prot · FW0964 · 1973-12-31 00:00:00 — Men jag tyckervi bör observera att denna lag inte riktas mot de fredliga och laglydiga invandraresom vUl inordna sig i vårt samhäUe och acceptera våra samlevnadsregler. Fördessa kan denna lag vara ett skydd för deras och trygga deras rätt tUlen lugn tUlvaro i vårt land. Fleramotionärer har framställt förslag i anledning av lagförslaget, och alla kännerväl en förståehg oro inför de tvångsåtgärder som med lagens stöd kan riktas motden enskUda människan. Jag vUl säga som utskottets Åtgärder mot vissa våldsdåd med internationell bakgrund värderadeordförande, att jag tror atl det kanske i stor utsträckning har bottnat i enviss okunnighet om lagens innehåll eUer också i en underskattning av de härproblemen. Men jag vUl också understryka vad ordföranden i utskottet sade,nämligen att utskottsbehandlingen och den hearing som vi hade med statsrådetLidbom gav oss ett besked om att lagen är så omgärdad med säkerhetsföreskrifteratt ett missbrak med stor sannolikhet är praktiskt taget uteslutet, trots som här sade, kan hålla med om att det finns vissa vagaformuleringar i lagtexten. Ändock har vi kunnat konstatera att utskottet harvarit enigt om att vi inte kan urvattna formuleringarna så att lagen så allsäga blir en nuUitet i det fallet. SkaU vi ha lagen, måste vi ta den ungefär såhär. Vi kunde konstatera detta med stor majoritet i utskottet. Sedan vUl jag starkt understryka alt det behövs aUsidigupplysning och information, om vi skall kunna stUla oron bland de lojalainvandrarna. För att få denna upplysning spridd har vi i utskottet ansett atlvi bör ändra på utskottels förslag lUl lagens ikraftträdande från den 15 apriltUl . Detta tror jag är behövligt. Jag vUl också konstatera att lagen är en undantagslag del är nog viktigt att understryka det. Den riktar sig mot ett htet fåtal: manmåste vara utlänning. Den riktar sig mot en utlänning som vUl resa in i landetoch som med skäl eUer ehest kan misslänkas vara med i en organisation som har våldeller terror på sitt program. Jag vUl understryka vad fm ordföranden iutskottet sade: Det är ingen självklar rätt för en utlänning att komma in iriket. Den här undantagslagen riktar sig mot detta lUla fåtal;för att störa aUa lojala invandrares ro och säkerhet är den inte tiUkommen.Därför anser vi det vara mycket viktigt att de får information om vadriksdagens beslut innebär. Med den debatt som har förekommit tror jag att detär viktigt att man stillar oron. Vidare är ju lagen tidsbestämd. Blir den inte förlängdupphör den av sig själv . Skall den förlängas menar jag attriksdagen noga bör pröva alla aspekter på vad som har kommit fram under den tidden har tUlämpats. Där kommer jag in på den reservation som . Vi har i utskottet behandlat en motion i vilken bl. a. begärs allsamtliga lagmm som gäUer telefonavlyssning skall tas upp till prövning och gesen särskUd översyn. Som jag sade fömt är den nu föreslagna lagen enundanlagslag. Vi reservanter menar att det är fel att i samband med dennaundantagslag begära en översyn av andra lagar som innehåller bestämmelser omtelefonavlyssnmg. Det är inte så att vi har en annan uppfattning om prövningenav lagar som ingriper i den personliga integriteten så allvarligt somtelefonavlyssningen gör; vad vi menar är att när vi vid varje förlängning avdessa undantagslagar skall pröva deras effekt får vi också pröva vUka erfarenheter som vunnits av telefonavlyssningen. Lagen om särskUda tvångsmedel i vissa brottmål, lagen omtelefonavlyssning vid fömndersökning av grovt narkotikabrott och den lag som vi kommer att anta är ju undanlagslagar. Vidvarje tillfäUe när de skall förlängas bör vi nogsamt pröva alla de aspekter somkan finnas med hänsyntill de erfarenheter som vunnits lagarna gäUt. Därför anser vireservanter del felaktigt atl ge Kungl. Maj t delta tUl känna. En sådanprövning skaU göra ändå. Vid varje lUlfäUe skaU och även justitieutskottetägna dessa frågor sådan uppmärksamhet utan att man ger Kungl. Maj :t det tUlkänna. är inte utskottets vice ordförande här . Hon bmkarannars med stor skicklighet hävda utskottets och betydelse i dessasammanhang, och det skuUe varit intressant alt höra vUka synpunkter hon hadehaft på utskottets och anseende, när man nu viU ge Kungl. Maj:t tUlkänna en sä självklar sak som att dessa lagar skaU prövas i samband med attbeslut skaU fattas om förlängning. Detta är, som jag sade tidigare, inle enfråga om själva saken. Öm den är vi eniga, men vi är inle eniga om formen. Jag beklagar än en gäng, herr talman, att omständigheternapåtvingar oss denna lag. Jag kan sluta med alt säga att min önskan är atl denaldrig behöver tUlämpas. Men behöver den inle tUlämpas har den dock fyUt enuppgift. Jag viU återigen understryka att den inte riktar sig mot invandraresom lojalt följer vårt levnadsmönster här i landet. Det är inte meningen medden. Med det anförda vill jag yrka bifaU till utskottetshemstäUan utom under punkten O, där jag yrkar bifaU tUl reservationen 2. Åtgärder mot vissa våldsdåd med internationell bakgrund I detta anförande instämde herrar i ,i och Polslam (samtliga c). FrökenMATTSON (s): Låt mig börja med en hten detah ijuslitieutskottets belänkande med anledning av den proposition vi nu behandlar,en detalj som logs upp vid en frågestund i . Jag avser informationenom den lag som troligen kommer att anta om några timmar.Invandrarverket håller nu på att i samarbete med fackföreningsrörelsen arbetaut information på tolv olika språk om vad lagen innebär, och den informationenskall lUlstäUas samthga invandrare. Jag tror att det är viktigt att invandrargmppernaverkligen förstår vad propositionen och justitieutskoltets betänkandeegentligen innebär. Och jag vUl nog upprepa det som har sagts här tidigare fråntalarstolen och slår i en del motioner som kommit utskottet tUl hända, nämligenatt den oro som har yppats på många håll beror dels på all man inle förstårallvaret i och vidden av det problem som propositionen vUl motverka, dels påatl informationen har varit bristfäUig eller missförståtts. Jag kan väl säga att en av anledningarna lUl oron måhändaär del sätt på vUket denna proposition har presenterats. Jag kommer i detföljande alt håUa mig liU propositionen, eftersom vi aUtid vid riksdagsbehand-hngenutgår från den och läser vad som i denna tagits upp av förarbetena. Jag kommeralltså icke alt beröra kommissionens rapport. Men den motion som har åberopat och som har lagt tUl grund för sinreservation bidrar verkligen på etl subjektivt och osakhgl sätt lUl att skapaförvirring om vad vi egentligen avser. Jag skaUinte gå in på att diskutera olika befrielserörelser, men jag Åtgärder mot vissa våldsdåd med internationell bakgrund tycker attdet är värt att tUl kammarens protokoU få noterat att man säger i denna motionatt en lång rad andra företeelser förs in under begreppet terrorism, aUtså detsom lagen vänder sig emot. Jag skaU ta ett exempel. I motionen nämns att etiopiska studenters ockupation av enambassad av föredragande statsrådet har klassificerats som terroristhandling.Detta är icke riktigt. Det finns i propositionen en redogörelse för olika fallav terrorism som förekommit ute i världen på och som harväckt uppmärksamhet och givit anledning tUl det föreliggande lagförslaget.Sedan sägs det också att det finns andra former och det står uttryckligen -ordningslörande uppträden av skiftande karaktär, men sådant hänförs alltsåingalunda tUl terroristhandhngar. Jag tror att det är viktigt att notera dettajust därför att det finns de som gentemot invandrargrupper här i landet harförsökt ge sken av det är ingalunda endast den här motionen som har gjort det att lagen skuUe vara generellt verkande och vända sig mot alla invandrare. Såär aUtså ingalunda fallet. Det går en väsentlig skUjelinje mellan skrivningen iutskottets betänkande tUl vUket jag nu i dess helhet ber att få yrka bifaU och reservation. Kommunisterna och gerutskottet, statsrådet och regeringen rätt i att man måste motverka de former avterrorism som vi har sett exempel på och som vi riskerar kan överföras tiUsvensk mark om v\ inle vidtar några åtgärder. Kommu-rusterna anser att dettakan ske inom ramen för gäUande lagstiftning. Eftersom det har bhvit klart dokumenterat att gäUandelagstiftning inte täcker allt - det är ganska typiskt atl reservationen endastnämner och inte alls går in på utlänningslagen, som verkligen icketäcker det som vi avser får man kanske dra den slutsatsen att kommunisternaär beredda att skärpa bestämmelserna, i varje faU anser de tydhgen att vi redannu har en imponerande arsenal av de tvångsmedel som taladeom . Vi andra inom utskottet, vi som med undantag för enreservation angående telefonavlyssning är helt eniga, säger oss att ingentingbör göras inom gällande svensk lagstiftning. Vi måste få fram enundantagslagstiftning, just för att understryka att detta delvis bryter mot deprinciper vi har om yttrandefrihet, om den mänskliga integriteten, ommänniskors rättighet att röra sig inom landet utan ingripanden, utan hot omtelefonavlyssning, husrannsakan, kroppsvisitation och annat. Jag kan försäkra kammaren att del inte är med lätt sinnevi har diskuterat den här lagen, och del är inte heller med lätt sinne som vihar satt våra namn under utskoltsbetänkandet. Det är aldrig roligt att antaundantagslagar, men vi har insett att detta är nödvändigt, och vi har ocksåinsett att vi måste ta detta steg just för att garantera de grundläggandeprinciperna för vårt svenska sätt att fritt vara och existera och för attsäkerställa alla våra invandrares möjligheter att existera hos oss på sammasätt. Vi måste skydda oss mot de störande element som kan omintetgöra aUtdetta. Vi har sagt att detta är en undanlagslagstiftning, och visäger i utskottets skrivning eftertryckhgt att vi betraktar detta som ettförsök som vi ärtvungna att ta tUl. Men när prövoåret är över, då skall lagen förlängas, om såbehövs. Vid det tiUfäUet bör vi ha fått e del erfarenheter, så att en samladriksdag kan konstatera hur lagen har verkat, hur den har tUlämpats, om den hargivit det skydd vi avser, om del finns anledning att ändra på en dellagbestämmelser och först och främst om det över huvud taget finns anledningatt ta lagen igen. Med tanke på den diskussion vi då kommer att få har vi inomutskottet inte ansett det nödvändigt att redan nu kräva en översyn av lagensverkningar. Vi tror att det ändå kommer att ske med den uppmärksamhet vi allakommer att ägna lagen. De motioner som lagts i den riktningen anser vi har fåttsina krav tiUgodosedda. Vi har också jämfört våra bestämmelser och andra ländersbestämmelser. Den lag som avses säger i sin första paragraf klart och tydligtatt utlänning som ankommer tUl riket skaU avvisas, om det finns gmndadanledning antaga, att han tUlhör eller verkar för organisation eUer gmpp som pågrund av vad som är känt om dess verksamhet kan befaras här i riket användavåld, hot eUer tvång för politiska syften. Om samhörighet med någonorganisation kan påvisas, kommer vi aUtså atl få möjlighet att avvisavederbörande vid gränsen. Det kan vi icke nu med rekvisiten enhgt gällandeutlänningslag. Vi fastslår emellertid att vederbörande skaUupplysas om anledningen tUl awisningen. Det skaU vid varje gränsstation finnasbroschyrer med meddelande om att man kan åberopa de regler som existerar här ilandet för asyl eller pohtiskt flyktingskap. Vi kan aUtså genom information lUlde få, som vi egentligen icke vUl ha hit och som vi fmktar kan vidta omstörtandehandhngar, klargöra att de ändå kan få tUlstånd att komma in i riket. 1 andra länder - vad skuUe hända där? De skuUe interneras,direkt sättas i internering. Vi är fortfarande Uberalare härvidlag. Under vissaomständigheter tar vi in dem, men vi sätter vissa inskränkningar för derasrörelsefrihet. Det kanske här kan förtjäna alt understrykas, såsomtidigare redan sagts, att enligt gällande internationella överenskommelser haringen invandrare, ingen utlänning, ovUlkorlig rätt atl komma in i vårt landeUer några andra länder. Det är en princip, och bakom den ligger vår önskan attde flesta utlänningar som kommer hit skaU kunna åtnjuta samma rörelsefrihet,samma handhngsfrihet, samma yttrandefrihet samt samma trygghet för hv och lemoch för tillvaron för sin famih som andra har. Vi internerar dem inte. Vi sägeri stäUet att vi begränsar deras rörelsefrihet genom vissa regler om telefonavlyssning, husrannsakan ochkroppsvisitation i enlighet med bestämmelserna i denna undantagslag. I ett avseende har vi i utskottet dock ansett att vi börge Kungl. Maj;t lUl känna en åsikt som går längre än den som finns ipropositionen. Det är bl. a. med anledning av motionen 1802, där vi säger altvi redan nu har tvingats ta en del undanlagslagar: skärpning av bestämmelsernaför telefonavlyssning vid ett par tUlfällen senast gäUde det grövrenarkotikabrott. Vi tycker att det är ett kanske nödvändigt men dock så markantavsteg från vår vanliga praxis, att -vi inte tror alt , när dessa etlårslagar skall förlängas, har möjligheter att självständigt ta Åtgärder mot vissa våldsdåd med internationeU bakgrund den 6 aprU 1973 Åtgärder mot vissa våldsdåd med internationeU bakgrund ställningtUl hur telefonavlyssningsbestämmelserna verkar i ohka lagkomplex. Vi vUl vidlämpligt tUlfälle eftersom detta kommer atl ta tid - få en sammanställning avhur telefonavlyssningsbeslämmelsema har verkat, hur de har tillämpats, i hurmånga fall de har varit verksamma. Den översynen och den presentationen införriksdagen önskar vi i form av en samlad översyn med hänsyn tUlintegritetsskyddskommitténs arbete och med hänsyn tUl de grundläggandeprinciperna om integritetsskydd på personrättens område. Vi anser del avsnittetså viktigt att vi icke vUl nöja oss med den automatiska redogörelse som vi ändåkommer att få. Därför ber jag, herr talman, att i det här avseendet fåyrka bifaU tUl utskottets hemställan och avslag på reservationen 2, som herrDockered just har talat för. Vi har också i utskottet sagt oss att även med de härinskränkningarna i vederbörandes rörelsefrihet så har vi dock skrivit in en heldel av möjlighet tUl insyn från parlamentariker och från andra organ. Denpersonlista som skaU göras upp av över de personer som kantänkas ingå kommer av och tUl att presenteras för styrelsen m pleno. Självklartär det dock, eftersom det ibland kan bli fråga om väldigt snabba beslut, ickealltid möjligt att tillkalla hela styrelsen, liksom man inte heller - som enannan motion talar om kan kalla hela för att ta ställning i ettannat avseende. Men listan kommer som sagt av och tiU atl presenteras förrikspohsstyrelsen, och där har vi aUtså de parlamentariska representanterna somkan ta ställning tUl namnen. Jag viU tiU sist, herr talman, bara mycket kort beröra denfråga om information som har tagits upp i ett par motioner. Man har hävdat attden förteckning över de terrorislorganisationer som kan tänkas komma i frågabör offentliggöras. Om man nu kan tala om förteckning när det gäller så få -föredragande statsrådet nämnde bara två organisationer då han utfrågades avutskottet. Som vi skriver i vårt betänkande menar vi att det är alldelessjälvklart att när regeringen bedömer del lämpligt, ett sådant omnämnande kanoffentliggöras. Men man kan också i vissa faU i rent preventivt syfte bedömadet så att det är bättre att icke låta allmänheten veta vilka organisationerdel gäUer. Därför har vi inte kunnat tiUmötesgå de motionsönskemål som harlagts fram på den punkten. I det fallet överlämnar vi avgörandet riU Kungl.Maj:t. Vi tror med andra, ord att vi även med denundantagslagstiftning som den här propositionen föreslår och som ett nästanenhälligt justitieutskott lUlstyrker i sitt belänkande nr 18 - här har försöktfå så mycket insyn för våra organ som är möjligt med hänsyn lUl den mycketallvarliga och svåra materia som det här komplexet omfattar. Vi utgår från att det är fråga om en undantagslag. Vi troratl vi genom denna skaU kunna garantera en större rättstrygghet för ett stortantal av de utlänningar som vistas i vårt land. Vi tror att sådan informationsom inle bara går tUl den avvisade utlänningen utan som också riktar sig tUlaUa andra berörda invandrare är viktig och kommer att vara mycket meraklargörande än den tidigare pressdiskussionen och offenthga debatten omvederbörande lagkomplex. Vi tror atl många missförståd kommer att redas ut ivad gäller delta lagförslag, som berör synneriigen allvarliga risker. Ulskottsmajoritetenhar därför yrkat bifall tUl Kungl. Jag ansluter mig tUlutskottets yrkande och tUl de kommentarer lUl propositionen som gjorts iutskottels belänkande. Därmed, herr talman, yrkar jag också avslag påreservationen 1 av . i (vpk) kort genmäle: Jag räknade inte hur frökenMaltson använde ordet "tror" i sina sista satser, men del är på sittsätt signifikativt att lagens anhängare tror en mängd saker. Fröken påslår alt vi inte skuUe vara angelägna omatt man enligt utlänningslagen skuUe kunna vidta restriktiva åtgärder moteventuellt inresande terrorister. Hon påstår också all det i utlänningslageninle finns sådana möjligheter. Då vUl jag hänvisa till utlänningslagens 19 §punkterna 3, 4, 5 och 6 samt den rättsligt ganska farliga 34 §, vUka flllsammansger rätt vittgående möjligheter att vidta de nödvändiga åtgärderna. Vidare säger fröken att det är fel av oss atthänvisa till ockupationen av den etiopiska ambassaden som ett exempel på vadregeringen anför som terrorism. Ja, men det är ju så att denna händelse finnsomnämnd på s. 38 och 39 i propositionen under huvudrubriken pohtiska våldsdåd i . Det är fråga om en lagstiftning mot vissavåldsdåd med internationell bakgrund. Är del då definitionsmässigt någon skUlnadmellan poUtiska våldsdåd och terrorism? Hur skall fröken ha det på denpunkten? Om hon inle kan reda ut det, är detta ytterligare ett tecken på atldel är som vi säger, dvs. att man inte gör några klara gränsdragningar i deltaavseende, vUket innebär atl terrorism kan vara vad man från dag tUl dagbestämmer är terrorism. Just denna sakliga sammankoppling resonemangsvis av deoppositionella etiopernas demonstration med en mängd andra åtgärder av verkligeUer föregiven terrorislisk natur visar just att man kan använda detta i deinterna resonemangen för atl anse sig ha grundat anlagande och kunna vidtavissa åtgärder. Vidare betonar fröken liksom moderatemasrepresentant mycket starkt att det inte finns någon ovUlkorligrätt för utlänning alt inresa tUl och vistas i vårt land. Nej, del vet vi om,men det finns dock en rätt, och den kan enligt nu gällande lagstiftning intetas från utlänning med mindre än alt man har kunnat visa alt utlänningen inteuppfyller vissa krav som är uppställda för denna rätt. Vad vi vänder oss emotär att den rätlen skall kunna las ifrån utlänning på basis av rena antaganden,som man egentligen aldrig kommer att fä redovisade. Detta är enundantagslagstiftning. Del förtjänar att strykas under, och det var väl detenda i vilket fröken hade rätt. Åtgärder mot vissa våldsdåd med internationeU bakgrund HerrDOCKERED (c) kort genmäle: När vi antog den tidigare undanlagslagenbeträffande telefonavlyssning var vi angelägna att från understrykahur viktigt det var atl vi skuUe få enredovisning av hur lagen har tUlämpats och av de erfarenheter som gjorts underden tid som den har verkat. Det ärhkadant med denna lag. Vi kan ju inte ha någon erfarenhet Åtgärder mot vissa våldsdåd med internationell bakgrund förrän vihar antagit lagen och fått den tiUämpad. Före kommerriksdagen att få ett besked om humvida denna lag skaU förlängas eUer inte.Fröken säger att vi inle vid den automatiska förlängningen fårmöjligheter att göra den här bedömningen, men jag undrar om det är rikligt. Vidvarje lUlfäUe när vi antagit och förlängt de här undantagslagarna har bådeutskottet och haft en samlad ambition att titta just på hurbestämmelserna har verkat, och vi har varje gång fått en ingående redogörelseför hur de tUlämpats de gällt. Det är hkadant med dennalagstiftnmg. Vi reservanter anser att det är fel alt vid enundantagslagstiftning som denna hänga på etl sådant krav som majoriteten vUl stäUa. Då ger man ett sken av att den lag som nustiftas på del här området är någonting annat än en undantagslag. Det är dettavi har velat understryka i vår reservation. Fröken har med sittanförande inte tagit bort gmnden för den uppfattning som vi har haft iutskottet och fortfarande har här i kammaren, nämligen att det är fel att geKungl. Maj:t lUl känna någonting sådant som majoriteten vUl i det härsammanhanget. Det åligger och utskottet att bedöma lagstiftningensverkan utan detta tiUkännagivande. Fröken () kort genmäle; Majoriteten i utskottet säger att även omerfarenheterna av den hittillsvarande tiUämpningen inte tyder på annat än attutnyttjandet skett med mycket stor restriktivitet och vi vUl harestriktivitet ger de successiva utökningarna av möjligheten tUl telefonavlyssning,som man ju har föreslagit också i det här lagkomplexet, anledning atl inte barabegära en redogörelse för verkningarna när det gäller narkotikalag-sliflningenoch en annan när del gäller den här s. k. lerrorisflagen, utan även kräva enkartläggning med beaktande av integritetsskyddskom-nulténs arbete rörandeförstärkt integritetsskydd på personrånens område. Jag tror atl den bäst görsgenom Kungl. kan sedan ta ställning tUl den. Del är avden anledningen, , som vi icke är tUl freds med att vänta tUls vifår den återkommande redogörelsen. När det gäUer inlägg skall jag barahänvisa till kommunistmotionen, där det helt kort står: "Pä s. 39inrangeras intrånget på den etiopiska ambassaden av motståndare tUl denkejserliga feodaldiktaturen också under terrorismen." Det förekommeri ettavsnitt om olika former av protester, med våld och utan våld, som har skett utei världen och här hemma, och det har hänförts tiU ett särskUt stycke om ordningsslörandeuppträden av skiftande karaktär. Den upplysningen kanske man skulle ha lämnat,, om man vUle vara riktigt objektiv och ärlig och inlealldeles i onödan sälta skräck i människor som inle hka ingående har lästrapporten. TUl sist har utskottet, liksom en del motionärer,konstaterat att vår utlänningslagstiftning i många stycken täcker vad vi vUlkomma åt. Men när det gäUer människor som icke har begått brott ellericke misstänks för att ha planerat brott så täcker den inte det vi vUl kommaåt. HerrDOCKERED (c) kort genmäle; Fröken menar aUlså all medanledning av denna lagstiftning, som vi skall anta, skaU få en särskUdredogörelse av Kungl. Maj t för bestämmelserna beträffande telefonavlyssningoch deras tiUämpning. Det utgår jag ifrån alt vi kanske kan få ändå i sambandmed integritetsskyddskommitténs belänkande. Men att detta skuUe påverkalagstiftningen är ju orimligt, fröken , därför att det är fråga omlagarnas förlängning. Om man skuUe vUja göra någon ändring av dessaundantagslagar i sammanhang med integritetsskyddskommitténs förslag, tror jagmte att man vid en särskUd redovisnmg skulle lyckas. Här antar vi en undantagslagsom skall bedömas efter sin verkan som sådan. Någon skall inte höja dessauktoritet på det sätt som utskottet föreslår. Därför tycker vi att hela denhär formen är orimlig. Det är inte mycket att tvista om, det var låst i utskottetoch det är möjligen låst här också för en förnuftsdebatt. Åtgärder mot vissa våldsdåd med internationell bakgrund i (vpk) kort genmäle: Fröken , det är väl kännetecken på vadden här lagen är för någonting, när man kan föra sådana här dispyter omdefinitioner. För det visar ju att lagen själv inte kan definiera vad det ärfråga om. Vi kan naturligtvis disputera om vad som är terrorism i denkvahficerade bemärkelsen eller vad som är terrorism i en mer flytande och lösbemärkelse. Men nog måste väl ändå kommissionen haft någon sortsmening med att åberopa just denna händelse, som fröken talar om, påeliopiska ambassaden som grundval för sina vidare resonemang, som ett materialman ansåg relevant att beakta i sammanhanget. Man måste haft någon avsikt meddet. Annars skulle man ha låtit bh atl nämna saken över huvud taget. Och det ärjust vad vi frågar, vUken avsikt hade man?