prot · FW0995 · 1973-12-31 00:00:00 — Det är riktigt att vår press dominerar Söderhamnsregionen,och den har drivit frågan om myntverket. Jag har också drivit den här frågan ommyntverket. Den borgerliga pressen vUl nu få det till att regeringeninte har infriat sina löften till mina länskamrater i och med den utökning somsker på LM. kanske erinrar sig att när jag hade fått beskedenfrån koncernledningen , meddelade jag detta tUl . Därförborde vara fullständigt medveten om att det då inte skulle blinågon utökning av Söderhamnsfabriken. Det har skett pä ett senare stadium medpåtryckningar från regeringen. Den dag regeringen fattade beslut i den härfrågan visste man inte någonting om detta hos fabriksledningen i . Det är naturligtvis, , svårt att vara moderatriksdagsman och vara bosatt inom stödområdet. Det är ju moderatasamlingspartiet som starkast vämar om de fria marknadskrafterna. Vi har besvärligheteri vårt län, men vi har en företagsstruktur som helt domineras av den friaföretagsamheten. Där pågår rationaliseringar, koncentrationer och nedläggningarsom innebär att vi har hamnat i dessa svårigheter. Nej, , vi mäste vidareutveckla den ekonomiskademokratin sä att löntagarna och samhället får ett avgörande inflytande överföretagen och deras etableringar. Herr talmannen anmälde att anhållit att tillprotokollet få antecknat att han inte ägde rätt tUl ytterligare replik. De stämningar som både allmänhet ochpolitiker i känt under de senaste årens lokaliseringspolitiskadiskussioner och alltjämt känner kan sammanfattas i två ord: förvåning ochbesvikelse. Vi känner förvåning över att med sittutomordentligt centrala läge mellan och inte kommit i frågaför lokalisering av statlig verksamhet. Det är svårt att finna en region utanförMälardalen som har en i detta avseende bättre geografisk belägenhet. Vi känner besvikelse därför att statlig verksamhet så välbehövs för länets fortsatta utveckling. befinner sig visserligeninte i samma akuta sysselsättningskris som en del andra län - bekymmer finnsdock i vissa delar av länet men en framsynt politik mäste ju gå ut pä attförebygga problemen, i detta fall att medverka tUl en differentiering avnäringslivet, som är alltför ensidigt. Antalet sysselsatta inom jordbruketär extremt högt och rationaliseringen fortgår i rask takt. Man har därföranledning att befara allvarligare sysselsättningsproblem , och detgäller att stämma i bäcken och inte i ån. De verksamheter som är särskilt lämpliga att knyta till Skaraborgslän är naturligt nog jordbruksinstitutioner samt diverse mUitära anläggningaroch institutioner. Vi har reagerat starkt mot att statsmakterna i strid med denmihtära sakkunskapen beslutat placera arméns tekniska skola så långt från denkrigsmateriel som skall utnyttjas i utbildningen att skolan kan befaras fungeramindre bra. Representanterna för , och moderatasamhngspartiet har både 1971 och föreslagit att skolan placeras i ,där tillgängen på undervisningsmateriel är god och där dessutom lämpligalokaler finns i den fabriksbyggnad som uppfördes förSvenska och som ännu inte kommit tUl användning. Denna dag kommer dess värre heller inte att bli någonglädjens dag ur skaraborgsk synvinkel. Alla våra motioner har avstyrkts. Denenda lilla ljusglimten är den reservation som inrikesutskottets ordförandefogat till betänkandet. Han har bl. a. i anledning av en socialdemorkatisklänsmotion yrkat att beslutet om utlokalisering av statens jordbruksnämndskall utredas ytterligare. Man bör därvid, framhåller han, undersöka om Skövdekan vara ett lämpligare alternativ än . Frän sida harherr Hylländer och jag yrkat på ytterligare utredning med sikte på lokaliseringav statlig verksamhet tiU bl. a. utan att ange någon speciellverksamhet. Vi ansluter oss självfallet gärna tUl reservation.Med tanke på länets jordbruksbetonade näringsliv och de kontakter medjordbruket och dess organisationer som statens jordbruksnämnd har mäste enlokalisering tiU vara mycket lämplig. Som läget nu är utgör enförnyad utredning vårt enda hopp. Jag yrkar därför bifall till reservationen 6. Så tUl sist, herr talman, ett enda ord om den debatt somhär förts om vårt län. Jag skall inte bemöta och därmed riskera att helhetsintrycket av denna debatt för Skaraborgsläns del kommer att bli än mera negativt än det redan kan ha blivit. Omlokalisering av viss statlig verksamhet FruLUDVIGSSON (s): Jag hade begärt ordet i första handför att beröra den fräga som tas upp i reservationen 3 av , menmed tanke på det meningsutbyte som alldeles har ägt rum här skall jagfatta mig väldigt kort i det avseendet. förslag, att beslutet om lokalisering avdel av mynt-och justeringsverket till skall omprövas till förmån fördess placering i , har väckt inte så liten förvåning. Ingen har funnitdet vettigt att bokstavligt talat slå plugg i hålen på framdragna ledningar fördet färdigprojekterade bygget och böa röja på annan tomt och annan ort istället. har också blivit helt ensam om sin reservation, även omhan fått ett visst moraliskt stöd i ett särskilt yttrande av de övrigaborgerliga utskottsledamöterna. Efter replikskifte med på förmiddagenförstår man honom kanske litet bättre. Jag fick i varje fall den uppfattningen- och verifierade den alldeles att inte heller han hävdaratt man till vilket pris som helst kan riva upp det här beslutet. Faktum är att förberedelserna för detbygge som skall inrymma verket har hunnit så långt vid det här laget att detförefaller helt orimligt att på detta stadium ändra pä beslutet. Syftet medherr förslag kan förmodas ha varit att hälla i fortsatt Omlokahsering av viss statlig verksamhet hågkomstnär det gäller regionalpolitiska åtgärder, och det har vi naturligtvis frän t.ex. ingenting emot. SkUlnaden är väl den, kan man möjligensäga, att vi har talat för vår hemorts behov men inte emot någon annans. Jag tror att det fortfarande finns anledning att erinra om och därmed möjligen rätta tUl en ganska vanlig, felaktig uppfattning attåtskilliga kommuner, belägna bara en eller ett par timmars resa från Stockholmoch mitt i vad många uppfattar som ett högexpansivt område, har fåttkämpa med en sviktande arbetsmarknad och med vikande befolkningsunderlag.EskUstuna har exempelvis fått vidkännas betydande minskning av sittinvånarantal beroende på att antalet arbetstUlfäUen minskat. Men bekymret är inte bara att antaletsysselsättningstillfällen sjunker utan fastmer den ensidighet somarbetsmarknaden erbjuder. Det finns en påtaglig tendens att de ungdomar somskaffat sig en längre och mer kvalificerad utbUdning söker sig ifrån den härbygden för att fä ett arbete som de vill ha och som de är kvalificerade att få.Självfallet är inte detta någon bra situation för en så pass stor region. Det ärinte bra för de individer som berörs, och det är inte bra för regionen somsådan. Behovet av att bredda struktur är för övrigtså klart verifierat genom analyser och uttalanden att mot den bakgrundenpropositionens förslag om ytterligare utflyttning dit framstår som ytterst välmotiverat. Den här orten är således ett bra exempel på hur värdefull denföreslagna omlokaliseringen blir för mottagningsortens arbetsmarknad som ettbalanserande inslag. Givetvis löser detta med utflyttning av ett statligt verkinte alla problem på respektive orter det har många talare slagit fast här . Men det är ett betydande bidrag i ansträngningarna att nå fram till enallsidigare struktur på arbetsmarknaden. Jag vill, herr talman, yrka bifall till utskottets förslagpå samtliga punkter. HerrNORDGREN (m) kort genmäle: Fm har varit vänlig att ge migmöjlighet till ytteriigare ett kort inlägg här. Dessutom har hon varit älskvärdnog att göra vad jag nästan hade väntat mig att skulle ha gjort,nämUgen säga att under den fömtsättning som jag angav att förberedelserna i hade kommit så långt att verkligen någotstörre kapital investerats där var den här resei-vationen ägnad att hållaSöderhamn i åtanke. Det är alldeles riktigt, . Men jag hadeverkligen väntat av finansministern, då han säkerligen kände tUl hur långt manhunnit i , att vi i den här omlokaliseringsetappen skulle ha fåttnågonting annat föreslaget tUl , vUket vid upprepade tillfällenutlovats. Till skulle jag vilja säga att 50 plus 250 är300 nya arbetstillfällen i , vilket blivit resultatet om i följt mig i voteringen 1971. Jag hoppas att herrÖstrand, som själv sitter som ordförande i en ganska betydandeproduktionsförening. Stiftelsen , inte bygger ut detföretaget om det inte finns anledning och behov. Föreligger behov så byggersäkerligen ett företag som ut under alla förhållanden. Ett sådantföretag har möjligheter tUl detta och jag kan inte tänka mig att regeringenskulle hindra det. Lät mig tUl sist påminna om att vi iSöderhamn och i stödområdet över huvud taget anser att aUmänna stödområdet har fått för litet i förhållande till andra områden i såväl etapp 1som etapp 2. Det finns anledning att fråga: Varför missgynnar regeringenNorrland och alldeles speciellt ? HerrHYLTANDER(fp): Jag kan inledningsvis instämma i vad herrarBlomkvist och i i sina anföranden har sagt om behovet avlokalisering av sådan verksamhet som det här gäller tiU . Likasåkan jag instämma i den besvikelse som givit uttryck för över attSkaraborgs län har blivit förbigänget i både den första och den andrautlokaliseringsetappen. Jag tillät mig i den debatt som vi hade attframföra några synpunkter just i detta avseende och att göra några funderingarom varför länet som sådant har blivit förbigånget både vid den förstautlokaliseringen och i det förslag som ligger tiU grund för denna andrautlokalisering. Det verkar precis som om man söker finna orter som svarar motett visst storlekskriterium när man försöker utlokalisera de här stathgaverksamheterna. Av förteckningen över orter som kommit i fråga i de tvåetapperna på s. 14 och 1 5 i inrikesutskottets betänkande framgår att ingen avdessa orter har mindre än 50 000 invånare. är den minsta orten. Sedanhar Norrlandsstäderna, om jag får säga så, ett invånarantal som understiger 100000. Men därefter kommer ett flertal kommuner som har ett invånarantal pä över100 000. Jag gjorde som sagt några funderingar om detta i debattenden , och jag skall inte trötta kammarens ledamöter med att upprepamitt resonemang om just läns struktur utan hänvisar till anförandetden . Samhällsstrukturen i länet utgörs av ett stadslandskap medett nätverk av orter som är grupperade kring centralorten och somsammantaget är betydligt större än de flesta av de kommuner som blivit föremålför utlokalisering. Jag tUlät mig också att visa en del kartskisser päkammarens TV-skärm - bl. a. en skiss över länet där var inlagt.Jönköping har ju enligt de uppgifter som föreligger bortåt 110 000 invånare,och lägger man in på den aktuella kartskissen täckscentralorterna , , , , och . Detinvånarantal man kommer upp tUl överstiger betydligt - ävenom manTrånräknar ytterområdena i de uppräknade Skaraborgskommunerna kommer mansäkerligen upp till 120 000 ä 130 000 invånare, kanske något mer. Då har mansamtidigt en struktur på landskapet som gör att man slipper en hel del av desociala olägenheter som den täta bebyggelsen onekligen åstadkommer och påvilket vi har en del åskådningsmaterial strax utanför det här huset. Det ärnägot som följer med täta befolkningskoncentrationer. Omlokalisering av viss statlig verksamhet 9 protokoll 1973. Omlokalisering av viss statlig verksamhet Jag hävdade också vid det här tUlfället, och det har jagalltid gjort när -vi resonerat om dessa frågor, att vi borde ha en bättre grundatt stå på när det gäller att bedöma det ideala befolkningstalet i en tätort,så att vi vet var de positiva faktorer som följer med ett större befolkningstaluppvägs av de negativa. Det finns nämligen också negativa faktorer. Det skullevara mycket intressant om vi, innan några utlokaliseringar företogs, hade fåtten sådan utredning med avvägning som visar var de positiva faktorerna möter denegativa och var det ideala befolkningstalet alltså ligger. Jag vägar inte ha någonmening om huravida det talet ligger vid 50 000 eller vid 100 000, men att detfinns en sådan avgränsningszon mellan positiva och negativa faktorer torde varaovedersägligt. Sedan har det i den debatt som här förts om länriktats en del angrepp mot det parti som jag tUlhör. Själv har jag inte blivitangripen, men jag tycker att jag ändå kan fä säga några ord om det som man idet sammanhanget har framlagt vissa synpunkter pä. Det var som isitt anförande hade några beska ord att säga om vissa yttranden av herrWikström vid , -vilka hade tagit del av ipressreferaten. När sade som han gjorde uppfattade jag för det närmast sä att gav uttryck för uppfattningen att Skaraborgsläns ledamöter på den socialdemokratiska sidan trots sina goda kontakter medregeringen inte har lyckats få igenom någon lokalisering tUl länet. Det var detsom låg bakom de yttranden gjorde i det sammanhanget. Vidare har det s. k. skaraborgska grälet i remissdebattenberörts i diskussionen. har inte velat gå in på den saken, menjag tycker att jag kan fä ange vad jag uppfattat som det som låg bakom herrRichardsons inlägg i det fallet. Det var närmast besvikelse över att det integörs gemensamma framstötar över hela linjen utan att vi blir delade i tvåhälfter och att socialdemokraterna sällan viU diskutera sina motioner ochframstötar med oss. Jag kan nu också konstatera att i varje fall inte jagkontaktats tidigare rörande motionen 1701 frän socialdemokraterna, vilkenmotion jag mycket väl hade kunnat stödja och skriva pä. i berörde sedan i sitt anförandefältstationen i och nämnde då en framstöt beträffande denna frän värthäll. Ja, den innebär att vi har följt upp en fräga som vi har varitöverens om, nämligen att försöka få hela förlagd till länet,vilket i och för sig är mycket motiverat med hänsyn till det djurbestånd somfinns i länet, och i det hänseendet kommer man tydligen att få en hel delbekymmer i den del av län där högskolan nu kommer att förläggas pågrund av bristen på husdjursmaterial. Den motion som då åsyftadeär motionen 1973:1961 med som första namn, där vi motionärerföreslär en undersökning av möjligheterna att avbryta utbyggnaden i ochatt förlägga vissa delar av högskolan till . Det förslaget tyckerjag att det finns all anledning att stödja. Om inte kammarens arbetsordningblir rubbad kommer den frågan upp till debatt och beslut . Så ett par ord om några av dagens övriga inlägg och om debeslut vi skaU fatta. och jag har i en motion 1973:1710uppställt tre punkter och menar i den första att man borde undersöka delegations- möjligheterna,alltså möjligheterna att decentralisera verksamheten tiU regional och lokalnivå. Vi hemställer i den andra punkten att beslutar att uppskjutaställningstagandet tUl den andra utflyttningsetappen i avvaktan på utredningoch insamlande av erfarenheter från den första utflyttningsetappen. I tredjepunkten hemställer vi att beslutar att i samband med ett kommandeförslag tUl utlokalisering efter detta uppskov med kommer med som utlokaliseringsort. Vi kommer, herr talman, att rösta för bifall till denmotionen på de punkter som här är aktuella. Vi kommer till att börja med attrösta för bifall tUl de tvä första punkterna, och om de inte blir bifallnaanser vi oss fria att rösta för den tredje punkten i motionen som i viss delsammanfaller med reservationen 6. Men alldenstund den punkten går ut påutlokalisering i allmänhet tUl länet och under debatten harframställt ett yrkande om bifall till motionen 1701, där han står som förstanamn och som avser ett bestämt lokaliseringsobjekt, anser vi oss fria attstödja detta yrkande före den reservation som är avgiven av iArvika och betecknad som nr 6. Beträffande ställningstagandet att länet bör fåjordbraksaktiviteter ber jag att få hänvisa till den debatt som fördes isamband med förra utlokahseringsomgängen . Dä väckte vi riksdagsledamöterfrån fp, c och m frän länet en motion, där jag stod som första namn, och somföreslog att lantbruksstyrelsen skulle lokaliseras tUl , vUketjag fullföljde med yrkande i debatten. Här har framförts godaskäl för lokalisering av jordbruksaktiviteter tUl länet, och jag instämmer tUlfullo i den uppfattningen. Och jag hade samma synpunkt även då. framförde yrkande om placering i , vilket föranleddekontrapropositionsvotering mellan yrkandena om lantbruksstyrelsens placering iSkaraborgs län respektive . Efter att ha tittat på siffrorna från denröstningsomgången konstaterar jag att det vid den kontrapropositionsvoteringsom skedde före hu-vud-voteringen var 20 ledamöter som stödde värtmotionsyrkande. Av de 20 ledamöterna var tio folkpartister, fem centerpartister,tre moderater och två socialdemokrater. Samthga folkparti-, center- ochmoderatledamöter från länet stödde alltså vår motion under det att vi tyvärrinte fick stöd frän de fyra socialdemokraterna från länet, som avstod i denförberedande voteringen och sedan i huvudvoteringen röstade för bifall tUlplacering i . Jag tror att det var som talade om densyndare som sig bättrar och omvänder, och jag har självfallet ingenting emotatt vi slåss med om jordbruksnämnden genom att stödja motionen1701, men det förefaller litet underligt att socialdemokraterna i länet gickemot den tidigare lokaliseringen av lantbruksstyrelsen till vårt län, somkanske var väl sä motiverad för som dagens aktuella lokahseringav jordbruksnämnden. Jag har, herr talman, bara för ordningens skull velatreferera hur förhållandena har varit i det här sammanhanget. Jag tror att viskall försöka att få sä mycket som möjligt av den aktuella verksamheten tUl Omlokalisering av viss statlig verksamhet Omlokalisering av viss statlig verksamhet Skaraborgslän, men jag tror också att det är nödvändigt att vi i det fallet försökerenas. Den röstförklaring jag här har avgivit innebär att vi kommer att stödjaherr motion i en senare omgång under föratsättning att de två förstayrkandena i vår egen motion inte vinner bifall. i (c): Jag har med intresse lyssnat pä vissa avdagens talare. En av dessa var min läns- och bänkkollega , som isitt inledningsanförande gjorde en intressant redovisning för hur frågan omutlokalisering av statliga verk har behandlats och hur den aktualiserades redani . Det är alltså en tidsrymd av fram tillbeslutet. Utredningen om statliga verk låg ju i kanslihuset under ganska längtid utan att det hände någonting, och det var först - om jag inte missminnermig års val som regeringen gav löften om att vissa orter i landetskulle få utlokaliserad statlig verksamhet. Detta följdes sedan upp i denproposition som låg till grund för den första etappen. Det dröjde alltså länge innan nägot förslag omutlokalisering kom. Den enda förklaringen torde vara den att regeringen varitfångad i övertro på centraliseringsideologin och att den inte märkt vilkaproblem som växt fram såväl i storstadsområdena som ute pä landsbygden. har statliga verk vuxit upp med, jag höllpå att säga våldsam kraft. Mastodontbyggnader har uppförts för att rymma densvällande verksamheten, och först när problemen tornat upp sig iStockholmsområdet, när de regionala svårigheterna förvärrats och när kraven pådecentralisering från landets skUda delar skärpts, har regeringen kommitunderfund med att något mäste göras. Om regeringen hade varit mera lyhörd fördecentraliseringstanken i ett tidigare skede och inte varit sä fastlåst icentraliseringstänkandet hade vi inte haft problem av det slag vi nu brottasmed. Men bättre sent än aldrig. Jag kritiserar inte i sak vadsom nu sker utan är mycket glad över att det händer något. Jag vill säga attäven om det kostar pengar med den utlokalisering vi har att besluta omoch även om den kanske skapar vissa problem, är jag övertygad om att det skullekosta samhället ännu mer om vi skulle dröja med besluten. Vi skulle skjutafrågorna framför oss, problemen skulle förvärras som vi dröjer medde här besluten. Jag har förståelse för att det för vissa människor som berörsav besluten kan uppstå svårigheter, och sä långt det är möjligt måste man frånsamhällets sida försöka att eliminera dessa. En annan sak som jag tycker varit intressant i den härdebatten är att mänga talare äntligen har kommit underfund med att det uppstårproblem när människor tvingas att flytta från en ort. Jag tycker det är enframgång. Det var att detta gick upp för dem av kammarens ledamötersom inte insett det tidigare. Och jag frågar: VUken förståelse har man tidigarevisat för alla de människor som har tvingats flytta, vilkenförståelse har man visat när man i mycket hög grad prioriteratflyttningsrörelserna framför lokaliseringen? Här har man talat om att det saknas totalkalkyl. Jag frågar: Vad har man haft för totalkalkyltidigare, när man har fattat beslut om att i första hand flytta människorna ochsedan i andra hand vidta lokaliseringspolitiska åtgärder? Jag representerar ett län som jag höllpå att säga under har fått se människor flytta till olika delar avvärlden, och inom det här landet också. Men det har ändrat sig litet grandunder . Länet har emellertid drabbats av indragning av statligverksamhet. Jag tänker pä och indragningen avdistriktskontoret i . Det räknas med att ett 80-tal arbetstUlfäUen därmedförsvinner. När trafikutskottet behandlade propositionen om ändrad regionalorganisation för SJ, erinrade utskottet om att kommunikationsministern i sinproposition framhålht att delegationen för lokalisering av statlig verksamhethade att överväga de möjligheter som finns att från utlokaliseraytterligare statiiga verksamheter. Utskottet förklarade då att det varnaturligt att de orter, där distriktsexpeditioner föreslås bli indragna detvar i det här fallet , och omfattas av delegationensöverväganden. underströk angelägenheten av att sådanaöverväganden sker. beslöt i enlighet med trafikutskottets betänkandeoch uttalande. När regeringsförslaget kom fanns emellertid inte Växjömed, trots rUcsdagens enhälliga uttalande. Jag anser det anmärkningsvärt attinte G-länet blir tillgodosett, med hänsyn tUl dels att statlig verksamhetförsvinner, dels att har uttalat att det borde ske en lokaliseringoch ett tillgodoseende av behovet för G-länet. Jag vill påpeka att G-länetsbefolkning i stor utsträckning arbetar inom näringsgrenar, somsysselsättningsmässigt är på tillbakagång, att G-länet hör tUl de län, som lägsta andelen servicesysselsatta i landet mot förlandet I dess helhet och att åldersfördelningen avviker från riksgenomsnittetgenom en överrepresentation av åldrarna , medan åldersgrupperna 2059är underrepresenterade. Dessa fakta talar tydligt för att även G-länet har ettstort behov av sysselsättningsförstärkning. Ur regionalpolitisk synpunkt finnsstarka skäl för att detta län skulle ha kommit med i det här sammanhanget.Samtliga riksdagsledamöter frän G-länet har motionerat och aktualiserat dessafrågeställningar, men vi har dock inte försökt oss pä att föreslå någonflyttning av de nu aktuella företagen till länet. Däremot har vi begärt attrUcsdagen uttalar sig för att G-länet skaU komma med vid fortsatta verksamheterav detta slag. När utskottet behandlat motionen har man hänvisat till tidigareuttalanden om behovet av förstärkning i Sydöstsverige. Det var som sagt attbeklaga att regeringen inte följt de uttalanden som tidigare gjorts avutskottet och beträffande G-länet. Det är en annan sak jag vill ta upp med min bänkkollega,. Han var litet irriterad över ett uttalande av . Detgällde en passus i TV-debatten mellan och inrikesministerHolmqvist. Tydligen har denna debatt vållat en väldig irritation Inom desocialdemokratiska leden och bland s-tidningsmännen. Inrikesministern hadedärför ett behov av att sända ut ett TT-meddelande ett meddelande som inteändrade nägot i sak och tog upp frågan i den här debattenunder förmiddagen. Omlokalisering av viss statlig verksamhet Omlokalisering av viss statlig verksamhet Såvitt jag förstår gällde denna hänvisning s. 28,där det bl.