prot · FW09146 · 1973-12-31 00:00:00 — sådana som har stora inkomster utöverfolkpensionen - eller också kan man öka pensionstillskotten i enlighet med vadvi föreslår, och då gynnar man dem som bäst behöver det, dvs. de som enbart hargrundpension med eventuella tillägg. HerrBRANDT (s): Jag vill i första hand beröra det som sade,nämligen att vi hade det besvärligt med marginalskatten i valrörelsen. Det ärmöjligt, och jag förklarade tidigare vad det beror på: människorna har inteinformerats om vad marginalskatt egentligen är eller om varför vi över huvudtaget har skatter. Som jag sade tidigare bryr sig många inte om hur detförhåller sig. Om 20 000 personer demonstrerar för att få ett lasarett ochnågon eventuellt skulle säga att det kommer att betyda en skattehöjning skullesäkerligen dessa människor säga: Det bryr vi oss inte om, för vi ska halasarettet. Jag har varit ordförande i ,och jag vet att det inte finns möjlighet att övertyga människorna i en bygd omnödvändigheten av att lägga ned en verksamhet av det här slaget. Det hjälperinte om man säger att ett bibehållande av lasarettet betyder attlandstingsskatten måste höjas. Människorna säger: Vi skall ha det ändå. De serbara det hela med utgångspunkt i sin bygd. Men när det sedan gäller skattentotalt klagar givetvis alla, och vi är fullt medvetna om att ingen är glad överskatter. Det ligger alltså något i det som sade. Jag anförde tidigare några siffror, när sadeatt det gäller att hindra automatiska skattehöjningar genom marginalskatten.Jag skall dra siffrorna en gång till. Den som exempelvis har iinkomst skulle , jämfört med , ha haft lägre skatt, och han har med andra ord sluppit . Men så stiger inkomsten till 20 000kronor, och det går inte att trolla bort detta förhållande. menarinte det heller - jag föreställer mig att han är så ekonomiskt medveten att han inser att de miljarder, som skulle ha försvunnitgenom denna anordning, måste på något vis ersättas. Pengarna behövs ju såvälför staten och för kommunerna som för landstingen alla har användning fördem. Följakthgen skulle i stället skatten behöva höjas. Det är också det somsker. Antingen höjer man skatten eller också sänker man den. Åtskilliga gångerhar vi sänkt den stathga skatten med hänsyn till penningvärdets förändringar.Herr Ringaby får förklara, hur problemet skall kunna lösas på något annat sätt,om pengar skall undandras stat, kommuner och landsting genom en automatiskindexreglering. Varifrån skall pengarna tas? Det är ju där problemet hgger. Det är riktigt som i säger, attsocialdemokraterna kanske är pådrivande. Det är vi, och det har vi varit, menvi anger ständigt varifrån pengarna skall tas och hur den och den utgiftenskall finansieras; detta kan inte förneka. Hur harfolkpartiet här i kammaren yrkat på utgifter och .samtidigt talat om hur manskall finna täckning för dem? Det är sannerligen inte . Däremotfinns det, bara under min riksdagsmannatid, tiotals, hundratals, ja tusentalsmotioner om sänkning av skatten eller om införande av alla möjliga avdrag påskatten. Men det är väl som har sagt, både till mig och till herrLarsson och alla övriga ledamöter här i kammaren: Om det som de borgerligaföreslagit hade bifallits, skulle vi inte ha haft några skatteinkomster alls. Slopande av folkpensionsavgiften, m. m. HerrRINGABY (m): Först helt kort några ord till min vän och trätobroderherr i ! Att göra folkpensionen skattefri gynnar i första handfolkpensionärer med kommunalt bostadstillägg och isidoinkomst - det är sannerligen inga stora inkomsttagare! Det är de som fårnytta av detta. När det gäller pensionstillskotten har vi i princip sammainställning som , varför jag inte tycker vi behöver träta mera omden saken. talar om att staten förlorar pengar på att haett indexskydd i skatteskalorna. Ja, det är klart. säger också attfolk gärna betalar högre skatt för att få ett lasarett eller utbyggd sjukvård.Det går emellertid att åstadkomma detta utan att höja skatten - vetatt vi har lyckats med det i , där vi också har genomfört en mycket hårdbesparingskampanj i avseende olika utgifter. Vi har därför lyckatshålla skatten oförändrad trots att vi fortsätter att bygga ut sjukvården. Detgår således att spara, bara viljan finns, . Den har inte funnits itillräcklig grad förut, men den börjar komma fram i kommunerna . Sedan, , är det bara fråga om att behöverstaten pengar skall skattehöjningarna beslutas av och icke avinflationen! Inflationen höjer automatiskt skatten även för låg- ochmedelinkomsttagare. Det kanske inte vill, och då skall hamöjlighet att säga nej till det. Men inflationen säger inte nej, utan denhandlar blint och skapar skattehöjningar för alla människor. Det vill vi sättastopp för på den borgerliga sidan. 8 protokoll 1973. Slopande av folkpensionsavgiften, m. m. HerrLÄRSSON i (fp): påstår att vi från folkpartietföreslår en massa utgifter men inte tänker på att det skall finnas täckning fördem. Den beskrivningen är inte riktig. Om man tittar på våra motioner finnerman att vi är synnerligen försiktiga då det gäller utgiftssidan. Däremot har vi tidigare drivit en fråga vars genomförandeskulle kosta stora pengar - vi ville i en lågkonjunktur vidta åtgärder för attstimulera näringslivet så att vi skulle komma till rätta med sysselsättningen.Våra förslag har tillbakavisats inte minst från parti talade manom oansvarighet, kommer vi att få debattera en fråga, där denna"oansvarighet" hos har blivit högsta visdom hosregeringspartiet. Det var en överraskning att kan bygga storalasarett, som ju kostar minst ett par tre , utan att hanbehöver höja skatten. Läget kan naturligtvis vara sådant som det var i Örebrolän, där vi före de flesta landsting höjde skatten med 1:50 med tanke på att viskulle bygga ut sjukvård och annat inom länet. Därmed hade vi fonder. Men herrRingaby vet lika väl som jag att vi bara får stora svårigheter närdet gäller ekonomi. Att vi nu har gjort ansträngningar för attförsöka hålla landstingsskatten nere är bara att hälsa med tillfredsställelse,men alla prognoser visar hur svårt det kommer att bli , Det finns säkerligen ingen landstingsman som tror att detgår att bygga dessa stora, moderna lasarett utan att skaffa medel - och om intefonderade medel räcker till finns det ingen annan utväg än att skaffa medel viaskatter. Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 1 av i m, fl,, ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr i Nennesholm begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller socialförsäkringsutskottetshemställan ibetänkandet nr 28 punkten A röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 1 av i m,fl. Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då i Nennesholmbegärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Dennaomröstning gav följande resultat: Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. Punkterna D och E Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 2 av i , och förklaradesden förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan iStockholm begärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller socialförsäkringsutskottetshemställan ibetänkandet nr 28 punkterna D och E röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinnernej har kammaren bifalht reservationen nr 2 av i Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr i begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 3 av i m, fl,, ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr i Nennesholm begärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifallersocialförsäkringutskottets hemställan ibetänkandet nr 28 punkten F röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 3 av i m,fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr i Nennesholm begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 4 av i m. fl., ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr Mundebo begärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Slopande av folkpensionsavgiften, m. m. Slopande av folkpensionsavgiften, m. m. Den somvill att kammaren bifaller socialförsäkringsutskottets hemställan ibetänkandet nr 28 punkten G röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 4 av i Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr Mundebo begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 5 av i m. fl., ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr Mundebo begärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifallersocialförsäkringsutskottets hemställan ibetänkandet nr 28 punkten H röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 5 av i Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr Mundebo begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Propositioner gavs pä bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 6 av herrar Ringaby och i ,och förklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr Ringaby begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vill att kammaren bifallersocjalförsäkringsutskottets hemställan ibetänkandet nr 28 punkten J röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 6 av herrar Ringaby Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat förja-propositionen. rösträkningverkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstning gav följanderesultat: Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 7 av i m. fl., ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr Ringaby begärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifallersocialförsäkringsutskottets hemställan ibetänkandet nr 28 punkten K röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 7 av i Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr Ringaby begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 8 av herrar i och Mundebo, ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr Mundebo begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vill att kammaren bifallersocialförsäkringsutskottets hemställan ibetänkandet nr 28 punkten L röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 8 av herrar i Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr Mundebo begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat; Ja - 268 Nej - 47 Avstår 1 § 4 Föredrogs betänkanden Nr 38 i anledning av motion angåendesjukförsäkringsförmåner till u-landsarbetare Nr 39 ianledning av motion angående utbetalningen av bostadstillägg Slopande av folkven sionsa vgiften, ,n. m. Förslag till brandlag m. m. Nr 3 I i anledning av propositionen 1973:170 angåendeutgifter på tilläggsstat I till riksstaten för /74 i vad avsersocialdepartementets verksamhetsområde. Kammaren biföll vad utskotten i dessa betänkandenhemställt. § 5 Förslag till brandlag m.m. Föredrogs civilutskottetsbetänkande nr 30 i anledning av propositionen 1973:185 med förslag tillbrandlag m, m,, jämte motioner, Kungl, Maj:t hade i propositionen1973:185, under åberopande av utdrag ur statsrådsprotokollet över civilärendenoch lagrådets protokoll, 1, föreslagitriksdagen att anta förslag till brandlag, 2, berettriksdagen tillfälle att yttra sig över förslag till kungörelse om ändring ibrandstadgan (1962 ;91), 3, föreslagitriksdagen att godkänna att en central myndighet för räddningstjänst i allmänhetmed den organisation och de uppgifter som förordats i statsrådsprotokolletskulle inrättas den 1 juh 1974, 4, föreslagitriksdagen att besluta att och statens brandskola skulleupphöra med utgången av . Beträffandepropositionens huvudsakliga innehåll anfördes följande: "Förslagen ipropositionen innebär främst att samhällets ansvar för räddningstjänsten läggsfast samt att bestämmelser ges om hur verksamheten skall organiseras ochbedrivas. definieras som en verksamhet som syftar till attvid brand, ras, översvämning, oljeutflöde, etc. avvärja eller begränsa skada påmänniskor eller egendom eller i miljön. Bestämmelserna om räddningstjänsten tasin i en ny brandlag. skall enligt propositionen i första handankomma på det kommunala brandförsvaret. Kommunernas ansvar vidgas alltså tillatt omfatta också annan räddningstjänst än släckning av brand. Bestämmelserföreslås om den kommunala organisationen, om ledningen av räddningstjänsten ochom befogenhet att vid räddningstjänst företa ingrepp i annans rätt. Tillsyn över kommunernas räddningstjänst skall enligt vadsom föreslås i propositionen utövas dels av länsstyrelserna, dels av en centralmyndighet, statens brandnämnd. bildas genom att statensbrandinspektion och statens brandskola läggs samman.Länsbrandin-spektörsorganisationen avskaffas. Särskilda tjänstemän hosbrandnämnden avses biträda länsstyrelserna med teknisk sakkunskap." I dettasammanhang hade behandlats motionerna 1973:2158 av herrar Stridsman (c) och iHolmgården (c) samt 1973:2159 av m. fl. (m, s, c, fp) varihemställts att skulle avslå förslaget om attlänsbrandinspektörsorganisationen skulle avskaffas. 1. beträffandebrandlag att för sin del skulle anta Kungl. 2. beträffandekungörelse om ändring i brandstadgan (1962:91) att som sitt yttrandegav Kungl. Maj:t till känna vad utskottet anfört, 3. beträffande encentral myndighet för räddningstjänst i allmänhet att skulle a. med avslag på motionen 1973:2159' godkänna att en sådan myndighet med den organisation och de uppgifter som Kungl. Maj:t föreslagit inrättades från den I juh 1974, b. som sin mening ge Kungl. Maj;t till känna vad utskottetanfört om fördelningen av vissa arbetsuppgifter, 4. beträffandestatens brandinspektion och statens brandskola att godkände Kungl.Maj:ts förslag, 5. beträffandeersättning vid släckning av skogsbrand att skulle avslå motionen1973:21 58, yrkandet I, 6. beträffandeersättning vid vissa räddningsingripanden att skulle avslå motionen1973:2158, yrkandet 2. Förslag till brandlag m. m. Reservation hade avgivits av herrarTobé (fp), Ännerås (fp) och () som ansett att utskottet under 3 borthemställa, beträffande en central myndighetför räddningstjänst i allmänhet att i anledning av Kungl. Maj:tsförslag och med bifall till motionen 1973:2159 som sin mening gav Kungl. Maj;ttill känna vad reservanterna anfört. HerrTOBE(fp): betänkande nr 30 behandlarbrandlagen. Det är ett mycket intressant och viktigt betänkande med hänsyn tillatt man nu i brandtjänsten också har tagit in räddningstjänsten över huvudtaget. Efter flerårigt diskuterande om vem som skall ha ansvaret när oljaslipper lös till lands Och tih sjöss har den frågan nu fått sin lösning. Därfinns inga meningsskiljaktigheter i utskottet, och eftersom inga motioner ärframförda råder enighet också i på den punkten. Det finns en reservation som gäller det regionalabrandförsvarets organisation, och det är den jag skulle vilja säga några ordom. Enligt brandstadgan har kvar sin gamla uppgift att vara tillsynsmyndighetför brandförsvaret i länet men har fått en ny uppgift, nämligen planläggning avräddningstjänst i nödlägen, som det heter, och därmed menas sädana katastrofersom kan inträffa. Länsstyrelserna biträds nu av länsbrandinspektörer, oftasten brandchef i länet - kanske i allmänhet brandchefen i residensstaden. Hanskall biträda när behandlar ärenden enligt brandlagstiftningenmen har också att biträda med den beredskap som länsstyrelsenmåste ha redan nu för att ta hand om frågor av katastrofnatur. Han skall hållalänsstyrelsen underrättad om materielläget hos brandkårerna i kommunerna ochvid industrierna och om brandkårernas storlek och effektivitet. Förslag till brandlag m. m. Enligt propositionen vill man avskaffa denna ordning, ochman motiverar detta med att det kan föreligga jävsförhållanden. Genom attbrandchefen är kommunalt anställd kan det tänkas komma upp sådana fall som hansjälv har handlagt tidigare. Vidare säger man att uppgifterinte blir så omfattande längre. Det verkar litet egendom-hgt, eftersom man nugivit länsstyrelserna större uppgifter . Att länsstyrelsernasuppgifter kommer att bli mindre antyder man skuhe bero på att dekommunsammanläggningar som skett har skapat större möjligheter för kommunernaatt ha ett effektivt eget brandförsvar. Det finns också ett annat skäl, även om det inte sägsdirekt ut att det är ett skäl till förslaget; man behöver centrala experter.Det är självklart, tycker jag, att man behöver experter. I det som heterbrandinspektionen och som man tänker ändra till statens brandnämnd behövsexperter som kan göra utredningar till gagn för hela rikets brandförsvar,decentrahserade på län och kommuner. I vad gäller jävsfrågan har genom utskottets sekretariaten undersökning gjorts. Att döma av den undersökningen är jävsfrågan mycketöverdriven. Undersökningen har omfattat fem län: , ,, och . Där har under sistförflutna tvåbvidgetår tillsammans handlagts 260 ärenden av sådan natur attlänsbrandinspektörerna kan ha haft att biträda länsstyrelserna. Av dessaärenden är 22 från de kommuner som länsbrandinspektörerna representerar, men debehöver ju inte fördenskull vara jäviga i aUa dessa 22 ärenden. I mindre änvart tionde ärende kan alltså länsbrandinspektö-ren på grund avkommuntillhörighet vara jävig, men det är inte bevisat att han är det. Departementschefen förordar attlänsbrandinspektörsorganisationen skall upphöra. Om länsbrandinspektörerna intefinns måste man fråga den centrala myndighetens experter, och dä kan däruppkomma ett jäv. En sådan expert yttrar sig till , som fattarbeslut. Om beslutet överklagas skall den centrala brandmyndigheten ge sittutlåtande till den instans som skall bedöma besvären. Har en tjänsteman därredan givit råd, dä är han jävig, och fråga är om inte helamyndigheten är jävig beroende på att där finns fyra experter som skall varainte regionalt inriktade utan inriktade på ämnesområden. Om det bara finns enexpert när det gäller t. ex. oljeutsläpp, skall han yttra sig som sakkunnigbåde till och i den centrala myndigheten. Här uppkommer alltsåett jävsförhållande. Departementschefen har tagit allvarligt på detta och sägeratt det naturligtvis kan vara ägnat att rubba förtroendet till denne expertsopartiskhet. Det kan alltså bh jäv enligt förvaltningslagen vid behandlingenhos den centrala myndigheten. Utskottet anser att det utan större svårigheterbör kunna undvikas, men att jäv kan uppkomma är också utskottet på det klaramed. Jag har under mm riksdagstid talat för sådanaåsikter som fört fram i remisser av olika slag. Jag harvarit knuten till olika organ inom och dess företrädare . Jag förstår inte riktigt hur har agerat här. Detfinns kanske på några håll aversion mot att en statlig inspektion skall finnas,alltså en länsbrandinspektör. Det är kanske själva ordetinspektör som är en nagel i ögat. I varje fall i de län som jag känner till ärdet så att länsbrandinspektören mera är en rådgivare än en inspektör. Han ärknuten till en stor, väl utrustad brandkår och är rådgivare till framför alltde mindre kommunerna som inte har någon sådan expertis. Det är sällsynt medmotsättningar. Den nya myndigheten skall inte på något sätt bli mindreförmyndare. Den skall vara central tillsynsmyndighet, ge anvisningar och bidratill att enhetliga lösningar kommer till stånd. Jag har inte läst propositionenså noggrant - det är möjligt att det står någonting där om att den nyaorganisationen också skall bli mera effektiv. Men vad utskottet tagit fasta påär att det skall bh enhetliga lösningar. Det påminner mig htet om en framstående representant förLandskommunernas förbund som sade att skillnaden mellan städer ochlandskommuner är att landskommunerna får göra sina misstag utan hjälp av egnaexperter. får alltså alla kommuner göra sina misstag utan hjälp av egnaexperter. Man får alltså de här centrala experterna i stället. Jag vet inte omdet innebär en förbättring, men enhetligt blir det givetvis. Sedan har vi frågan om de nya uppgifterna förlänsstyrelserna, nämhgen planläggning av räddningstjänsten. Där heter det attlänsstyrelsen skall ingripa snabbt och effektivt när katastrof inträffar.Fördenskull måste man ha en planläggning. Man skall inventera vilkakatastrofrisker som finns i länet, vad det finns för personal och utrustning,och om man skall planera för hur man skall möta katastrofer. Det är fråga omarbetsfördelning, vilka styrkor som står till förfogande och vem som skall varachef i olika lägen vid olika katastrofer. Det måste bli en samordning, planlagdi förväg med olika kommunala räddningstjänstorgan - med civilförsvaret, detmilitära försvaret och industriberedskap på det här området. För detta behöverman ha en ledningsgrupp i . Jag kommer inte exakt ihåg hur detstår i propositionen, men det är litet egendomligt att det på den ena sidanstår uppräknat en hel del organ som skall vara representerade i dennaledningsgrupp men inte ett dugg om att det behövs en brandchef ellermotsvarande, medan det på nästa sida står att det naturligtvis också skall varaen tekniskt kunnig person med praktisk erfarenhet av dessa saker, t. ex. enbrandchef. Då är vi tillbaka till den här länsbrandinspektören, och han kanskeblir jävig i detta sammanhang också. Min uppfattning är att vi bör behålla de nuvarandelänsbrandinspektörerna. Jag har där att stödja mig på vad 19 länsstyrelser ochflera kommuner har sagt. Det kanske bör antecknas att bland de kommuner somvill bibehålla det nuvarande systemet är även , där vår nyekommunminister har haft sin verksamhet. förklarar rent ut att ensådan centralisering är olämplig med hänsyn till försöken att i alla sammanhangföra ut beslutsfattandet på regionerna. Jag yrkar bifall till reservationen. Den innebärenkonstruktion som är billigare än propositionens förslag, som blir effektivareoch som möjliggör ett lokalt inflytande både på länsplanet och på det kommunalaplanet. Propositionens förslag medför en dyrbar centralisering. En ny jävssituationuppkommer. Expertisen är centralt placerad, långt ifrån kommuner ochlänsstyrelser. Ett genomförande av propositionens förslag sker på de Förslag till brandlag m. in. Förslag till brandlag m. m. regionalaoch kommunala organens bekostnad. Med bekostnad menar jag då inte bara att detkostar pengar utan även att dessa organ tappar sitt inflytande. Jag ber att få yrka bifall till den vidbetänkandet fogade reservationen. 1 detta anförande instämde (). HerrADOLFSSON (m):