prot · FW0960 · 1973-12-31 00:00:00 — Därför får ,om beloppet sprids över hela landet, endast en marginell effekt. var förut bekymrad över att det är så mångaansökningar som bifaUs. Nej, det är inle jag bekymrad över, men det jag anservara beklämmande är atl del är så många som finner sig nödsakade alt ansökaom-abortoperation av olika skäl, av brist på förebygganderådgivning. Vi är ändå i den lyckhga omständigheten i vårt 7 protokoll 1973. land altvi har den nästan lägsta abortfrekvensen i världen, om vi räknar samman delegala och de illegala aborterna. Det tycker jag att vi alltid skaU göra ochinle bara se på antalet beviljade legala aborter. Jag tycker att vi måste omfördela resursernafrån utredande tUl förebyggande åtgärder. Vi brukar i andra sammanhang tala omatt det är väldigt viktigt atl vi får så lika lagstiftning här i som detär möjligt. Det borde gäUa även på det här området. Jag vel att lagarna här ärolika, men vi bör litet mera snegla på den moderna lagstiftning som numerafinns i när det gäller aborloperalioner. Därför är det hög tid att densvenska regeringen lägger fram förslag om en ny abortlag. Jag uttalar, frutalman, en förhoppning om att så sker . FrökenMATTSON (s): Under denna debatt har två talare framförtmycket konstruktiva synpunkter i abortfrågan. Jag syftar på , somjag vel har samma uppfattning som jag. Men jag har också med stortintresse och med beundran tagit del av vad i har sagt medden sakkunskap hon har genom sin verksamhet och som tidigare ledamot avabortutredningen. Det växer uppenbart fram en allt starkare opinion för atlvi skall få den abortlag som är ullovad. Jag har emellertid redan tidigarebedömt det så, att det är föga konstruktivt att nu kräva alt enaborlproposition läggs fram. Vi har ju fått ett löfte från regeringen om attden utredning som har liUsatts för att se över resurserna - nödvändig ellericke nödvändig, det kan ifrågasättas skall arbeta skyndsamt. I detta läge har vi i den motion som harberört under . punkten 22 tagit upp frågan om preventivmedelsrådgivning.Situationen är som sade och som jag har påpekat åtskUligagånger här i kammaren sådan atl man kan få vänta etl år på rådgivning påmånga håll i landet, och det är ett verkligt otUlfredsställande förhållande.Denna rådgivning är också väldigt intimt förknippad med hela det aktuellafrågekomplexet. Jag har under den allmänpolitiska debatten citerat denskrivelse som sex familjerådgivare i län har lillslälll det förbund jagrepresenterar, men jag tror all det är riktigt att än en gång trycka på att denbristfälliga prevenlivmedelsrådgivningen har i huvudsak tre anledningar: det ärsvårt all veta vart man skall vända sig, det är långa väntelider ochtelefonköer och del är dålig och felaktig information om befintligapreventivmedel. Kuratorerna har mot bakgrund av abortansökningarna månad gjort följande bedömningar: av de i dagutförda aborterna beror för preventivmedelsrådgivning. Hela 30procent eller nära en tredjedel beror på dålig eller felaktig informationbeträffande p-piller och spiral. På grund av bl. a. dessa synpunkter och de uppgifter somkan inhämtas från i där man har fått en ganska godrådgivning till stånd - så god alt aborlsiffran i är 10procent mot i resten av landet - hal- vi motionärer hävdat, vilketockså i underströk, alt de somanslagils i årets stalsverksproposition icke förslår på långa vägar. 1 Uppsalalän anser man sig behöva för att nå samtliga fertUa i länetmed preventivmedelsrådgivning. Den siffran skall man stäUa mot totalkostnadernaför aborterna i län, nämligen . Det rör sig alltså om ganska stora belopp. Därför hävdadevi motionärer att de medlen hellre borde anslås tiU en verksamhet i ettbegränsat geografiskt område i nära samarbete med för att manskulle kunna göra vissa utvärderingar av brister och få rätta grepp i denrådgivning som förs fram. Detta har utskottet inte ansett sig kunna tUlstyrka.Utskottet har väl framför allt blivit väglett av , som säger sigicke kunna planera någonting sådant på den korta tid som står till förfogande. Det är ganska beklagligt. Jag tvivlar mycket starkt på attaUa kvinnor i landet för dessa skulle kunna nås utöver denganska breda och i verksamhelsgraden rätt varierande rådgivning som redan harskett. Men jag vill med anledning av en, som det heter, ganska välvilligskrivning framhåUa att jag tror att de debatter vi haft i och demotioner som förts fram ändå har gjort en viss nytta. Jag tror att man har fåttupp ögonen för nödvändigheten av en vittomfattande och riktigpreventivmedelsrådgivning och att man har börjat inse alt den är intimtförknippad med abortfrågan. Vidare tror jag alt man inom berörda myndigheter,inte minst inom som skaU ha denna rådgivning om hand, harbörjat inse att det är nödvändigt att redan nu planera för nya grepp, nyametoder och nya vägar att nå ut med en uppsökande rådgivningsverksamhet som äraUdeles nödvändig när det gäller preventivmedel. Vi bör med andra ord redan nuvara beredda på lagförslag, som vi hoppas skall komma . Idetta anförande instämde (). I socialutskottets betänkande nr 5, punkten22, behandlas också motionen 1206. Utgångspunkten för motionärernas yrkanden i denna motionär den rekommendation som antog i ärendet vid sin 20:e session.I denna rekommendation förordades atl regeringarna i , , Norgeoch skulle: 1. införa förbudmot tobaksrökning, 2. genomföra eneffektiv information om tobaksrökningens skadliga verkningar, särskilt förungdomen och 3. föreslå bestämmelserom noggranna varudeklarationer på tobaksförpackningar. Vi motionärer har utvidgat fältet och även inrymtalkoholen i våra yrkanden. Förbudet mot tobaks- och alkoholreklam kommer attbehandlas i annat sammanhang här i kammaren. De aktueUa yrkandena frånoss motionärer innebär sålunda alt måste uttala sig för en effektivinformation om tobaksrökrungens och alkoholbrukets skadliga verkningar,särskilt för ungdom, och vidare att måtte anhåUa ombestämmelser om noggranna varudeklarationer på tobaks- och alkoholförpackningarsamt att måtte anhålla om initiativ i om internationellt förbud mot tobaks- och alkoholreklam. De vanebildande giflerna alkohol och tobak utgör ettallvarligt gissel för många människor det torde ingen kunna förneka.Användningen av dessa gifter i allt lägre åldrar inger stora farhågor förhälsoliUståndet längre fram i livet. Tobaksrökning för också med sighälsorisker för personer som inte röker men som av rökare i sin omgivningtvingas att av tobaksrök förorenad luft. Därför är det ytterstangeläget alt konsumtionen av dessa gifter nedbringas, och i anledning häravhar vi motionärer lagt fram de förslag som jag nämnt. Enligt utskottets betänkande är en hel del numera på gångi vårt land i detta avseende. lägger fram utredningmed förslag liU åtgärder för atl få en lägre tobakskonsumtion tUl stånd.Marknadsdomstolen prövar frågan om all på cigarrellförpackningarna lämna tydligupplysning om rökningens hälsorisker i samband med marknadsföring avcigarretter. Vidare har varudeklarationsutredningen i uppgift att undersöka närdet kan vara befogal all föreskriva skyldighet atl låta varor och tjänsteråtföljas av varudeklarationer. Behovet av skydd mot risker för liv eller hälsai samband med varors användning skall därvid särskilt beaktas. Varudeklarationerna skall också tas upp inom statenskonsumentverk, som övertagit varudeklarationsnämndens verksamhet. Utskottet hänvisar även till beslut förra åretom anslaget på för upplysningsverksamhet av tvåår och tiU alkoholpohtiska utredningens arbete, som beräknas bh slutfört . Del är bra att det tydligen rör på sig när det gäller attfå fram åtgärder för att minska konsumtionen av dessa vanebildande gifter. Mendet är också sannerligen pä liden alt något effektivt sker i del här avseendet.Det har rått och råder fortfarande ett alltför snedvridet förhållande mellan åena sidan de krafter som marknadsför dessa varor och å andra sidan de kraftersom försöker motverka de skadliga verkningarna. En radikal förändring på dettaområde är av nöden, fru talman, och jag vill uttryckligen säga ifrån atl jaghoppas att resultatgivande åtgärder skall komma ut av allt det som är pågång. Naturligtvis räcker det inte med att vidta åtgärder pådetta område i vårt eget land. För all åstadkomma något tUl fromma för helamänskligheten måste vi också söka verka internationellt och då i första handgenom . har redan utfärdat sinarekommendationer, men det skulle vara ännu starkare atl få fram rekommendationeri generalförsamling, vilket vi motionärer också harframfört förslag om. Men först skaU vi sopa rent för egen dörr, och där är jaghelt överens med utskottet. Det är också min förhoppning alt den dag då vi hargjort det inte skall vara alltför avlägsen. Jag har inget annat yrkande än om bifall tillutskottets hemställan. HerrMOLIN (fp): Vi satsar här i landet av våra samladeresurser på sjuk- och hälsovård. Det betyder i reda pengar ungefär 10 miljarderkronor. Trots detta kan den vanliga människan som vaknar en morgonoch känner sig sjuk få vänta på att komma under läkarbehand-hng.Den genomsnittliga väntetiden vid de öppna sjukvårdsinrättningarna i landet ärnämligen . På vissa håll i landet och inom vissaspecialiteter är väntetiderna ännu längre. Detta hänger samman med atl det harskett en drastisk ökning av väntetiderna inom öppenvården . Är 1969 var den genomsnittliga väntetiden ungefär en månad, denökade och var 1971 i genomsnitt . Dethar alltså skett en fördubbUng av väntetiderna inom sjukvården.Situationen förvärras av att man på sina håU inom den öppna sjukvården kräverremiss för att över huvud taget ta emot tidsbeställning. Detta leder tUlorimliga följder i många avseenden. Det leder tiU en våldsam överbelastning påakutmottagningar även av patienter som inle är akut sjuka men som inte villvänta två på alt få en första diagnos. Det leder också lUl storafysiska och psykiska påfrestningar för enskUda människor som fastnar isjukhusköerna, till ökad mortahtet och liU minskade möjligheter att gefullständig bot. Detta är givetvis en ytterligt oroväckande utveckling. Omden fortsätter kommer väntetiderna atl bh så långa att del för många människorinle verkar meningsfuUl alt söka öppen sjukvård. Sjukvårdsköerna kommer då attbli självreducerande. Detta är, fru talman, en av utgångspunkterna för minmotion 1201, där jag har tagit upp ett antal frågor som hänger samman med denframlida inriktningen och prioriteringen av vårt lands sjukvård. Jag har gjortdel från den principiella utgångspunkten att alla människor skall ha sammamöjligheter alt få en adekvat vård, och om inskränkningar i denna rätt måstegöras, så skall det ske medvetet och öppet, inte genom administrativa rutinersom i realiteten utesluter vissa människor från snabb och adekvat vård. Jag hari min motion gjort följande sammanfattning: "Del är uppenbart atl organisationen av den nuvarandesjukvården i flera avseenden bidrar till atl försvåra för den enskUde att få enrelevant vård. Det gäller både möjligheten att alls komma i kontakt medsjukvården och möjligheten atl därefter något så när snabbt komma underbehandling." Utskottet har avfärdat min motion med enaxelryckning, men med hänsyn tiU alt jag tycker att de här frågorna rymmer enmycket allvarlig problematik inför framliden och speglar påtagligamissförhållanden i nutiden vill jag, förutom att jag tiUstyrker bifall tillreservationerna 3 och 6 som delvis tillmötesgår min motion, också under punktenF yrka bifaU lUl motionen 1201. HerrISRAELSSON (vpk): Jag skaU bara med några ord komplettera mittförsta den 4 aprU 1973 inlägg ianslutning till motionen 289 och dessutom något kommentera vad iHuskvarna har anfört. Jag vill framhålla en sak som jag kanske inte nämnde imitt första inlägg och som vi påvisar i vår motion, nämligen den press sommänniskorna utsätts för i arbetslivet och som leder till en ökadutslagning. Den beror på att man på arbetsplatserna, och i arbetslivet överhuvud taget, har höjt kraven på de anstäUda, så alt många människor inte klararav sin situation på arbetsplatsen. Vi anser det angelägel alt sjukvården ochläkarna går in i den här bakgrundsmiljön och all det blir både en rättighet ochen skyldighet för läkarna att göra det. Sjukvården bör alltså ges en meroffensiv roll i samhället än den nu har, då den är helt defensivt inriktad påalt bekämpa sjukdomar som redan har uppkommit. i talade om atl vi i motionenyrkade på alt varje medborgare skulle ha sin egen läkare. Han säger att det ärganska orimhgt atl begära del, eftersom vi knappast någonsin kan få resursertill detta. Det är möjligt att han har rätt i del fallet, men jag tror all deti mycket större utsträckning än skulle gå att, med de läkare som finns,ordna så att de allra flesta skulle kunna komma tillbaka till samma läkare ochtill den läkare de själva valt. Jag berörde frågan om fördelningen av kostnaderna mellansjukvårdshuvudmännen/landstingen och staten i mitt första inlägg. i säger att vi får betala med skatter hur fördelningen änblir. Visst är det riktigt. Det är precis vad sade, om jag minnsrätt, på , nämligen alt medborgarna får betalaoberoende av hurdan kostnadsfördelningen är mellan stat och kommun. Men, herrKarlsson i , jag tror ändå atl del för låginkomsttagarna skulle varabättre om staten överlog en större del av sjukvårdskostnaderna. I den statligaskallen finns trots den höga momsen ett inslag av progressivitet somgör att de mer bärkraftiga får ta på sig litet mer av bördan. HerrKARLSSON i (s): Jag vill bara tiU säga att delinte är tänkbart atl höja den direkta statsskallen. Om staten skulle ta på sigökade kostnader för sjukvården skulle det alltså finansieras med höjd moms, ochdå skulle det ges tillfälle för parti att gå ut och klaga överden höjda momsen! Så enkelt går det tiU när man bedriver politisk agitation.Man bryr sig inte om atl la hänsyn till realiteter! Jag lyssnade till , som använde svepandeformuleringar om sjukvården. Det lät mycket dramatiskt när han sade att enmänniska vaknar och inte kan få komma in på någon sjukvårdsinrättning.Jo, , om en människa är ordentligt sjuk och behöver vård tas hon in.Det skuUe vara ett dåligt sjukhus om det inle skulle ta in en patient somverkligen behöver ordentlig vård. Jag viU bara säga till atl myckel hänger på bl.a. sjukvårdshuvudmännen när det gäller resurserna. Låt mig bara relateraförhållandena i det landsting jag representerar, nämligen läns. Därhar socialdemokraterna hårt och målmedvetet drivit på för atl vi skallbygga ut öppenvården, emot de borgeriigas röster. Jag vågar mte säga hur det äri , men jag misstänker all den borgerliga majoriteten i Göteborgskommun inte har visat alltför stor aktivitet när del gäller utbyggnaden av denöppna sjukvården där. Det går väl bra att med svepande formuleringar uttryckaönskemål om allting. Men jag efterlyser etl enda konkret exempel på hur herrMolin vill ha sjukvården ordnad inte motionens svepande krav på nyautredningar ulan etl adekvat besked om hur viU ha sjukvården ordnad.Då kanske vi kan ta upp etl resonemang om saken. (vpk): Jag skaU inte nu ta upp någon skattedebatl medherr i ; jag antar all vi snart är färdiga med den häröverläggningen. Men jag vill erinra om att vi från vpk-håU föreslagit nyaskatter, som skulle ge staten ökade uikomster. Jag tror att del är möjligt atli viss mån förskjuta fördelningen av kostnaderna för sjukvården till statenutan alt höja momsen och få tUl stånd en sådan fördelning mellan stat ochkommun att höginkomsttagarna får la på sig en större del av kostnaderna ochlåginkomstlagarna får en lättnad. Det är inte helt omöjligt. Jag sade i mitt förra inlägg att utskottet meden axelryckning låtit min motion passera. Utskottels ordförande haruppenbarligen inte ens läst den. Han säger: Kan inte föreslå någrakonkreta åtgärder! Det är ju det jag gör.i min motion. Låt mig citera ur den:"Sorteringscenlraler (s. k. jourcenlraler) med ständig bemanning, dit vemsom helst kan ringa som blivit i akut behov av sjukvård eller social hjälp mendär man också kan få anvisning till vilken klinik eller vUken mottagning man iförsta hand bör vända sig och vUka väntetider som där gäller. Fler ordinarie läkartjänster, i första hand ------ .Ökad medicinsk information--- ." Jag säger också att även om konkreta åtgärder av dettaslag delvis kan avhjälpa de problem jag har pekat på, så är detta inletUlräckligt; del krävs organisatoriska åtgärder. i ansåg alljag byggde milt anförande på svepande formuleringar. Jag tror atl det kan varavärdefullt för människorna här i landet alt höra all socialutskottetsordförande tror alt man kan vakna och känna sig sjuk och omedelbartkomma under läkarbehandling. Det är på det viset, atl om man icke är akut sjuk,så får man vänta . Den väntetiden kan innebärabetydligt mindre möjligheter atl därefter bh botad. HerrKARLSSON i (s) kort genmäle: Om jag vaknar och är htet opassligoch förkyld, så inte behöver jag anlita läkare för det. Men om jag verkligen ärsjuk, , har jag också möjlighet att bh inlagen på de vårdinrättningarsom finns. önskelista innefattade bl. a. fleraläkartjänster och flera överläkare. Det problemet kan lösas först sedan vi fåttett lUlräckhgt antal läkare utbildade. Situationen bUr inle bättre därför allherr motionerar om det vi måste här gå fram ulbUdningsvägen. Vi måstemed andra ord ta dessa mödosamma och stapplande steg för alt på punkt efterpunkt förbättra vår sjukvård. Vi har tagit många stora steg i den riktningen;det utbildas nu ungefär 1 000 nya läkare . Del ger varje årförbättringar. Däremot skulle man inte vinna någonting på att genomföra herrMolins motion. HerrMAGNUSSON i Nennesholm (c): Det är bara en sakupplysning som jag kanskebör lämna med anledning av i yttrande om de borgerligai . När vi diskuterade utbyggnaden av öppenvården inomlandstinget och utbyggnadstakten föreslog de borgerliga en linje ochsocialdemokraterna en annan linje, och vi voterade då om orden "ommöjligt". Socialdemokraterna menade att "om möjligt" skullestrykas, medan vi på den borgerliga sidan sade att vi ville bygga utöppenvården i den takt som var rimlig, om möjligt fram liU . Men velalla hur det har blivit med skalleunderlagstillväxten; därvidlag ärförhållandet likadant i som i alla andra län. Detta aUtså om orden "om möjligt".Socialdemokraterna i Jönköpmgs län vUle göra någonting som inte var möjligt,och det voterade vi om. i (s): Jag viU bara säga till iNennesholm, att just de orden, "om möjligt", som de borgerliga vUlefå med visade att de inte hade den rätta viljan atl satsa tillräckligt hårt påöppenvården. Överläggningen var härmed slutad. Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. M o m. Propositioner gavs på bifall tUl dels utskottetshemställan med godkännande av utskottets motivering, dels utskottets hemställanmed den ändring i motiveringen som föreslagils i reservationen nr 19 av herrGustavsson i m.fl., och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan fröken i begärt voteringupplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vUl alt kammaren bifaller socialutskottets hemställan i Nr 60 betänkandetnr 5 punkten 20 mom. 2 med godkännande av utskottets n a a motiveringröstar ja, 4 .| den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifalht utskottets hemställan med den ändring i Sjukvården motiveringen som föreslagits i reservationen nr 19 av i m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåfröken i begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: M o m. Propositioner gavs på bifall liU dels utskottelshemställan, dels reservationen nr 20 av i m. fl., ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanfröken i begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposilion: Den som vill alt kammaren bifaller socialutskottets hemställan i betänkandetnr 5 punkten 20 mom. 3 röstar ja, den del ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifalht reservationen nr 20 av i Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåfröken i begärde rösträkning verkstäUdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat; Utskottets hemställan bifölls. Propositioner gavs på bifall till dels ulskotlelshemställan, dels reservationen nr 21 av herrar och , och förklaradesden förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan votering upplästes och godkändes följande voteringsproposilion: Den som vUl alt kammaren bifaller socialutskottets hemställan i betänkandethr 5 punkten 22 mom. 1 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 21 av herrar Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då begärderösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstning gavföljande resultat: M o m. Utskottets hemställan bifölls. M o m. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 22 av , och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposition; Den som vUl alt kammaren bifaller socialutskottets hemställan i betänkandetnr 5 punkten 22 mom. 3 röstar ja, den del ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifaUit reservationen nr 22 av . Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Mom. 4 och 5 Ulskotlels hemstäUan bifölls. Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemstäUt. Propositioner gavs på bifall tiU dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 23 av i m. fl., ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr begärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposilion: Den som vill atl kammaren bifaller socialutskottets hemställan i Nr 60 Ungdoms-, nykterhets- och narkomanvården betänkandetnr 5 punkten 29 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifaUit reservationen nr 23 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röstat för ja-proposirionen. Kammarenbiföll vad utskottet i dessa punkter hemstäUt. Ungdoms-,nykterhets- och narkomanvården anförde:Överiäggningen rörande punkten 34 får omfatta även punkterna 35-42. Under dengemensamma överläggningen får yrkanden framställas beträffande samtliga nunämnda punkter. I det följande redovisas endast depunkter, vid vilka under överläggningen framställts särskilda yrkanden. Punkten 35 (Vissa narkotikafrågor) Vid denna punkt hade behandlats motionerna 1973:658 av m.fl. (m)vari såvitt här var i fråga hemstäUts all hos Kungl. Maj;l skulleanhålla atl inom det centrala rådet för brottsbekämpning bUdades en särskildarbetsgrupp av parlamentariker och experter med uppgift all utreda ochframlägga förslag tUl åtgärder mot narkotikamissbruket i enlighet med deriktlinjer som angivits i motionen 1973:241, 1973:1175 av iAlvesta m. fl. (c) vari såvitt här var i fråga hemställts atl vid sinbehandling av Kungl. Maj;ls proposition nr I bUaga 7 beslutade 1. att hos Kungl.Maj:t anhåUa om viss samordning av undervisning och praktik för polis ochsocialvårdspersonal i syfte all skapa förutsättningar för etl positivtsamarbete mellan dessa båda personalkategorier, 2. atl hos Kungl. Maj :l anhålla omuppdrag tiU att göra en inventering av enskilda hem lämpade förrehabihtering av narkotikamissbrukare och atl utarbeta riktlinjer för dennaverksamhet samt 1973:1182 av m. fl. (fp) vari hemställts allriksdagen hos Kungl. Maj;t begärde tiUsällande av en parlamentarisk utredningmed uppgift att sammanställa de erfarenheter av vårdallernaliv som gjorts påolika håll i landet, ytterligare bedöma och konkretisera de åtgärder somnarkomanvårdskommiltén och andra föreslagit samt framlägga en samordnad planför den svenska narkomanvårdspoliliken. den 4 aprU 1973 Ungdoms-, nykterhets- och narkomanvården