prot · FW09108 · 1973-12-31 00:00:00 — Några av dem har vi ifinansutskottet behandlat , och några av dem har behandlats i andrautskott. Jag ställer då frågan: Vad är det dä för mening med att återkomma medidentiska krav och utan några nya motiveringar, när närmar sig sittslut? Jag ställer den frågan tUl undertecknarna av dengemensamma partimotionen från och , där man ihemstäUan bl. a. plockat med en rad krav som avvisats av innevarandesession efter beredning i inrikesutskottet. Det kan förtjäna påpekas att visålunda avstyrker ett krav som gäller höjning av den s. k. femkronan till 8kronor. avvisade ett identiskt yrkande om höjning tUl 8kronor och beslöt enhälligt att medge förlängningav femkronans giltighet till utgången av . Det är väl dä en märkligordning att vi skall ta upp frågan till ny prövning . Samma invändning kanmed fog riktas mot motion, nr 1997, där ett krav återfinns som på hemstäUan av näringsutskottet avvisadetidigare under sessionen. Den ekonomiska politiken iii. Varje vår klagas del här i kammaren över alt riksdagenkommer i Måndaeen den tidsnöd på grund av den stora anhopningen av ärenden, därför att 4 ;,i,ij 197; propositionerna kommer så sent osv.Hur skulle det då vara om också oppositionen nöjde sig med att få ettyrkande och dess motivering prövade en gång under en och samma riksdag ochinte, som ofta skett, under en riksdag och minst två gånger persession? Jag vill anföra detta också som motiv för att utskottetfattade sig kort i fråga om den här typen av krav, som redan tagitställning till under innevarande session. Låt mig i sammanhanget, , ge etterkännande tUl , som i sin ekonomisk-politiska motion självfalletgett uttryck åt sin politiska helhetsuppfattning men som undvikit atl i form avyrkanden upprepa krav som redan behandlat. Del spar mycket arbeteutan att någonting går föriorat. må alltså hålla mig räkning för all jagbeträffande vissa i motionerna väckta specifika krav inte tar upp tid med enytterligare argumentation utöver den som återfinns på s. 30-32 i betänkandet.De motiv som möjligen kan anföras till stöd för motionsyrkandena återfinns ommöjligt ännu mer kortfattat pä s. 43 och 44, dvs. i reservationen 1. vid finansutskottets betänkande. uppehöll sig vid frågan om postverketsöverskott. Vi har faktiskt ägnat oss åt en något ulföriigare argumentation närdet gäller frågan om affärsverk skall få balansera vinster och förluster mellanskilda verksamhetsår. Den frågan har aktualiserats i motionerna 1989 av herrLidgard m. fl. och 1998 av rn. Där begärs alt postverket i stridmed nuvarande principer - skall få rätt att föra vidare överskott som beräknas uppkomma /73 och 1973/74 till senare är. Den motivering som anförts är att portot dä skulle kunna hållas oförändrat , eller 1976. Vad är då fakta i målet? Ja, , visocialdemokrater blundar inte på den här punkten. Det ligger till på det sättetatt nuvarande principer innebär att affärsverk skall försöka täcka sinakostnader, mklusive ränta pä det insatta statskapitalet. Uppkommer överskollskall det inlevereras till statsverket, uppkommer underskott så begärs depengarna särskilt anvisade av . Några affärsverk brukar kunna redovisa mindre överskottutöver förräntning av statskapitalet. Men har måst redovisaunderskott i storleksordningen flera hundra miljoner orn året. De pengarna harfält täckas över budgeten. Formellt föreligger ingen återbetalningsskyldighetför sådana anvisade medel. Vad särskilt gäller postverket så redovisade del verketför /72 en förlust om . glömdehelt att kommentera detta. Den förlusten har täckt genom medel påtUläggsstat sedan.Då förelåg inga motioner om atf under- och överskott skulle balanseras. 1 själva verket anförde postverket i den vevan - nämligeni den skrivelse som man tillställde angående beräkningen av verkets resultat för /73 - att man 99 Den ekonomiska poUtiken ni. visserligentrodde sig om att kunna klara förräntningen av statskapitalet /73 menatt den ekonomiska utvecklingen inom postverket var mer än vanligt svår attbedöma. Man var osäker om i vUken grad portohöjningarna 1971 och 1972 påverkadepostens intäkter på , och bland andra osäkra faktorer pekade man päatt vid en mer expansiv konjunktur skulle personalomsättningen öka, vilketskulle medföra avsevärt ökade kostnader för rekrytering och utbildning. senare, i en skrivelse till Kungl. Maj:t den 13april, redovisade postverket förnyade beräkningar som gav vid handen /73 - det som snart utlöper - skulle ge ett överskott utövernormal förräntning om och att 1973/74 skulle kunna tänkasge ett motsvarande överskott om 30 miljoner. Jag säger, fru talman, inte detta för att nagla fastpostens ledning. Den är såvitt jag förstår mycket skicklig och driftig. Ochsäkert är det väldigt lätt att komma till diametralt motsatta resultat omframtiden beroende på vilka bedömningar av löneutveckling och trafikutvecklingman utgår ifrån. Något mer förvånande är det väl att uppgifterna gått så isärbeträffande det verksamhetsår som till största delen redan förflutit näruppgifterna lämnades. Men den logiska slutsats man bör dra av de skildabedömningarna är väl att även de beräkningar som görs av tidpunkterna för eneventuell framtida portohöjning måste anses vara väldigt översiktliga. Kundebedömningarna skifta så på en månad så kan ju mycket hända på ett å ett och etthalvt är. Och under den tiden är det under inga omständigheter aktuellt med enportohöjning. Varför då denna oro? Vi har tid på oss att ta ställning.Vi bör inte ensidigt .se den här saken ur postverkets synvinkel. Det gälleräven de andra affärsverken. har också sänt en skrivelse till Kungl.Maj:t och begärt atl fä flytta medel mellan budgetåren. Det är möjligt att manhamnar där, men låt oss då se vad budgetutredningen säger på grundval avsina egna och affärsvcrkskommitténs bedömningar. Det verkar på motionärerna och reservanterna som omregeringen skulle finna ett alldeles speciellt nöje i att höja portot.Ingenting kan väl vara felaktigare, men det finns heller ingen anledning attmed skattemedel betala företagens och enskildas postfrakt. Det är väl attutmana löjet att som i motionen 1998 resa konstitutionella frågor och orda omolaga beskattning m. m., när vi faktiskt ännu bara vet att för någramånader sedan anvisade för att täcka ett underskott vidpostverket. Det underskottet bör väl i så fall också räknas in i motionärernasbedömning eller är det bara överskott som här skall brytas ut och kunna förasöver i ny räkning medan underskott alltid skall täckas med skattemedel? Skulledet nu inträffa att överskottet faktiskt blir det senast prognostiserade för1972/73 eller rent av högre och att överskott uppkommer också 1973/74, så ärdet ju inget som hindrar att de överskotten vägs in vid bedömningen om ettvisst ytterligare underskott kan accepteras innan Kungl. Maj:t höjer portotnästa gång. Varför gå händelserna så här i förväg? Ett bifall till reservationen vore atl fatta viktigaprincipbeslut på mycket lösa boliner. Jag vill yrka bifall till utskottsmajoritetens hemställanoch skrivning pä denna punkt, I sak är den lika stark och i Nr 108 princip är den mycket, mycket klokare. Jag vill också i övrigt yrka bifall till finansutskottets 4 in-i-i hemställanpå samtliga punkter i betänkandet nr 29, i (c) kort genmäle: politiken iii. Jag konstaterar att finansutskottetsordförande har hemfallit åt en vanlig argumentationsleknik, som består i altpressa vad som har sagts, att läsa mellan raderna och tillvita en motståndareen uppfattning som han inte har. Vidare sade att reservationen 1 vidfinansutskottets betänkande är tunn och att vad sorn finns där i huvudsak ärmoderatpolitik. Ni har således, säger , accepteratmoderatpolitiken, ni har accepterat köerna i och med att ni är betänksamma motden offentliga sektorns ansvällning. Jag vill då på nytt läsa in i protokolletordagrant vad jag sade i mitt tidigare anförande: "Vad här sagts får inte tolkas så att det inte inomden offentliga sektorn utförs utomordentligt viktiga arbetsuppgifter. Jag villför undvikande av missförstånd poängtera delta. Jag är också så stor realistatt jag tror att de arbetsuppgifterna kommer atl öka. Men därifrån och till attdäri se en lösning av sysselsättningsproblemen eller en möjlighet till höjningav levnadsstandarden är ett steg så långt att där måste vi från anmälaen avvikande mening." Här går således en vattendelare mellan socialdemokraternaoch den borgerliga oppositionen, och jag tycker det är betänkligt attsocialdemokraterna har försvurit sig så starkt till de synpunkter somredovisades i utskoltsordförandens anförande. Jag vill knyta an till vad jagsade i en debatt för här i och som närmast gick utpå att i förlängningen den kan vara kort och den kan vara lång, ja mycketlång mäste svårbemästrade ekonomiska problem uppstå. Det finns anledning attän en gång ställa den fråga som jag tidigare riktade till finansutskottets ordförande;Hur ser ni på detta i förlängningen, hyser ni ingen oro för denna utveckling? l-inansutskottets ordförande hävdade också att vad somsagts i reservationen 1 vid finansutskottets betänkande innehåller ingenting avframtidsvisioner och är ingenting att bygga en ny politik på. Ja, det beror jupå vilka krav man har och hur högt rnan ställer ambitionerna. lärofader i den ekonomiska politiken, herr finansministern, stod ju häroch talade , och jag kunde inte finna att han redovisadenågot annat konkret för framtiden än detta att flyttningspolitiken skullefortsätta. I övrigt sade han ingenting orn socialdemokraternas framtidapolitik. () kort genmäle: Det är helt omöjligt att på tre minuterbesvara alla de frågor som har ställt. Jag tycker att när tagit upp frågan om denredovisning sorn partiledarna inom oppositionen har lämnat , så har han gjort det alldeles för lätt för sig. Man fick nästan den känslan alt ni är överens med 101 Nr 108 partiledarna på alla punkter. Iverkligheten är det ju så att många av de Måndagenden saker som talade om ärsådant som ni år gått emot, 4 iuni1973 "" förslag har framförts, I vissa fall har ni sä småningom ändrat Den ekonomiska politiken m. m. uppfattning.Jag kan lämna några exempel. Hur var del med de statliga styrelserepresentanterna? Därhar ni väl inte samma uppfattning som vi. 1 fråga om styrelserepresentation iföretagen har ni under mänga år gått emot våra förslag. Över huvud taget gällerdet ju om det skall vara en statlig dirigering eller en decentralisering inomnäringslivet. Jag tror att kommer att få mycket bättre svaräven i övrigt om de här sakerna tas upp i ett annat sammanhang. Vi kan intehinna gå in pä dem . Jag måste också säga några ord om postverket. Det varväldigt bra att tog upp detta med de 60,8 miljonerna som sadesvara ett uiider'skott som postverket har fått täckt. Men hur var det under detaktuella året, ? Jo, det året hade posten kostnader för underskottpä tidiiingsdistributionen och på diligenstrafiken ,och det begärde verket all få täckning för av statsmedel, men man fick avslagpå det. Fattas bar'a att det under sädana förhållanden inte skulle bli någotunderskott! Det vore väl märkvärdigt 0111 staten vägrade att ge poslenersättning för skillnaden mellan vad verket har lagt ut för dessa väldigakostnader och pä rörelsen i övrigt. Någon måtta fär det väl ändå vara pä vadrnan kräver av posten och av dem som skriver brev. När jag satt med i postutr-edningen fick jag helt klartför mig att postportot inte skulle behöva vara mer än hälften sä högt som detvar -och det är också nu sä högt därför att rnan med postportoavgifter täckerunderskott på andra delar av postens verksamhet. De sorn använder sig avpostservicen kan också ha anledning att reagera. I detta faU är det inte barafråga orn att tillgodose postens intressen. Men ni vill inte vara med om atthålla nere postportot genom att bifalla den framställningsom har gjorts. Det är den enkla sanningen. Jag tycker all svenska folkel skall veta alt densocialdemokratiska regeringen här vill ta ut högre postavgifter än nödvändigt.Det är ett förfarande som vi reagerar mot. () kort genmäle: Vad sade under förmiddagens debattrörande den skrämselpropaganda som bedrivs från socialdemokratiskt håll t'annsdet solid anledning att diskutera. Vi får nämligen in en mängd rapporter, somvisar att det uppenbarligen finns socialdemokratiska valarbetare som driver enhelt felaktig propaganda. Och vi får in sådana r'apporter därför att det blandfolkpensionärerna finns många sorn kommer ihåg att vi t. ex, under 1960-taletrned styrka drev kravet på pensionstillskott för dem som stär utanför.ATP-systemet. Det finnsnu i hög grad anledning att ta upp frågor orn reformer och atl göra det från en annan utgångspunkt, nämligen den att den misslyckadeekonomiska politik som bedrivits under senare är har gjort 102 att de samlade resurserna harblivit mindre än de hade behövt vara. socialdemokratiskapolitiken har inte till sin avsikt men väl till sin verkan Nr 108 blivit reformfientlig genom den sämre ekonomiskautvecklingen, och det Måndaeen den är i allrahögsta grad anledning att tala om de förlorade åren! Herr 4 j,,nj1973 Ekströmsansträngningar att försöka komma bort från att vi under de ---------- har haft en mycket svag ekonomisk utveckling är icke ''ekonomisKa speciellt framgångsrika. Vidare vill göra gällande att det tidigarehar rått total enighet om hur den ekonomiska politiken skulle utformas. Det ärinte riktigt. Det har varit flera olika bud, och vi har haft vår uppfattning.När vi har talat om det ekonomiska läget gjorde ju ni gällande attvårt program skulle leda till en våldsam överhettning av ekonomin.I själva verket visade det sig så att den linje vi förfäktar skulle ha varitden riktiga. Det bör också understrykas att socialdemokraterna har försvåratäven för den borgerliga oppositionen att bedöma vilka åtgärder som rimligenborde insättas. Det är t. ex. omöjligt för oss att veta att ni plötsligt skullehoppa upp och genomföra en löneskattfördubbling, som leder till allvarligaekonomiska svårigheter och som återspeglas i ett minskat nyföretagande. HerrEkström försöker göra gällande att tidningen är oroad av attdet är alltför många som nyetablerar sig för , men statistikenvisar ju i stället en kraftig nedgång i nyföretagandet. Det är alltför mångasom står på huvudet, säger , när de försöker slå upp egna företag.Ja, det häller jag gärna med orn. Men en anledning till detta är just de faktasom framgår av den lista ur tidningen som jag läste upp. Denlistan visar hur enorma svårigheter man har skapat för nyföretagande och därmedför ekonomisk utveckling här i landet. () kort genmäle: Vad i skrivitunder i reservationen när det gäller den offentliga sektorn är viktigare än vadherr nu försöker säga här i kammaren. Jag vidhåller att vad ni reservanter säger beträffandefinanspolitiken inte är särskilt framåtsyftande. Ni klarar av det på tre och enhalv rad genom alt säga: "Utskottet vill betona nödvändigheten av atlfinanspolitiken tilläts spela en viktig roll i en rörlig och smidigkonjimklur-politik. I teorin antar man gärna att finanspolitiken bör kunnaanviiiidas i såväl expansiv som kontraktiv riktning." Sedan talar ni omvad ni tyckte 197 1 och 1972. Det framåtsyftande har tagit slut! Flyttningspolitiken har varit ett stort nuirrirrcrtidigare imdcr de batten, och det är den ju alltid när och partiledare är med. Jag tycker ni skulle läsa motion 994 till årets riksdag av i rn. Han talar där orn dessa frfigor och siigor:"Viss ökad rörlighet ser vi som en naturlig följd av ciikoiijuiikturförbällriiig." Det är på det siitlct. Vi har inga varv i Noiiiaiuls inlaiul. ulan vi har varven i andra delar av laiulcl. Luxoi tabi ikcii ligger i , Det ;iri sådana delar av lainlol marr cftcitrakt.n arbetskraft, I en konjunkturupp gång blir det då givetvis cii ök.id rörlighet. Det vore viilundciligt 0111 ni söker vidhålla att en siitlan röiliglicl inte miistc komma till ståiul, om vi skall kunna klara en BNP-ökniiig, som ;ir beviset lör foitsalt ekonomisk 103 Den ekonomiska politiken in. Posten skulle och jag kunna diskutera mycketlänge. Man kan naturligtvis påvisa vad det var som skapade postens underskottnär det behövdes , men det är ju inle det vi diskuterar. Får ett statligt verk sina underskott täckta, måsteverket också i avvaktan pä vad budgetutredningen kommer att säga ochriksdagen kommer att besluta - inleverera överskotten tills vi får en annanordning. Man kan inte rycka ut ett verk och låta det få underskott läckta menöverskott överförda i ny räkning. Till vill jag säga atl jag redantillbakavisat påståenden om socialdemokratisk propaganda päålderdomshem och sjukhem. Men även om ni säger det på ett annat sätt, så insermänniskor atl den politik ni moderater står för leder till ett svagaresamhälle. Ni vill inte ha det starka samhället. Därav drar de människor somvarit med under uppbyggnaden av detta samhälle slutsatsen att det med en politikdär har etl stort inflytande kommer att bli mindre över för t. ex.åldringsvården. i (c) kort genmäle: På tal om visioner noterade jag attfinansutskottets ordförande i sitt första anförande var ända tillbaka pä1930-talet. Om man anklagar andra för bristande visioner och framtidsvyer,skall man nog akta sig för atl själv gä sä långt tillbaka i tiden. Det voreriktigare att både och finaiisininisterii kom med någrafrarntidsblickar. sade att orn vi inte vill bygga ut denoffentliga sektorn, så säger vi nej till utbyggnaden av barnstugor, sjukhus ochbyggnadsverksamhet över huvud taget. Jag vill bara påpeka att när det gällerde siffror jag redovisade beträffande den offentliga sektorn kontranäringslivet ingick icke byggnadsverksamheten i den offentliga sektorn, ochändå korn den offentliga sektorn upp på en högre nivå än industrisektorn är1977. HerrLÖFGREN (fp) kort genmäle: Jag skall först be att fä säga några ordytterligare om posten. Frågan gäller inte bara om man skall tillfredsställaposten i det här fallet, utan det är svenska folket - som skriver brev - sorninte vill betala onödigt höga porton. Det är ingen tvekan om att svenska folketreagerar när staten genom posten på den korta tid som här redovisats har höjtportona och vi dessutom är på det klara rned att en ytterligarehöjning måste göras mycket snart, troligen i början av nästaår. Folket anser nämligen att staten inte skaU vara prisledande på så sätt attden ökar kostnaderna när det inte är nödvändigt. Mänga orsaker har bidragittill utvecklingen i det här fallet, men just under dessa exceptionellaförhållanden måste väl vilka principryttare som helst kunna ta sakliga skälför att åtgärder bör vidtas sä att vi kan undvika alt höja portot. Sedan vill jag anknyta något till vad varinne på i ett tidigare inlägg, nämligen att vår reservation skulle varaknapphändig. Har anledning att klaga på att utskottet har haftkort tid på sig har väl vii oppositionen sä myckel större anledning att klaga på hur vi får.Först och främst skall vi vänta pä att utskottets majoritet skall bestämma hurden skall ställa sig, och sedan skall vi pä eller kanske någon dagklara av våra reservationer. Sä fattigt sorn angav är väl ändå inteinnehållet i reservationen 1. När han som ett exempel angav finanspolitikentycker jag att han borde läsa vad det står. Vi anför att det skall vara en"rörlig och smidig konjunkturpolitik". En rörlig politik betyder inteatt förändringar bara skall företas åt ett häll, vilket tycks vara eruppfattning. T. ex. mervärdeskatten har ensidigt utnyttjats för att höjastatens inkomster, och det har aldrig varit tal om att ni vill gä med pä attden skulle kunna sänkas om konjunkturerna eller andra förhållanden gav särskildanledning därtill. Jag har velat anföra delta som ett exempel på atl det intefattas ståndpunkter i det uttalande som vi pä grund av tidsnöd har fått görakortfattat i reservationen. Den ekonomiska poUtiken iii. HerrBURENSTAM () kort genmäle: Det är mycket intressant att konstatera attden socialdemokratiska politiken, genom den ekonomiska politik som harbedrivits och som har resulterat i de förlorade åren, har blivit reformfientlig- inte till sin avsikt men till sin verkan. Det finns anledning att verkligenslå fast detta, därför att de olika prognoser om hur vi skall ha det på långsikt som ni har utformat i ert utskottsbetänkande kommer att leda till såstora ekonomiska påfrestningar att samhiillel inle kominer att bli starkareutan svagare. försökte i sin tidigare replik göra gällandeatl jag hade överdrivit vid min tolkning av den tidigare diskuterade tabellen ilångtidsutredningen. Man skall inte dra för bestämda slutsatser, stär det. Men,, man måste väl ändå dra några slutsatser. Det anmärkningsvärda äralt ni i er utblick över framtiden inte alls bryr er om hur det hela skall gåihop, hur man skall fä fram pengarna till att betala ytterligare 40 000anställda Inorn den offentliga sektorn . De som arbetar inom den offentliga sektorn gör ett rikligtjobb och ett viktigt jobb, del är vi alla överens orn. Men därför skall deockså ha betalt, och det fär de genom skatter. Jag anser att det äranmärkningsvärt att det i utredningen har räknats med en ökning avinkomstskatten . Jag påpekar altökningen var under föregäende period. anfördesynpunkten att ökningen var endast 1 I procent därför att vissajusteringar hade gjorts i skatteskalorna. Då undrar jag: Varför, fru talman,hade man varit tvungen att göra justeringar i skatteskalorna? Jo, därför attdessa skatteskalor är helt orimliga. Det är därför man har gjort dessaändringar. Tror verkligen att det skall visa sig möjligt iframtiden att öka inkomstskatten när lönerna baraberäknas öka rned ? Tror verkligen det? Jag tror detinte, utan jag menar att det är en återvändsgränd som ni är på väg in i. Det ärverkligen oroande med en utskottsrepresentant som icke är beredd att här säganågonting om vad man skall göra för att att få fräs på nyföretagandet och somheller icke har tänkt igenom vad det innebär ur Nr 108 skattesynpunkt och andra synpunkteratt försöka klara av svårigheterna Måndaeenden genom att låta den offentligasektorn lösa alla sysselsättningsproblem. 4 iuni1973 Det finner jag utomordentligtanmärkningsvärt. Den ekonomiska () kort genmäle: m. . talman! Jag konstaterar attherr inte riktigt lyssnadepå vad jag sade när det gällde inkomstskatteökningen . För detförsta var det en reducering av inkomstskatten på grund av en skattereform, ochför det andra och det är synnerligen viktigt har den omläggning som sker avbeskattade förmåner vid sjukdom, arbetslöshet m. m. givetvis också påverkatresultatet. Påståendet alt socialdemokratin skulle vara reformfientlig och att en moderat politik skulle ge större utrymme för reformer fårhelt stå för räkning. Tror någon pä det? söker fortfarande ge sken av att ni skulle hagett någon anvisning om hur finanspolitiken skaU utformas under det budgetår vihar framför oss eller kanske som stundar. Men det finns ju inteett enda konkret förslag att ta på mer än dessa tr-e rader sorn ni avfärdarhela finanspolitiken med. Och hur kan vara säker pä att det skallbli en portohöjning, om nu postverket skall inleverera sitt överskott tillstatsverket? Det kan väl inle förutsäga - det är ju regeringen somavgör detta. Utskottsmajoriteten räknar med att hänsyn kan tagas till dennainleverans av medel, om och när postverket säger sig habehov av en portohöjning. Jag tycker del är orimligt när ni går ut och skrämmermed att det skall bli en portohöjning, därest man följer utskottsmajoritetensförslag. i talade om visioner och sadeatt jag var långt tiUbaka . Varför nämnde jag ? Jo,därför att moderatema anklagat oss för att föra en skrämselpropaganda. Detvar den enda punkt där jag berörde . Det är klart att ett ökat uppförande av barnstugor skullei någon mån ha påverkat byggnadsverksamheten, men vad jag menade var att när nitalar om den offentliga sektorn ger ni den sken av att vara någonting abstrakt,någonting sorn det inte går att ta pä. När vi frågar, orn det är detta sorn ärden offentliga sektorn, svarar ni nej. "Men är det dä det här som är denoffentliga sektorn?'" Nej, det är inte det heller!