prot · FW0963 · 1973-12-31 00:00:00 — Den har visatsig ytterligt anpassningsbar genom tidernas förändringar, och man kan medbestämdhet säga alt folkhögskolans frihet har gett den dess styrka. Det varmånga som när grundskolereformen var i antågande spådde folkhögskolornas undergång.De passade ju inte på, menade man, att ta över fackskoleuppgifter och hknande.Men det har visat sig att folkhögskolorna mer än väl bestått den S aprU 1973 Bidrag till driften av folkhögskolor den 5 aprU 1973 Bidrag tiU driften av folkhögskolor provet,och en ökad tiUslutning av elever har kunnat noteras. Den utredning som är tillsatt, och som jag vet behövs,kommer att analysera och bedöma folkhögskolans utveckhng och verksamhet. Denkommer också att lägga fram förslag om en anpassning till nya situationer ochnya tider på ulbUdningens område. Detta är riktigt, men jag vUl i detsammanhanget uttrycka en stUla förhoppning om att man aUt framgent låterfolkhögskolan behålla sin särart, ty härigenom låter man den också ha kvar sinstyrka. (vpk); Till fjolårets riksdag väckte vi frånvpk-håll en motion i vUken vi åberopade förslag om att tiokombinerade tjänster som ämneslärare och konsulent skuUe inrättas. Vi ansåg allen sådan åtgärd skulle vara ett effektivt sätt att delge oUka skolorerfarenheter av en viss sorts verksamhet vid en skola, delta i synnerhet somavsikten med sådana tjänster var att de skuUe kunna disponeras alternativt isamverkan mellan folkhögskola, studieförbund och länsbUd-ningsförbund ellermellan folkhögskolorna och . 1 vårt StäUningstagande i fjoltog vi också hänsyn tiU den betydelse vi anser att folkhögskolorna har i vuxenutbUdningssystemet. Vi såg de av skolöverstyrelsenföreslagna tjänsterna som betydelsefuUa för samordningen inom detta system. När nu har föreslagit att varjefolkhögskola skall ges möjlighet att omvandla lärartimmar inom den lUldelningsom gäller för skolan för samordningstjänster inom vuxenutbUdningen, har viansett det ligga väl i hnje med tanken i vår fjolårsmotion. Vi har därför imotionen 1292 yrkat på inrättande av samordningstjänsler inom vuxenutbUdningeni enhghet med vad föreslagit. Reservationen 1 till utskottels betänkande tar fram detsom också SÖ betonat om en lokal och regional samordning avutbUdningsinsatserna. Även om frågor av detta slag behandlas i kommittén förstudiestöd åt vuxna och i den nyhgen tUlkallade folkhögskoleutredningen, såanser jag i likhet med reservanterna all man mycket väl kan genomföra dennödvändiga samordningen på det sätt SÖ föreslagit utan att fördenskuU föregriparesultaten av de nämnda utredningarna. I hkhet med anser jag det också nödvändigtall samordningen blir snabbt genomförd. Jag vUl därför också yrka bifaU tUlreservationen 1. HerrKARLSSON i (c): började sitt anförande med altsäga all det inte förelåg några revolutionerande meningsskUjaktigheter iulskoltel i denna fråga. Jag kan instämma i del. Jag kommer inle heller mednågra revolutionerande synpunkter, bara några reflexioner. Det är huvudsakligen med hänvisning till arbetet inomfolkhögskoleutredningen som utbUdningsutskottet har avstyrkt en rad motionerom folkhögskolan. Jag vill understryka att det är glädjande att utredningen har tUlkommit.Det är nödvändigt att lid efter annan överse förhåUandet mellan samhäUet och enskolform som folkhögskolan med dess möjlighet tUl förändringar eller låt migerkänna det motsatsen. Men arbetet tycks bh omfattande. Det kan komma attmedföra svårigheter i skolornas arbete, om vissa ställningstaganden dröjer,kanske inte så mycket för skolans möjligheter alt ge en adekvat undervisning åtdem som sökt sig dit som för samhällets möjligheter att utnyttja skolformen. När det gäller de motioner på vUka det föreliggerreservationer, har jag egentligen ingenting atl tUlägga utöver vad herrElmstedt har anfört. Låt mig bara säga, atl sedan för två årsedan uttalade nödvändigheten av att olika vuxenulbUdningsformerstöder och kompletterar varandra, så har behovet av ett sådant stöd och ensådan samverkan inle blivit mindre. En viktig form för ett samordnat arbete ärde kortare ämneskurser vid folkhögskolorna, där man har etablerat samarbete medstudieförbund eller andra vuxenutbUdningsorgan. Det kan inte vara riktigt från folkhögskolomas sida i sådana faU i ganska hög grad är hänvisad tiUatl arbeta med tiUäggstimmar för att administrativt och pedagogiskt kunnagenomföra dessa kurser. När det gäller de ordinarie lärartjänsterna, är det förskolformen av mycket stor vikt att lärarna känner trygghet i anstäUningen. Sålänge anställningsformen ordinarie tjänst finns, är det nödvändigt atl möjligheterfinns för huvuddelen av de anstäUda lärarna att inom anständig tid kunna erhåUaen sådan tjänst. Som framhöll, är det så alt disproportionenmellan ordinarie och icke-ordinarie tjänster inte bara kvarstår utan har ökat.En eventuell förändring i tjänste- och lönesystemet, som utskottet åberopar,kan inle vara lUlräckhg grund för att behålla de nuvarande proportionerna. Inleheller har jag i t. ex. dhektiven för folkhögskoleulredningen kunnat utläsa,att man befarar sådan nedgång i elevrekryteringen att den skuUe kunna åberopasför ett bibehållande av disproportionen. Detta leder mig, herr talman, tUl ytterligare etl parreflexioner. har det anförts, att folkhögskolans uppgift helt skuUe Uggai att ge kompletterande utbUdning till dem som inte haft möjlighet att utnyttjadet reguljära skolväsendet. I takt med och gymnasieskolansgenomförande och framväxten av vuxenutbUdning i ohka former skullefolkhögskolans uppgift kunna nedtonas. Jag tänker inle bestrida och ingenannan gör det väl heller att skolan har gett sådana möjligheter tiUkompletterande studier. Men låt mig understryka atl de aldrig har varit de endauppgifterna eller ens de utslagsgivande. Skolan har använts för atl beredabUdningsmöjligheler också av annat slag. Jag behöver inle här erinra om vadskolformen har betytt för reahserandel av den folkliga självstyrelsen, men jagvUl understryka atl såvitt jag förstår - denna uppgift är lika viktig också och . Det kan aldrig vara tUlräckligt med en fastsläUd lägsta nivåi fråga om kunskaper och annat för en verksamhet i ett komphcerat samhäUe, varesig det skulle gäUa gmndskolenivå, gymnasienivå eller någon annan nivå. Del är därför del finns vissa risker med atl ifolkhögskoledebatlen tala om nivåer även om del ibland med hänsyn tUl denkompletterings-uppgift, som enligt mm mening folkhögskolan också bör kunnasvara för, den 5 aprU 1973 Bidrag till driften av folkhögskolor den S aprU 1973 Bidrag tiU driften av folkhögskolor tyvärrtycks vara nödvändigt att använda ordet. En skola med den frihet i fråga omkursplaner som folkhögskolan haft och som jag hoppas att den får behålla haralla möjligheter att lägga undervisningen där den behövs med hänsyn tUl dem somsöker sig lUl skolan. Jag har, herr talman, givetvis den uppfattningen attutvecklingen går mot mera varierande kurstyper. SjälvfaUet kommer då in i bUdenvissa speciella elevgrupper handikappade och andra - som har behov avkompletterande utbUdning. Men det viktigaste synes vara möjlighelema tillvidare utbUdning ulan specialkompetens men med inriktning på aktuellaförhåUanden och ämnesområden. Lika självklart är det för en skola av den här typen attdet måste finnas en ryggrad i form av en relativt lång kurs. Folkhögskolan kanenligt min mening inte få utvecklas vare sig tUl en anpassnings- eUerinpassningsanstalt eller tiU ett beställningsinslilut för kurser. TUl sist, herr talman, beklagar jag att utskottet inte nuansett sig kunna ta stäUning tUl frågan om en omvandling av den gamlafUialfolkhögskolan i tUl en självständig folkhögskola. Jag yrkarbifall tUl reservationerna 1 och 2. HerrJONSSON i Ahngsås (fp): Den mer än hundraåriga folkhögskolan skUjersig i många avseenden från andra skolformer. Man utformar själv sin verksamheti anslutning tUl folkhögskolestadgans målformulering, som talar om atl utvecklaförmåga tiU självständigt länkande och kritiskt omdöme samt att främjastudieintresset. För folkhögskolan finns ingen central läroplan. Del är baraämnet musik som är obhgatoriskt. Men ändå är det de vanliga skolämnena somdominerar, även om ämnesrubriceringen ofta avviker från ungdomsskolans. Därfinns alltså ämnen som mUjökunskap, forskning, politik, kulturorientering ochu-landsfrågor. Trots att folkhögskolorna har haft denna frihet ochobundenhet har de ändå haft del gemensamt att man sökt anpassa sig efter nyatiders krav. Del gäUer de ständigt förändrade avnämarkraven, men del gäUerockså på det pedagogiska området, där folkhögskolan i sin nuvarande form varitnågot av ett andningshål. Etl annat uttryck för förändring inom folkhögskolanär de många ämneskursema, längre och kortare, och deltar cirka25 000 elever i sådana ämneskurser. På det kulturella området har folkhögskolan spelat en storroll. Där har flera skolor satsat mycket energiskt på bl. a. estetiska ämnen.Flertalet skolor är knutna till organisationer som genom att de är idéburnaäven givit en särskUd profll åt skolorna. Inom elevkårerna har också förändringar ägt rum.Genomgående är att medelåldern kraftigt har höjts . Det ärframför aUt vuxenstuderande med endast en kort eller brislfäUigtungdomsutbildning som bidragit till detta. De handikappades antal har ocksåökat. En annan iakttagelse är all antalet elever med socialaproblem har blivit fler. Det gäUer både i relativa och i absoluta tal. Här harfolkhögskolan till skUlnad från andra ulbUdningsformer kunnat erbjuda en samladmUjö kring studier och tUlfäUe till mänskhga kontakter. Så gott som allafolkhögskolor är internatskolor, och av alla folkhögskolesluderandebor också på skolorna. Men denna nya sammansättning av elevkategoriernainnebär också ett större krav på elewårdsin-satser från skolomas sida. Där harinte minst lärarkåren gjort en utomordentligt fin insats. Men det är inletUlräckligt. Det är heller inte rimhgt att tänka sig att lärare och rektorer,som i övrigt har en mer än välfylld arbetsdag, också skall kunna klara ut deaUtmer växande behoven av personUg rådgivning, behov som ofta har denkaraktären all det skulle behövas specialistinsatser. Varken möjligheterna tUlhjälp inom skolan eller förstärkning utifrån är tUlräckliga. Även om dennytUlsatta folkhögskoleulredningen inte har det direkt angivet i sina direktivhoppas jag att man i den totala översyn utredningen gör också söker fånga indenna problematik. Flertalet skolor har folkrörelser och stiftelser lUlhuvudmän, och de har alla det gemensamt atl deras ekonomi är pressad.Skuldsättningen har för de här skolorna varit mycket besvärande; desaneringsbidrag som beslutade om 1966 för att under en femårsperiodge skolor med akuta skuldproblem en avlastning inom ramen av 2 miljoner kronorom året har utgjort ett värdefuUt tUlskott. Tyvärr har inle dessa anslag kunnat lösa de långsiktigaskuldproblemen, och därför beslöt fjolårets riksdag att begära förslag frånKungl. Maj:t angående den fortsatta saneringen av rörelsefolkhögskolornasekonomi. Det förslaget har enligt propositionen inle kunnat förverkligas, ulanman har sänt besläUningen vidare lUl folkhögskoleutredningen, som skallåterkomma med förslag. I avvaktan på del har Kungl. Maj:l föreslagit alt delunder detta år hksom skaU utgå I mUjon kronor tillsaneringsbidrag. I utskottet bedömdes den frågan som mycket angelägen för deberörda skolorna. Därför skriver utskottet atl utredningen bör övervägamöjligheterna alt bryta ul denna fråga ur sitt större sammanhang och behandladen med förtur. Jag vågar tolka den skrivningen så, all avsikten är altstimulera tUl en sådan snabbhet och handlingskraft från utredningens sida altKungl. Maj:t har möjlighet att lägga ell delförslag till nästa års riksdag. I motionen 1262 har vi från folkparti- och centerhåUhemstäUt alt hos Kungl. Maj:t begär att SÖ:s förslag till utredningav försöksverksamhet för grundutbUdning av fritidsledare genomförs, det s. k.SULU-projektel, och att man också släUer erforderliga medel tUl förfogande.Utskottet har inte kunnat biträda detta krav vad gäUer medelsanvisningen.Utskottet påpekar dock all det redan nu pågår en omfattande försöksverksamhet,som när del gäUer kapacitet ligger myckel nära den volym som SÖ förordat.Ulskoltel avser vidare alt senare under denna riksdag återkomma till frågor somrör ungdomsledar-utbUdningen med anledning av bl. a. vår motion och kravet påatl kunna presentera en mera samlad bUd av de typer av ungdomsledarulbUdningsom finns inom organisationer och skolor. Den försöksverksamhet som pågår kan tills vidare fortsättai oförändrad form och omfattning vidde olika skolorna inom den nuvarande folkhögskolestadgans ram. Men det hindrarinte att man måste konstalera att det är mycket angeläget all SULU:s förslagsnarast förverkligas. Det finnstvå reservationer fogade tiU detta utskottsbetänkande, och den S aprU 1973 Bidrag tiä driften av folkhögskolor den S aprU 1973 Bidrag ttU driften av folkhögskolor till demyrkar jag bifall. Jag vUl bara ytterligare helt kort kommentera den förstareservationen. Den har sitt ursprung i några motioner som bygger på de äskandensom gjorde i sina petita, där man hävdade nödvändigheten avatt en samordning och planering också kom tiU stånd ute på fältet inomvuxenutbUdningssektorn. tankegång var all varje folkhögskolaskuUe ges en möjlighet att omvandla lärartimmar inom den tilldelning som skolanhade för samordningstjänster inom vuxenutbUdningen. Detta skulle innebära bl.a. en större lokal och regional rörlighet och samordning. De statsbidrag som skulle erfordras var också av mycketringa omfattning. Totalt beräknades ca för att klara de härviktiga uppgifterna. Behovet av samordningsinsatser är av brådskande natur, ochatt vidta föreslagna åtgärder kan heller inle i egentlig mening anses föregripadet resultat som folkhögskoleutredningen kommer fram till. På den punkten bordeman ulan dröjsmål kunna förverkliga och motionärernas krav. HerrALEMYR (s): Det har under debatten framförts en delallmänna synpunkter på folhögskolans situation, och jag kan i allt väsentligtinstämma med de föregående talarna. Jag vill i del avseendet endast lägga tilletl par synpunkter. Någon har sagt under debatten atl det förekommer endiskussion ute i samhället om folkhögskolans framtid, och man undrar omfolkhögskolan har spelat ut sin roll, om den i framliden kommer att ha sammauppgifter som och hur uppgifterna skall se ut. Det förekommer ulan tvekanen sådan diskussion, herr talman, och en viss oro. Jag vill erinra om altåtminstone fyra landsting har egna foUchögskoleulredningar för atl bedömaskolformens kvantitativa och kvalitativa situation. Det har på mänga andra hållockså uttalats viss osäkerhet , och därför är del väl motiveratatt en utredning fått i uppdrag alt se över hela folkhögskoleproblematiken. Någon har sagt under debatten atl del är nödvändigt attutredningen gör vad den kan för att slå vakt om del som traditionellt kallasfolkhögskolans frihet. Jag delar den uppfattningen, men jag vill erinra om alldet har lagts fram några förslag som i dentraditionellt fria, icke kursbundna foUchögskoleundervisningen också vill förain andra element. Del föreligger etl förslag om en kursbunden utbildning avungdoms- och fritidsledare, som i och för sig är ell främmande inslag ifolkhögskolan mot bakgrund av folkhögskolans traditionella arbetssätt. Delföreligger också etl förslag om en i viss utsträckning kursbunden utbildning avtolkar inom folkhögskolan, och också andra uppslag förekommer. Del är möjligt all man kan hitta en form därman parallellt med ell bibehållande av det vi kallar för folkhögskolans frihetockså kan föra in vissa inslag av mer målinrUctad kursbunden undervisning. Jagvill inte uttala mig bestämt om del, men del är möjligt alt det är en framkomhgväg, och jag vill gärna ha sagt alt den folkhögskoleutredning som jag ärordförande i kommer att mycket seriöst pröva om det kan komma att stärkafolkhögskolans ställning i svenskt utbildningsväsende om man gör på det sättet. Vi måste vara medvetna om alt folkhögskolan - om den skallkunna fortsätta all spela samma viktiga roll som - måste anpassa sigefler utvecklingen och föra in del i sitt arbete som en snabbi föränderlig tidkräver av den. i tänker sig attfolkhögskoleutredningen skulle kunna lägga fram förslag om en lösning avrörelseskolornas ekonomiska situation så snart att det kan framläggas elldelförslag redan i nästa budgelbehandling mot bakgrund av all utskottet nuhemställer om en prioritering av denna problematik. I min dubbla egenskap avordförande i och ordförande i folkhögskoleulredningen måstejag säga alt frågan om rörelsefolkhögskolornas ekonomi är så komplicerad attdet knappast kommer att vara möjligt att lägga fram ett förslag på den punkteni så god lid all det efter vanlig remissbehandling kan komma in i budgelbehandlingenunder hösten. Utredningen har knappast kommit i gång i sitt arbete ännu, ochdet vore att begära för myckel alt vi så snabbi skulle kunna lösa ell såytterst komplicerat problem som det här rör sig om. Får jag, herr talman, bara säga ett par ord omde båda reservationer som fogats till belänkandet. Del har sagts alt det inleär några revolutionerande ting. Del är i och för sig vikliga frågor det rör sigom, men det är frågor som är föremål för utredning och överväganden i andrasammanhang, och del är i överensstämmelse med god riksdagstradi-lion all viinte föregriper utredningsresultaten och tar slällning. Frågan omkombinerade tjänster i folkbildningsväsende och folkhögskola är vUctig, och jagkan försäkra alt både SVUX och folkhögskoleutredningen ger den problemalUcenden uppmärksamhet som den är värd. Det finns ingen anledning för rUcsdagen att föregripautredningsresultatet. Målsättningen är atl föra in folkhögskolan bättre än nui folkbildningsarbetet, och del kan möjligen leda till den här typen avtjänster, men det är för tidigt att uttala sig om det. Den andra reservationen gäller antalet ordinarie tjänsteri folkhögskolan. Där anförs all det är en trygghelsfråga för lärarna att få enordinarie tjänst. är det, som kammarledamöterna väl känner till, inlesärskilt stor skillnad i trygghetshänseende mellan alt vara ordinarie och attvara extra ordinarie. Jag erinrar om all en utredning ser över hela lönesystemetoch all den bl. a. sysslar med Ijänslebeleckningarna. Vad den kan komma framtill är det för tidigt all uttala sig om , men utskottet anser att det ärmeningslöst all nu vidta åtgärder på detta område. Det är bättre atl vi även påden punkten avvaktar den arbetande utredningen. Jag yrkar bifall till utbildningsutskottets hemställan. den S aprU 1973 Bidrag till driften av folkhögskolor HerrJONSSON i (fp): Bara en synpunkt med anledning av del senasteinlägget. ville göra gällande atl det frihelsbegrepp somfolkhögskolan hävdar skulle slå i något slags motsatsförhållande till tankarnapå någol som liknar bunden studiegång inom ungdomsledarutbildningen. den 5 aprU 1973 Bidrag tiU driften av folkhögskolor då kommaihåg alt man redan försöksvis prövat denna studiegång och all man fritt ochfrivilligt valt den för alt få till stånd en enhetlig ungdomsledarutbildning.Jag tycker därför inte atl man skall antyda någol motsatsförhållande på denpunkten. Tyvärr kunde inte utskottets värderade ordförande ge miglöfte om etl delförslag till nästa års budget när del gällde folkhögskolornassaneringsproblem. Han erinrade om att ärendet är mycket komplicerat. Men medtanke på del engagemang som jag förutsätter all folkhögskolerektorn,utbildningsutskottets och utredningens ordförande känner, har jag ändå interiktigt givit upp hoppet. Det är ju så att regeringen gjort till tradition allpå vårkanten framlägga en extra proposition som lar upp vuxenutbildningsfrågorna,och del bör vara möjligt att stoppa in ett sådant förslag i den. Del ger ocksåytterligare ell kvartals arbetstid. Jag har alltsåännu icke givit upp hoppet på den punkten. I fråga om utbildningen av ungdoms- ochfritidsledare är del en försöksverksamhet som pågår. Men att permanenta denmetodiken i folkhögskolan betyder all man gör avkall på principen om folkhögskolornasfrihet från bundna kurser. Jag har inte sagt all detta inle möjligen kan kommaalt ske i framliden, men del vore oriktigt all fatta ett beslut om del i ettläge då hela folkhögskoleproblemaliken är föremål för utredning. det skäletformulerade jag mig som jag gjorde i mitt anförande. Överläggningen var härmed slutad. Utskottets hemställan bifölls. Propositioner gavs på bifaU liU dels utskottets hemstäUan,dels reservationen nr 1 av m. fl. i motsvarande del, ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr i Ahngsås begärt votering upplästes och godkändes föhandevoteringsproposilion: Den som vUl att kammaren bifaller utbildningsulskottetshemställan i betänkandetnr 12 punkten 1 mom. 2 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 1 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då i Alingsåsbegärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Dennaomröstning gav följande resultat: Propositioner gavs på bifaU tUl dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 2 av m. fl., och förklaradesden förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan iAhngsås begärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller utbUdningsutskoltetshemställan i betänkandetnr 12 punkten 1 morn. 5 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 2 av Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr i Ahngsås begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Punkterna 2 och 3 Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. § 7 Anslag till löntagarorganisationernas centralakursverksamhet Föredrogs utbildningsutskottelsbetänkande nr 13 i anledning av propositionen 1973:1 i vad avser anslag /74 till löntagarorganisationernas centrala kursverksamhet jämtemotioner. I propositionen 1973:1 bUaga 10() hade Kungl. Maj:l under punkten Gli (s. 488-489)föreslagU att tUl Bidrag tUl löntagarorganisationernas centralakursverksamhet för /74 anvisa ell förslagsanslag av 8 000 000kronor. den S aprU 1973 Anslag till löntagarorganisationernas centrala kursverksamhet I dettasammanhang hade behandlats motionerna 1973:297 av i m. fl. (fp) varihemställts att beslutade att statsbidrag skuUe utgå även tUl centralkursverksamhet inom hantverks- och industriorganisation samt , 1973:916 av m. fl. (m, fp) vari hemställtsall anslaget till Bidrag till löntagarorganisationernas centrala kursverksamhethöjdes till , varav vardera skulle gå tillSveriges hantverks- och industriorganisalion och tiU köpmannaförbundsamt 1973 ;1337av m. fl. (fp). Anslag tiU löntagarorganisationernas centrala kursverksamhet 1. att riksdagenbeträffande statsbidrag tUl viss central kursverksamhet skulle avslåmotionerna 1973:297 och 1973:916 i denna del, 2. atl rUcsdagenmed bifaU tiU propositionen 1973:1 samt med avslag på motionerna 1973:297 och1973:916 i denna del tUl Bidrag tUl löntagarorganisationernas centralakursverksamhet för /74 anvisade etl förslagsanslag av 8 000 000kronor, 3. att riksdagenskulle avslå motionen 1973:1337. Reservation hade avgivUs av herrar (),Nordstrandh (m), Elmstedt (c) och i Skärstad (c), ()samt herrar i Ahngsås (fp) och i (c) som ansett attutskottet under 1 bort hemstäUa, atl rUcsdagen beträffande statsbidrag tUl viss centralkursverksamhet som sin mening gav Kungl. Maj:t tiU känna vad reservanternaanfört i anledning av motionerna 1973:297 och 1973:916. belänkande nr 13behandlar frågan om anslag till löntagarorganisationernas centralakursverksamhet. Inom parentes sagt är detta en ytterst oegentlig rubricering.Under denna mbrik utgår nämligen numera anslag även till vissanäringslivsorganisationer.