av godsvagnar är helt i Unje med vad vii har föreslagit. Likaså är tiUskottet på 200 miljoner i anslag till vägaratt hälsa med tiUfredsställelse, I går hörde ni kanske i radio en representantför uttala starka bekymmer inför medelsknappheten. Han berörde dehöjda drivmedelspriserna, och jag gjorde dä den reflexionen att det väl måste bevakasatt de pengar som anslås kommer att ge sysselsättningstillfällen och intehamnar hos oljeshejkerna. Jag utgår från att inrikesministern ser till att vikan hålla högsta möjliga sysselsättning på vägsektorn. Men jag beklagar detvill jag understryka, eftersom detta är en personlig käpphäst att någraanslag inte lämnas tUl cykel- och gängbanor. Jag tror att staten därvidlagmåste tänka om och ge bidrag för att stimulera kommunerna att anlägga cykel-och gångbanor, vilket är viktigt, inte minst ur trafiksäkerhetssynpunkt när detgäller skolbarnen. En punkt där vi inte aUs fått våra krav tiUgodosedda gäUerökade län för reparation och förbättring av äldre hus. Genom sådana län kundemöjlighet ges inte bara att skapa sysselsättning, vilket är viktigt i och försig, utan också att rusta upp gamla hus och fä dem bättre isolerade och därmedpå lång sikt spara energi. Byggnadssektorn är ett verkhgt bekymmer inför denkommande vintern. Bara för nägon dag sedan hörde jag att en framståenderepresentant för byggnadsarbetarna i mitt eget län med verklig oro såg intebara pä den kommande vintern, utan i övrigt. Jag tycker det ärmärkhgt att inte regeringen har accepterat det förslag som vi har lagt fram jag tror att det hade varit alldeles riktigt att satsa pä den här sektorn. Och så några ord om förstärkningen avarbetsförmedlingarna. Vi tycker det är värdefullt att 200 handplockadearbetsförmedlare nu skaU förstärka arbetsförmedlingen. Det är klartdokumenterat att de grupper som är arbetslösa i väldigt stor utsträckning ärarbetskrävande också för arbetsförmedlingen. Generaldirektör har i enintressant artikel i nr 43 av Affärsvärlden givit några exempel pä detta; viden färsk undersökning i visade det sig att av 4 000arbetslösa hade inte mindre än 2 500 begränsningar i sitt arbetssökande tillföljd av handikapp, ålder, bristfäUig utbUdning och liknande. Anpassningsgrupperna har här en stor uppgift att fyUa, ochde har växt väldigt snabbt i antal. Det är intressant att konstatera att 2 protokoU 1973. Om åtgärder mot arbetslösheten Om åtgärder mot arbetslösheten generaldirektörRehnberg säger att anpassningsgrapperna inte kan fungera om de inte har enmotor. Och motorn är i de flesta fall en arbetsförmedlingstjänsteman. Det finnsstora utrymmen för att öka antalet anpassningsgrupper, bäde inom näringslivetmen också och kanske framför allt inom den kommunala sektorn ochlandstingssektorn. Av 3 700 anpassningsgrupper i landet har vi bara 87 inom denlandstingskommunala sektorn, och det är skandalöst litet. Om man skulle öka dem ställs naturligtvis väldigt storakrav pä arbetsförmedhngspersonalen. Min partikamrat i Olofströmlade i en debatt fram ett intressant uppslag, som jag gärna viU föravidare som ett tips till den nya inrikesministern. Han undrade om det inte voretänkbart att ge ersättning tiU lämpliga personer på företagen, sä att de kanträda i arbetsförmedlarens stäUe och vara motor i anpassningsgrupperna. Jagkonstaterar att generaldirektör för sin del betraktar det uppslagetsom mycket intressant. Jag sade att vi registrerade tecken somtydde på en bekymmersam vinter för sysselsättningen, och de siffror som herrLorentzon nämnde pekar i samma riktning. När vi försökte mötaarbetslösheten med anslag tUl beredskapsarbeten och liknande beslutade vienhälligt att höja procentsatsen när det gäller kommunala beredskapsarbeten jag vUl minnas att det var från den t, o, m, den 30april. Jag skuUe vilja fräga statsrådet: Om vi nu märker att det blir sammabesvärliga situation, har regeringen då övervägt att vidta en sådan åtgärdigen? Jag tror att det skuUe stimulera kommunerna tiU att snabbt försöka fäfram en rad beredskapsarbeten. Det väsenthga är ju det tror jag att vi ärhelt överens om att vi har en sädan beredskap att så många som möjhgt kanberedas sysselsättning under den kommande vintern. Jag var helt på det klara med att herrLorentzon inte skuUe vara tUlfredsställd med svaret en sådantUlfredsställelse hade varit ägnad att förvåna. Den konkreta fråga, som ställde iinterpellationen, har jag besvarat. Jag har kanske inte gjort det sä i detaljsom man kunde tänka sig, men det beror helt enkelt på att bäde statsministernoch finansministern under remissdebatten härförleden klart deklarerade, attregeringen är i färd med att tillsammans med fackföreningsrörelsen defackliga organisationerna på tjänstemannasidan och pä LO-sidan diskuteraformerna för en sysselsättningsutredning pä sikt. Men även det som regeringen har gjort leder till enlångsiktig ökning av antalet arbetstiUfällen, För egen del tycker jag inte attdet är så dåligt att vi kan säga att man enbart inom ett Utet område som vi nugått fram inom får 10 000 nya arbetstillfällen. Jag ber att det jag säger om 10 000 nya arbetstillfällen enbart gäUer denkommunala servicesektorn. Lägger man därtiU allt annat som blir ett resultat avde reformer vi föreslagit, kommer man fram till ett mycket högre tal. Regeringen har i proposition nr 165 ingående redogjort för sin Dessutom ägnades en stor del av remissdebatten just åtarbetsmarknadssituationen och åt de åtgärder vi föreslagit. Både statsministernoch finansministern redogjorde för hur vi i regeringen ser pä dessa saker.Därför har jag inte ansett det vara nödvändigt att nu i detalj gä in på detta,utan jag har hänvisat till propositionen. Likaså har det ingående redovisats vilka åtgärder viföreslagit i sysselsättningsfrämjande syfte, och därför har jag endastkortfattat erinrat om detta. Regeringens bedömning av utvecklingen på arbetsmarknaden,sädan den kommer till uttryck i proposition nr 165 och sådan den framfördesunder remissdebatten, har bestyrkts av den senaste arbetsmarknadsundersökningen,som ju visar att antalet sysselsatta sedan föregående månad ökat med 4 000,Sysselsättningen stiger alltså. Jämför man med samma månad finner manatt antalet sysselsatta ökat med 41 000, Den senaste arbetsmarknadsundersökningen visar också attarbetslösheten minskar. Som ett glädjande inslag i undersökningen viU jag förmin del framhålla att sysselsättningen för ungdom ökat avsevärt ökat kraftigt jämfört med samma månad . Likaså är det värt att noteraatt antalet sysselsatta kvinnor har ökat med 16 000 och medhela 42 000 . Det finns även en annan belysning av attarbetsmarknadssituationen förbättrats: antalet lediganmälda platser var månad 59 000, dvs, 8 000 fler än under samma månad . Dessutomvar antalet obesatta lediga platser större än tidigare, nämligen 33 000 vidmånadens slut. Detta visar hur riktig den satsning är som vi föreslär,nämligen att arbetsförmedlingarna skall få mer personal, så att de effektivarekan se tUl att arbetslösa får kontakt med de lediga jobb som finns. Men detbestyrker också hur viktigt det är med omskolningsverksamhet ocharbetsmarknadsutbildning så att de som saknar jobb kan få en utbildning som gördet möjligt för dem att söka de jobb som är lediga. Svaret på frågan om regeringen har någon utarbetadsysselsättningsplan är att regeringen är i färd med att tillsammans medlöntagarnas organisationer utarbeta formerna för den mera långsiktigasysselsättningsplanen. Om åtgärder mot arbetslösheten HerrLORENTZON (vpk): Om det nu vore så, herr inrikesminister, att regeringen äri färd med att tiUsammans med fackföreningsrörelsen skapa en långsiktig plan,varför sägs det då inte i interpellationssvaret? Svaret är egentligen -som jagtolkar det endast ett svar till den andre interpeUantén, nämligen i , och inte något svar på den fräga jag ställt. Herr inrikesministern meddelade också i sitt inlägg attdet inte behövdes några detaljer därför att statsministern i remissdebattenhade förklarat att det skall göras en utredning . Men jag har ställt mininterpellation till inrikesministern och inte till statsministern. Även om jagavlyssnade remissdebatten kunde jag inte drömma om att vad herr Om åtgärder mot arbetslösheten sadefrån talarstolen skulle vara ett svar på min interpellation. Det finns inteheller någonting i svaret som man kan tolka sä att statsministern hade svaratmig i remissdebatten. Herr inrikesministern boUar med en massa siffror, 1 mininterpellation har jag bara refererat nägra när det gäller arbetslösheten påsikt och de arbetstillfällen som måste skapas, därför att jag vet att det ärnästan lönlöst att diskutera siffror fram och tillbaka, om och om igen. Ju merni gör detta från regeringen, desto mer orolig blir man inom den fackligarörelsen, framför allt inom dess ledning. Från LO har man låtit framskymta vUl ha sysselsättningsplan för 1970-talet, om jag tolkar inrikesministernrätt i det han refererar till här. Men varför sägs det ingenting i svaret påinterpellationen om att det ligger till pä det sättet? Ju mersocialdemokraterna och deras representanter i radio- och TV-debatterna undervalrörelsen boUade med arbetslöshetssiffror, desto sämre ansåg det svenskafolket att socialdemokratin hade skött den delen av fögderiet. Jag tror inte att det är det väsentligaste i den härfrågan att man av siffrorna kan utläsa att arbetslösheten har gått nereller att vi har fler sysselsatta. Här talas om att kvinnornassysselsättningsläge skulle vara betydligt bättre än tidigare, men enligt desiffror jag har vad beträffar arbetslösheten bland kvinnorna har denna tredubblatsunder , EnUgt senaste redovisade officiella uppgifter frånstatistiska centralbyrån är de arbetslösa kvinnornas antal 56 000, under detatt de arbetslösa männens antal är 42 000. Inte kan det vara särskilt glädjandesiffror att ta fram. Inrikesministern gör naturligtvis som han vUl, men nogtycker jag det vore bättre att diskutera perspektiven - detta förarbetarrörelsen i dess helhet - än att bolla med siffror fram och tillbaka, omarbetslöshet bland ungdomen då och , bland kvinnorna då och , bland männendä och . Jag tror inte det är fruktbringande. Inrikesministern besvarade inte heller min fråga somgällde om Modocell skulle fä bli kvar i och inte heller frågan omresultaten av den "dammsugningsresa", som rubriceradesitt reportage, som statsministern gjorde när han tillsammans med Volvochefenoch en rad andra prominenta personer flög över . Gav denresultat, eller var Volvos nya fabriksanläggningar i ett resultat av denresan? HerrERIKSSON i (fp): Medan jag förat deklarerade att jag var tillstor del nöjd med svaret delar jag nu uppfattning att jagsannerligen inte har mycket att tacka för. Jag fick nämligen inte någonreaktion på de frågor jag ställde till inrikesministern. Det vore intressant om inrikesministern ville redovisa omhan är beredd att inför den kommande vintern ändra procentsatsen för kommunalaberedskapsarbeten. Jag understryker än en gäng att jag tror det är allraviktigast när det gäller anläggnings- och byggsektorn. Jag utgår ifrån attinrikesministern har läst tidningen frän , därman säger under en kommentar tiU sysselsättningen i vinter:"Byggsysselsättningen i realiteten försämrad". Man är djupt oroadinför framtiden, och därför vore det värdefuUt om vi fick ett besked från detansvariga statsrådet. Skälet tUl att jag begärde ordet i den här omgången varframför allt att jag noterade att statsrådet redovisade att detkommer en sysselsättningsplan som ni utarbetar tiUsammans med löntagarorganisationerna.Jag utgår ifrån att det var en felsägning och att statsrådet menar att niutarbetar den åtminstone i samråd med arbetsmarknadens parter och att ävennäringslivet fär ett ord med i laget. Vi inom oppositionen har krävt ensysselsättningsutredning. Så sent som hade vi en debatt och en voteringom detta, där de tre oppositionspartierna var helt ense. Det hade varit klokt,herr statsråd, om ni hade lytt värt råd den gängen. Det fanns skäl för vårtkrav. Jag vill först tUl i Arvikasäga att det är aUdeles klart att om sysselsättningssituationen skuUe bU sädanatt det finns anledning till ytterligare åtgärder av typ ökade statsbidragkommer regeringen att föreslå sädana. Det har vi gjort vid ett par tiUfäUentidigare, då sysselsättningsläget har givit anledning till det. Jag tog förgivet att utgick från det. Varför skulle vi ändra attityd , omsituationen skulle bli sådan? Jag borde kanske också svara pä fråga omfemkronan, dvs, det stöd på som man ger tiU företag vidnyanställningar. Den åtgärden har visat sig vara mycket positiv; 5 000 ungdomarhar fått jobb via femkronan, och de allra flesta får stanna kvar även sedanstödet tUl företagen har upphört, dvs, . Men det gäller fördenna åtgärd som för alla andra att den måste marknadsföras. Syftet närregeringen lägger fram förslag av den här typen är att de skaU göra verkan. Detär alldeles klart att åtgärderna därför måste marknadsföras -det gäller intebara femkronan. Det berodde inte, , på någon ringaktning attjag så kortfattat tog upp frågan om en sysselsättningsplan. När man iremissdebatten fick höra från bäde statsministern och finansministern att vi äri färd med att utarbeta formerna för en långsiktig sysselsättningsutredningtog jag för givet att man gav akt på det. Det är ju så att när partiledarna ochstatsministern för sina diskussioner kan man förvänta sig svar pä de frågor somär aktuella, och det menade jag att man här fått. Om detta pä något sätt avherr Lorentzon har uppfattats som en oartighet från min sida ber jag om ursäktoch säger nu att vi kommer att tillsätta en sysselsättningsutredning som skallarbeta med de mera långsiktiga frågorna. Jag har inte sagt att den utredningen skall ske mellanregeringen och fackföreningsrörelsen.