prot · FW0992 · 1973-12-31 00:00:00 — Lät mig säga tiU , med anledning av denåterigen framställda frågan om bärgningsbilarna och de svårigheter som lagen omöverlastavgifterna medfört när det gäller bärgningsbUarnas förflyttning avhavererade fordon, med hänvisning tiU att överlastavgiften försvårar bärgningav tunga fordon, t. ex. långtradare; Eftersom det är fråga om en last avodelbart gods borde problemet kunna lösas genom dispens från de axel- ochboggitrycksbestämmelser som gäUer för vägarna. Men det har visat sigotiUräckligt, eftersom det ofta är bärgningsbilens konstmktion som är denbegränsande faktorn. Att bärgningsbilen inte tål den tunga lasten har mantidigare satt sig över, och inte ens är väl beredd att ge dispensi sådant faU. Den enkla lösningen på branschens problem ligger väl, herrSeUgren, i de flesta faU i att man bogserar det skadade fordonet i stället föratt lyfta upp framvagnen. Det kostar visserligen en extra förare tiU detskadade fordonet, men ingen kan väl finna att man därigenom skulle ställa upporimliga krav. Jag tror således att inte heller den frågan som herrSeUgren kan vilja diskutera - med viss rätt, tycker jag, eftersom det gällerett specialområde - bör vara alldeles omöjlig att lösa. HerrSELLGREN(fp); Om vi skall ta upp frågan omnationalekonomiska förluster tror jag att vi först mäste rikta våra blickar pådet eftersläpande vägnätet. Den stora nationalekonomiska förlusten är att iförsta hand det sekundära och delvis det tertiära vägnätet inte genomgåendetillåter 10/16 tons tryck. Jag delar inte den uppfattningen att det skuUe vara ennationalekonomisk förlust att inte fä köra med överlaster på ett svagt vägnät.Man kan visserligen vinna i transportkostnader, sä att en sådan transport är envinst för det enskUda företaget och kanske även för transportören i hanskonkurrens med andra men det är de effekterna som vi tagit bort med lagen omöverlastavgift, och om den saken är vi ense. Det är i stället det eftersläpandevägnätet som är den stora nationalekonomiska förlusten. Låt mig referera ett brev frän ochJämtlands läns handelskammare tiU länsmyndigheten i vårt län. Där gör man enanalys av merkostnaderna för skogsbmket inom Y-län. De två större skogsbolagendär uppe har var för sig kommit fram tiU att deras merkostnad för transport avvirke jämfört med företag i skogslänen söderut uppgår tiU ca I krona peravverkad fast kubikmeter. Man utgår då ifrån att man transporterar lagligt på8/12-tons vägnät och nyttjar 10/12-tonsnätet där Men i dessa trakter förekommer det på aUtför många ställen att man tiUen början har ett 10/16-tons vägnät och sedan kommer fram tiU en väg, kanskebara en bro, som inte är godkänd för I0/l6-tons axel-och boggitryck. Man måstedå antingen lossa där eUer omlasta för att sedan göra nya omlastningar eUerköra hela sträckan med last baserad på 8/l2-tonsnät. Det här exemplet bygger alltså på laglydnad; man kommer däfram tiU så stora kostnadsskUlnader mellan och norra . Härkommer de nationalekonomiska förlusterna in. Statsrådet underkänner mitt resonemang om risken förfordonsägaren att fordonet oavsiktligt körs in från en I0/l6-tonsväg på en8/12-tonsväg. Anledningen tiU att föraren går över från den ena vägtypen tiUden andra kan vara okänd. Det kan finnas många sädana anledningar. Han kan varany. Han är kanske nonchalant och tycker att det inte är så noga om han kör indär för att dricka en kopp kaffe. Han kan ha andra avsikter. Låt mig ta ett annat exempel. Man för fram en tung last,tar i en tätort reda på - kanske inte från tiUräckligt officieU källa - var dettunga vägnätet genom orten gär, blir anvisad en väg och kommer plötsligt heltovetande in på en 8/12-tonsväg, blir fast och har inte råd att lösa denöverlastavgift man blir ålagd att betala och måste lämna det hela. Detta är ettexempel som har berättats mig. Härdra för aU del inte de här exemplen, herr statsråd. Menlåt dem vara en indikation på att sådant här kan hända i livet så perfekta ärinte människorna att inte situationer kan inträffa som de inte är herre över.Då tycker jag inte att det är riktigt honnett av herr statsrådet att tiUvitaoss att, för att vi inte fick igenom värt förslag, vilja hindra en reform. Vi är ense om reformen, men vi är inte ense om dennatrygghetsklausul. Säg då inte att jag viU förhindra en reform. Det var väl ettförfluget ord, kan jag förstå. Jag rönte viss förståelse för mitt resongemang ombärgningsbilama. Pä den punkten bör man göra tekniska omkonstmktioner för attkunna lösa problemen. Men jag tror nog att det vore praktiskt och ganska enkeltatt ge bärgningsbilarna en generell dispens att gä över boggitrycket deflesta har ju boggin bak - något ton, om man lyfter framvagnen på en bil och pädet sättet får en ojämn belastning på bärgningsbUen. Det är en ganska skäligbegäran, herr statsråd! HerrLOTHIGIUS (m): Jag viU avsluta min del i den här debattengenom att till kommunikationsministern säga att jag inte är så pretentiös attjag tror mig ha möjlighet att undervisa honom i de här frågorna. Min pedagogikhar ju också visat att herr kommunikationsministern inte har förstått vad jaghar menat. Om jag ändå skulle försöka med detta skuUe jag vilja sägaatt vi i stället för överlastavgifter har fått någonting som kunde kallasunderlast-avgifter, som det svenska samhäUet och olika verksamheter där kommeratt få betala. Dessa underlastavgifter är mänga gånger större än deöverlastavgifter som staten skulle kunna tjäna, och dem kommer vi att få drasmed tiUs vi har utarbetat tekniska möjligheter att få veta hur mycket Om ett säkerhetssystem med automatisk fiärrkon troll förjärn vägstrafiken i vi gör pädessa stora bUar. Det är nödvändigt, menade jag, att fä fram de möjligheternainnan vi vidtar den här åtgärden - detta tror jag hade varit riktigare. Överläggningen var härmed slutad. § 11 Om ett säkerhetssystem med automatisk fjärrkontrollför järnvägstrafiken i Herr kommunikationsministernNORLING erhöll ordet för att besvara () den 11 aprilframställda interpellation, nr 77, och anförde: har frågat mig dels om SJarbetar med att få fram ett säkerhetssystem med automatisk fjärrkontroU och hurlångt arbetet i så faU fortskridit, dels om vUka åtgärder som vidtagits medanledning av för att förbättra trafiksäkerheten för pendeltrafikeni . Något färdigutvecklat säkerhetssystem med automatisk hastighetsövervakningsom anpassats till våra förhåUanden föreligger ännu inte. Inom deninternationella järnvägsunionens tekniska forskningsorgan har sedan flera årtUlbaka ett intensivt arbete pågått för att ta fram sädana säkerhetssystemlämpade för olika trafikförhållanden. Detta arbete, i vilket SJ tagit verksamdel, beräknas kunna slutföras under nästa är. Säkerhetsproblemen i samband med pendeltrafiken inomStockholms lokaltrafikomräde har ägnats stor omsorg. För att i görlig mänundvika korsande tågrörelser har sålunda stora kostnader lagts ned ispårsystemets utformning, och ett flertal planskilda spårkorsningar haranlagts. I planläggningen av spårsystemet inom lokaltrafikområdet har ocksåingått anläggandet av ett flertal s. k. skyddsväxlar och en utbyggnad avsignalsystemet med bl. a. fjärrblockering. Det kan också nämnas att i överenskommelsen mellan SJ ochdåvarande KSL om pendeltågstrafiken har fömtsetts ett eventueUt införande avautomatisk hastighetsövervakning. Om och när detta kan bh aktueUt fär bhberoende på bl. a. resultatet av det fortsatta utvecklingsarbetet på områdetsom jag redogjort för. Vad beträffar pendeltågsvagnarnas hållfasthet gäUer intesamma krav som för lokdragna vagnar i fjärrtrafik, bl. a. beroende päpendeltågens lägre maximUiastighet och större krav på lätt konstmktion. Det kanemeUertid konstateras att de hällfasthetstal som SJ tiUämpar för pendeltågenöverensstämmer med bl. a. de normer som den västtyska järnvägsförvaltnmgentiUämpar för motsvarande trafik. Dessa värden hgger i motsats tUl vad herrStrömberg anför betydligt högre än de som gäller för tunnelbanevagnar. Vad slutligen beträffar den av omnämndaJärnaolyckan gäller att orsaken tiU denna ännu ej är slutligt faststäUd. har dock sådan ändring gjorts att pendeltågen numera utgår från annatspår i . Härigenom har antalet korsningar mellan pendeltåg och fjärrtägkunnat minskas. HerrSTRÖMBERG (fp): Många människor åker med pendeltågen iStockholms län. /72 var det totala antalet resor 35,2 miljoner.Det betyder ungefär 100 000 resor per dag året runt - vardag som helgdag.Pendeltågen spelar alltså en enormt stor roU i länet och främst i Storstockholm.De ger invänama goda möjligheter att förflytta sig i storstadsområdet, attrelativt lätt och någorlunda bekvämt nå sina arbetsplatser, att utan störrebesvär ta del av områdets serviceutbud. Dessutom och det är viktigt gerpendeltågen ett alternativ tiU bilen. Pendeltågen används alltså av många. Viktigt är då attsäkerheten når upp till sä hög nivå som är tekniskt och ekonomiskt möjlig. Ökad trafiksäkerhet kan man nå huvudsakligen på tre vägar:dels genom utbyggnad av olika säkerhetssystem, dels genom högre säkerhetskravpå den rullande materielen, dels också genom separering av trafik. Med tillfredsställelse konstaterar jag att statsrådetNorling nu kan meddela att ett säkerhetssystem med automatiskhastighetsövervakning Ur på väg. Nästa är - aUtså -räknar statsrådet med att forskningsarbetet är slutfört. Det är glädjande. Situationen med ohka vagntyper pä samma spår, aUt tätaretrafik och aUt högre hastigheter gör ett sådant säkerhetssystem mycketangeläget. Men det räcker inte med att vi får fram ett säkerhetssystem; vimäste också kunna använda det. Jag frågar därför; När räknar kommunikationsministernmed att vi kan fä ett sådant system i drift? Jag förutsätter då att manprioriterar , där trafikbelastningen är hårdast. Ett speciellt problem som har aktualiserats genomJärnaolyckan är den olika hållfasthet som skilda typer av vagnar vUkatrafikerar samma spår har. Statsrådet ghder förbi problemet genom attkonstatera att pendeltågen har samma hållfasthet som motsvarande västtyskavagnar. Men när tåg bestående av vagnar med olika hållfasthet trafikerar sammaspår finns risker. Jag är något oroad av de uppgifter som säger att pä gmnd avden nya trafiken tiU och kommer vissa linjer att trafikerasmed äldre vagnar dragna av traditioneUa lok. På sä sätt blandas olika typer avvagnar. Det finns naturligtvis en radikal lösning pä dettaproblem. Fyra spår mellan och är en tanke som SJ har förtfram när man diskuterat . Bakom ligger ju tanken atttrafiken kommer att öka. När det då tiUkommer ytterligare en station blir kapaciteten hårt ansträngd. Jag utgår i mitt resonemangfrån den för regionen absolut självklara ståndpunkten att eUer någonannan station inte får läggas ner. Fler spår skulle dels klara denkapacitetsfråga som skymtar, dels förbättra trafiksäkerheten. De senaste dagama - alltså efter det att jag skrevInterpeUationen -har jag fått tiUgång tUl en skrivelse frän SJ till Kungl.Maj;t. Den är daterad . I den för SJ en diskussion om kapacitetoch säkerhet på de linjer som berörs av pendeltrafiken. SJ begär att få iuppdrag av Kungl. Maj:t att närmare utreda frågan om ytterligare ett dubbelspårÄlvsjö-Flemingsberg och en ny linje Flemingsberg-Jäma. Den tanken finns ocksåförankrad i regionplanen genom en särskild markreservation. Om ett säkerhetssystem med automatisk fjärrkontroll förjärnvägstrafiken i Om ett säkerhetssystem med automatisk fiärrkon troll förjärnvägstrafiken i kan det sägas att den här frågan ligger något vid sidanav InterpeUationen, och jag tog därför inte heUer upp den. Men det äruppenbarligen en säkerhetsfråga, och därför viU jag fräga statsrådet om han nukan meddela om SJ fär det begärda uppdraget. Statsrådet anför i svaret att SJ har anlagt ett flertal s.k. skyddsväxlar och byggt ut signalsystemet med fjärrblockering för att ökatrafiksäkerheten. I svaret specificeras inte i vUken utsträckning dessa säkerhetsåtgärdernu är införda. Jag skulle gärna vUja ha en komplettering och frågar därför:Finns nu skyddsväxlar i fuU utsträckning på erforderliga platser längs delinjer där vi har pendeltrafik? Finns det utbyggda signalsystemet medfjärrblockering längs pendeln mot och den pendel somskaU tas i brak vid tidtabellsskiftet? AUra sist, herr talman, vUl jag tacka statsrådet ett som jag uppfattar det intressant och väl genomarbetat svar. Jag skall bara svara på de frågor där jag kange besked -ett par kan jag tyvärr icke svara pä. När kan ett säkerhetssystem vara i drift, frågar herrStrömberg i anledning av det som sägs i mitt svar om att det forskningsarbetesom SJ har del i beräknas kunna slutföras . Jag vet tyvärr intenär detta säkerhetssystem kan vara i drift. Jag utgår emellertid ifrån att SJ,som är en av de europeiska järnvägsförvaltningarna, fär vara med och skrivaunder på hur man viU att det tekniskt och på annat sätt skaU se ut och att detdå blir fråga om att snabbt se tiU att systemet kommer i drift. Men om någon ungefärlig tidsangivelse, måste jag tyvärr säga att det kan jaginte.svara på. Sedan var det frågan om pendelns kapacitet. Detär riktigt att SJ i skrivelse tiU Kungl. Maj:t har redovisat hur man ser påkapacitetsförhäUandena. Den redogörelsen bygger på vad Kungl. Maj:t har begärtav SJ i samband med just den fråga som tog upp, nämligenanläggandet av en ny pendelstation i . Maj:t har som bekant givit SJ i uppdrag attförbereda iordningstäUandet av en ny pendeltägsstation i ianledning av Huddingesjukhusets färdigstäUande. Det är utifrån detta Kungl.Maj:ts uppdrag till SJ som man nu har fått m uppgifter om hur SJ bedömersituationen. Men SJ har naturligtvis i olika petita ,och även , haft anledning att tala om hur man rent aUmänt ser påkapacitetsförhäUandena både på den här linjen och på andra. Läget är således nuatt i den rnån Kungl. Maj;t är nöjd med det redovisade materialet från SJ, harvi att utifrån det bedöma de åtgärder som regeringen eventueUt skaU vidta. Jagkan emellertid inte säga huruvida vi är nöjda med materialet, eftersomberedningen av SJ:s skrivelser ännu inte är klar. Vi har att fortlöpande gåigenom dem och eventueUt skaffa in de ytterligare uppgifter som kan behövas förregeringens bedömning. Den här frågan hänger aUtså, utifrån våra synpunkter,just nu samman med Flemingsbergsstationens byggnad. Vidare sade att SJ i en skrivelse i slutetav mars har begärt att fä ta initiativ tUl en utredning. Jag kan intepå rak arm påminnamig texten i den skrivelsen, men skuUe det vara så att SJ där begärt att få ettuppdrag utifrån vad man hittiUs har meddelat oss i fråga om kapaciteten, säutgår jag ifrån att SJ med en sådan begäran menar att man är osäker på vissauppgifter och vUl fortsätta utredningsarbetet. I sä faU skaU väl inte det mötanägot hinder. Slutligen frågan om skyddsväxlar. Det är den andra frågansom jag inte kan ge ett utförligt svar på. Det enda jag av erfarenhet från egenverksamhet vid SJ det är visserligen vet om skyddsväxlar äratt de kanske av rent tekniska skäl inte kan anläggas överaUt där man viU hadem utan mycket stora investeringskostnader. Man kan ju, ,föreställa sig platser där spåren går i tunnlar genom berg. Om rnan där skullebygga en s. k. awUcande skyddsväxel, som kan läggas i sådant läge att tåget pågrand av olycksrisk e. d. kan lämna sitt ordinarie spår, skuUe det innebärakolossala investeringskostnader. Jag tar det bara som ett exempel på att detkan vara mycket svårt att snabbt anlägga skyddsväxlar på aUa de platser där deskuUe behövas, som uttryckte det. Jag viU inte säga att det inteskulle gå att anlägga skyddsväxlar på aUa stäUen där det behövs, men jag harmed det sagda velat konstatera att det kan vara betydligt mer komphcerat än vadman tror. Jag tackar statsrådet för de ytterligare svar jag har fått. Jag är klart medveten om att det här rör sig om mycketkomplicerade frågor. Inte nog med att det kan vara komplicerat rent tekniskt,det kan också vara komplicerat av de förhållanden som råder, vilket statsrådetframhöU, och det finns naturligtvis utomordentUgt besvärliga ekonomiska probleminvävda i väldigt mycket av detta. Men jag reser med en av pendlarna själv, ochtrafiksäkerheten är också ett problem. Frågan hänger samman med situationen iStorstockholms-området. Vi har ju en aUmän önskan att driva över så myckettrafik som möjligt mot kollektivtrafik, och då är ett av konkurrensmedlen ocksåstörre säkerhet. Jag tycker mig spåra en underton av personligt intressehos statsrådet, när han talar om säkerhetssystemet, och jag förutsätter attstatsrådet med intresse följer frågorna och driver på så att vi kan fåmöjlighet tiU en ny diskussion. Jag antar att dessa frågor också kommer attföreläggas i form av ett ekonomiskt ärende i sinom tid. Jag vet att statsrådet tagit intitiativ när det gällerkapaciteten i samband med Flemingsbergsstationen, och det är med stortiUfredsstäUelse jag noterar att statsrådet bestäUt denna utredning. överläggningen var härmed slutad. § 12 Föredrogs, men bordlades åter skatteutskottets betänkandenr 32, utrikesutskottets betänkande nr 12, socialförsäkringsutskottets betänkandenr 20 och civilutskottets betänkande nr 21. Om ett säkerhetssystem med automatisk fjärrkontroll förjärnvägstrafiken i Nr 92 § 13 Herr talmannen meddelade att på föredragningslistan för näst- Fredacenden kommande sammanträde skullesocialförsäkringsutskottets betänkande 18 mai1973 uppföras främst bland två gångerbordlagda ärenden. § 14 Anmäldes och bordlades Nr 23 med anledning av propositionen 1973:123 med förslagtUl ändring i tryckfrihetsförordningen jämte motioner Nr 21 i anledning av propositionen 1973:92 med förslag tUllagstiftning om straff för luftfartssabotage, m. m. jämte motioner Nr 22 i anledning av propositionen 1973:104 med förslagtUl lag om fortsatt giltighet av lagen (1969:36) om telefonavlyssning vid förander-sökningangående grovt narkotikabrott m. m. Nr 23 i anledning av propositionen 1973:89 med förslag tUlgodkännande av fördrag mellan och om utlämning Nr 24 i anledning av Kungl. Maj.ts i propositionen 1972:1framlagda förslag rörande lokaliseringen av en central förvaltningsmyndighetför domstolsväsendet, m. m. jämte motioner Nr 25 angående uppskov med behandlingen av vissa ärenden Nr 22 i anledning av propositionen 1973:55 angåendeomlokalisering av viss statlig verksamhet jämte motioner § 15 Meddelande ang. enkla frågor Meddeladesatt följande enkla frågor framställts, nämligen Nr 229 () till herr jordbruksministernangående av lantbmksnämnd lämnade förvärvstillstånd för kompletteringsköp: Anser statsrådet det riktigt att lantbmksnämnd lämnarförvärvstill-ständ för kompletteringsköp vilket kan leda tilltvångsfastighetsreglering trots att en sådan reglering har en för sökanderinga betydelse? Nr 230 () till herr jordbruksministern omåtgärder mot ambulerande fiskhandel: uppmärksammat att den skärpta livsmedelslagstift ningen har medverkat till utökad ambulerande fiskhandel med förhyrd P-plats utanför stormarknader och större livsmedelsbutiker, en utveck ling som ganska snabbt kan minska utbyggnaden av den mera reguljära 92 fiskförsäljningen, som tillgodoserde stränga hygieniska kraven, och ämnarstatsrådet i anledning därav vidta några speciella åtgärder? Nr 231 /agnMwon i (vpk) till herr kommunikations- Nr 92 ministernom rabatter för förtidspensionärer vid resor med postverkets Fredaeen den Kommer statsrådet att vidta åtgärder för att genomföra en---------- utvidgningav de rabatter som gäller för resor för pensionärer vid postverketsdiligenslinjer att gälla även förtidspensionärer? Nr 232 () tUl herr statsrådet omförlängning av remisstiden med anledning av U 68:s huvudbetänkande: Är statsrådet beredd medge att remisstiden med anledningav U 68.s huvudbetänkande förlängs ytteriigare? Nr 233 () till herr inrikesministern omåtgärder mot arbetslösheten bland akademiker; Vilka åtgärder ämnar regeringen vidta föratt i görligaste mån motverka arbetslöshet bland akademiker, speciellt motbakgrund av aviserade inskränkningar i beredskapsarbeten för denna grupp? Nr 234 () till herr inrikesministernangående användningen av AMS-medel: Anser statsrådet att AMS-medel bör användas för stöd åttUlverk-ning av vara, där behovet redan är tillgodosett? § 16 Kammaren åtskUdes . (Siffrorna avser sida i protokollet) , försvarsminister 23, 27, 30, 31,40, 45,51, 55 " Aspling, socialminister 56, 60, 63, 64, 66 " , jordbruksminister 66, 71 " i (m) 24,29, 30, 36, 38, 39 i (c) 5, 13, 19 " i UddevaUa (s) 66 () 53, 55 () 34, 40 () 69 () 32, 37 Fröken () 34 () 74, 84, 87 " i (c) 68 " Måbrink (vpk) 42, 49, 52, 54, 55, 56 " MöUer (fp) 57, 61,64 ,kommunikationsminister 73, 75, 76, 80, 85, 88, 90 " i (c) 64 " SeUgren (fp) 77, 83, 86 " ()70, 89, 91 " Stälhammar (fp) 72 " ()31,37, 38, 39 " (vpk) 21 ,utrikesminister 3, 15, 20 " () 8, 17, 19 " ÖhvaU (fp) 39, 40