prot · FW0951 · 1973-12-31 00:00:00 — Förhandhngarna leddes till en början av herr tredje vice talmannen § 1 Riktlinjer för fastighetsregisterreformen Rik t lin jer för fastig-h e tsregis t erreformen Ang.bevarandet av gamla ort- och sockennamn i det nya fastighets-Föredrogscivilutskottets betänkande nr 7 i anledning av motioner " angåenderiktlinjer för fastighetsregisterreformen, Idetta betänkande behandlades motionerna 1973:957av m, fl. (c, fp, m) vari hemställts att hos Kungl.Maj :t skulle anhålla att ändringar av ortnamn och förändring av derasanvändning regelmässigt underställdes prövning samt 1973:958av m. fl. (c, s, fp, m, vpk) vari såvitt nu var i frågahemställts att hos Kungl. Maj:t skulle anhålla om en omprövning avfastighetsregisterreformen i enlighet med i motionen framförda förslag. 1. beträffande socken som registerområde att riksdagenskulle avslå motionen 1973:958 i motsvarande del, 2. beträffande allmänhetens medverkan ibeteckningsreformen att skulle avslå motionen 1973:958 i motsvarandedel, 3. beträffande medverkan ibeteckningsreformen att i anledning av motionen 1973:957 som sinmening gav Kungl. Maj:t till känna vad utskottet anfört. Till betänkandet hade fogats ett särskilt yttrandeav (). Herr civilhiinistern , som meddelat atthan i samband med behandlingen av detta ärende ämnade besvara () framställda interpellation, nr 3, angående bevarandet avgamla ort- och sockennamn i det nya fastighetsregistret, erhöll ordet ochanförde: har frågat mig om jag anser att det finns tillräckligagarantier vid genomförandet av det nya fastighetsregistret för att bevara allagamla ort- och sockennamn. har vidare frågat mig om det finnsnågon möjlighet att i efterhand göra justering i registrens uppläggning omreformen visar sig få icke önskade effekter ur kulturhistorisk synvinkel. Jag vill först någotberöra den i interpellationen använda termen Riktlinjer för fastig-h e tsregis terreformen Ang. bevarandet av gamla ort- och sockennamn i det nyafastighetsregistret ortnamn.Begreppet ortnamn i betydelsen den gängse använda benämningen på en plats ellerett område har en annan innebörd än begreppet fastighetsnamn. Det finnsåtskilliga namn som används som "ortnamn" men som inte finnsredovisade i fastighetsregistret. Det finns också åtskilliga fastighetsnamn sominte är ortnamn i den meningen att de är allmänt kända och används i orten. Detär med andra ord också andra förhållanden än anteckningar i fastighetsregistretsom styr ortnamnstraditionen. Jag delar helt den uppfattningen att man bör genomföra denreform av fastigheternas beteckningar som hänger samman med det nyafastighetsregistrets uppläggning så försiktigt som möjligt och att man bör slåvakt om de kulturvärden som finns i nuvarande namn i registren. En sådanförsiktighet präglar också de förfaranden som vidtas innan ändringar sker. Allaförslag underställs , ortnamnsarkiven och fullmäktige irespektive kommun samt utställs för fastighetsägarnas granskning. Jag ärövertygad om att de kulturhistoriska synpunkterna kommer att väga tungt vid denslutliga prövning som skall föregå beslut i namnfrågorna. Inom har satts i gång en särskildundersökning för att ytterligare belysa de konsekvenser i olika avseenden sombl. a. ändringar i fastigheternas beteckningar kan ha. Avsikten med dennaundersökning är bl. a. att utvärdera erfarenheter från de begränsade delar avlandet där fastighetsregisterreformen genomförs först. Erfarenheter frånreformens inledande skeden beräknas därigenom kunna tas till vara och påverkadet fortsatta arbetet innan reformen förs ut över hela landet. Undersökningenkommer att kunna belysa även ortnamnsfrågorna. Beträffande frågan om möjligheterna att göra justeringar iregistren i efterhand vill jag upplysa att det tekniskt sett kommer att finnassådana möjhgheter. HerrFÅGELSBO (c): Jag ber att till statsrådet fåframföra ett tack för att jag har fått min interpellation besvarad. Jag är istort sett glad åt- det positiva svar som jag har fått, där statsrådetverkligen har sagt ut att han menar att man skall gå försiktigt fram och att degamla ortnamnen representerar stora kulturvärden. Jag fick dock inte svar på en fråga. Jag frågade inte baraom ortnamnen utan också efter statsrådets uppfattning om sockennamnen. Kan manefter reformens genomförande räkna med att få också sockennamnen bevarade i detnya registret som traktnamn eller på annat sätt? Våra sockennamn betecknade ju de gamla lokalasamhällsbildningarna som är så viktiga för att man skall kunna lokalisera enfastighet. Vi har som bekant fått större kommuner, och därvid är det mycketviktigt att de gamla sockennamnen blir bevarade. Är det möjligt - teknisktförmodar jag att det kan genomföras - och är statsrådet beredd attmedverka till att vi får sockennamnen bevarade i registren även ? De kommer att kunna förekomma i kombinationerav olika slag, och så långt det nu är möjligt skall man väl försöka tillmötesgåsådana önskemål. Det beslut som tog 1968 om den nyafastighetsregisterreformen och den däri ingående beteckningsrevisionen kankallas ett belysande exempel på vad bristande information kan betyda. Mot detbeslut som dä fattades kom inte någon större opinion att resas. Trots attreformen skulle komma att beröra många människor kunde man inte se attmassmedia i någon högre grad uppmärksammade beslutet. Därför nåddeinformationen inte ut till alla som skulle komma att beröras. Ävenregisteruppläggningskungörelsen kunde utfärdas utan att någon mera märkbarreaktion uppstod. Detsamma kom senare att gälla i viss mån om de anvisningarsom lantmäteristyrelsen utfärdade. Den ringa uppmärksamheten kan måhända förklaras av delugnande uttalanden som gjordes såväl i tredje lagutskottets betänkande som ilantmäteristyrelsens anvisningar till registeruppläggningskungörelsen. Ilantmäteristyrelsens anvisningar sägs det t. ex.: "Huvudregeln skall vara,att nuvarande på byar, hemman m. m. grundade indelning skall bevaras." Ochtredje lagutskottet framhöll i sitt betänkande "önskvärdheten av att debeteckningsbyten som måste ske i största möjliga utsträckning begränsas tillbyte av enbart numren på fastigheterna och att även i övrigt alla möjlighetertillvaratas att bevara de kulturvärden som ligger i de gamla gårds- ochsockennamnen". Det är mot bakgrunden av dessa uttalanden man skall se denmot beteckningsrevisionen negativa opinion som vuxit fram och som tagit siguttryck bl. a. i motioner till såväl förra årets som årets riksdag. När man ser hur reformen till en början verkställdes, fårman förståelse för den negativa kritiken. Överlantmätarnas preliminära förslagvisade att mellan 36 och ända av fastighetsnamnen skulleförsvinna. Främsta orsaken till detta var namnkollision eller arealskäl. En s.k. trakt skulle enligt reglerna ha en areal av , och traktnamnen som slutligen skulle fastställas måste vara unika inom registerområdet,som i det här sammanhanget var kommunen. har vi emellertid fått ändrade anvisningar frånlantmäteristyrelsen där man godkänner betydligt mindre areal för en trakt.Även ett annat förhållande är värt att påpeka, nämligen namnens längd. Namnenskulle först få omfatta högst 20 bokstäver, som det sades av datatekniska skäl.I dag säger anvisningarna det dubbla, nämligen 40 bokstäver, och det ger ju etthelt annat utrymme för namnkombinationer. Namnkollisionerna är helt betingade av att socknen harutmönstrats som registerområde. I motionen 958 framförs nu kravet om enåtergång till socknen som registerområde. Det saknas inte skäl för en sådanordning. Ett skäl och kanske det främsta skulle vara att problemet med by- ochgårdsnamnens bevarande då skulle lösas på ett betydligt enklare sätt än medkommunen som registerområde. Och detta att bevara by-och gårdsnamnen har förmig varit det mest angelägna när det gällt att Riktlinjer för fastig-h e tsregis t erre formen Ang. bevarandet av gamla ort- och sockennamn i det nyafastighetsregistret Riktlinjer för fastig-h e tsregis t erre formen behandladen här frågan. Det är ändringen av de namnen som, förutom de starktunderbyggda kulturhistoriska skälen, på ett påtagligt sätt kommer att beröragemene man. I valet av registerområde har man, som jag sade, stannatför kommunen bl. a. på grund av den primärkommunala indelningens domineranderoll i samhällets administration ett skäl som blir ännu mer framträdande närkommunreformen har genomförts. Ett annat skäl är att registerområdet blirlokaliserande på riksnivå på ett helt annat sätt än socknen, och man undvikernamnkollisioner på den nivån. Däremot kan noteras att socknen fortfarande ärlokaliserande på lokal eller regional nivå. Den skrämmande utveckling som reformen i inledningsskedetsyntes leda till genom publiceringen av överlantmätarnas preliminära förslaghar nu genom medverkan avsevärt mildrats. Det är ettsamarbete som, inte minst genom civilutskottets skrivning i dess betänkande nr4 , har ytterligare fördjupats och medfört att antalet namnbytenavsevärt kunnat minskas. Inte minst det exempel från kommun somredovisas i tabellform i betänkandet visar att samarbetet med ämbetet harresulterat i att många namn har kunnat räddas till eftervärlden. kommunkommer att få behålla inte fler namn efter den häröversynen av . Det är främst metoden att kombinera gårds-och bynamn med sockennamnet som kunnat reducera antalet namnändringar. Mot den här bakgrunden är den formalisering av samarbetetsom bl. a. föreslås i motionen 957 och som utskottet förordar av mycket storbetydelse. Till det bör läggas att bristande resurser för den här samordningenmellan lantmäteristyrelsen och inte bör få lägga hinder ivägen för en sådan här ordning. Enhgt min mening har här skapats möjligheter att inomramen för de tidigare uppställda kraven bevara det väsentligaste, våra gårds-och bynamn, som unika namn inom kommunen som registerområde. Även om det nu inledda samarbetet, av redovisade resultatatt döma, ger anledning förmoda att många värdefulla namn kommer att bevaras,borde utskottet enligt min mening ha övervägt att förorda en generellhuvudregel för namnkollisionsfallen, och den huvudregeln skulle ha inneburitatt man i alla de fallen skulle ha använt sig av kombinationsmetoden. Det är kraven på unika traktnamn som skördar de flestaoffren bland de ur kulturhistorisk synpunkt värdefulla namnen. De namnen ärofta sådana namn som är gemensamma för ett flertal fastigheter. Enligt en sådan regel som jag förordar bör namnetkonstrueras som ett dubbelnamn sammansatt av socken- och by- ellerhemmansnamnen. En sådan huvudregel innebär många fördelar. Den ger möjlighetför sockennamnen att leva vidare, namnen blir lokaliserande i de allrastörsta kommunerna är sockennamnen snart de enda som hos en bred allmänhet är verkligtlokaliserande - som man i dagligt lokalt bruk endast kommer attanvända by- eller hemmansnamnen, precis som man har gjort tidigare. För ensådan här ordning ger sitt vitsordnär det gäller den språkliga synpunkten. Nämnden har i ett yttrande tilllantmäteristyrelsen sagt att den här metoden är väl användbar för det fall manhar kommunen som registerområde. Nämnden förordar att man sätter hemmansnamneteller gårdsnamnet först och sedan sockennamnet. De båda namnen skall varaåtskilda av prepositio-nen i. I dagens situation, med en mycket stark oro hos bredafolklager, skulle på detta sätt skapas en garanti för att även i det framtidanamnskicket bevaras en kulturhistorisk namntradition. Inte minst viktigt är attdetta skulle utgöra en säkerhet för att ett väsentligt intresse tillgodoses idessa frågor, där handläggningen är sådan att ett ämbetsverk beslutar utanöverklagningsmöjlighet för de berörda. hantering av namnrevisionsreformen undersåväl årets som fjolårets riksdag har inneburit en betydande mildring av denursprungliga reformens konsekvenser. Men en generell regel av det slag jag härhar nämnt skulle ytterligare mildra konsekvenserna. Det är detta jag har velatpåtala i mitt särskilda yttrande. HerrSVANSTRÖM (c): Vad civilmmistern anförde i sittinterpellationssvar var nog beaktansvärt, men när det gäller informationen tillde berörda skulle jag nog hur det än går vid den vidare behandlingen avärendet här önska att prövar huruvida inteallmänheten på ett tidigare stadium borde få möjlighet att ge sin mening tillkänna. Jag skall, herr talman, återkomma härtill i samband med genomgången avmotionen 958. Det ärende som vi nu behandlar har varit föremålför intresse i olika sammanhang. Jag tillhör dem som var med ochbeslutade , och jag skall utan vidare erkänna att jag den gången inte hadeden minsta aning om att ett så stort antal kulturellt värdefulla ortnamn skullekomma i fara. Det är möjligt att jag tog intryck av tredje lagutskottet i detsammanhanget och kände mig tillfredsställd med dess yttrande. I vår motionciterar vi vad utskottet då anförde om "önskvärdheten av att debeteckningsbyten som måste ske i största möjliga utsträckning begränsas tillbyte av enbart numren på fastigheterna och att även i övrigt alla möjlighetertillvaratas att bevara de kulturvärden som ligger i de gamla gårds- ochsockennamnen". har redan anfört att de preliminäraförslagen från överlantmätarna i länet har väckt betydande oro, även om dennaoro hos allmänheten tidigare inte har kommit till uttryck på det markerade sättsom sker . Både till mig personligen och till Samfundet förhembygdsvård strömmar det nu ständigt in brev och kommer dettelefonpåringningar från oroliga människor i olika delar av landet. Det finnsdärför anledning att ta rätt allvarligt på motionen 958, som behandlas. Denär väl inte på något sätt märkvärdig utom möjligen därför att det bland de 45undertecknarna finns representanter för samtliga här i förekommandepartier. Det är sannerligen inte så ofta det händer och det visar, tycker jag,vilken väldig bredd det finns bakom denna önskan att slå vakt om dekulturvärden som ligger förborgade i Men motionen återspeglar inte bara önskemålet att ute pålandsbygden bevara gårds- och bynamn, som här tidigare anförts. Vi motionärervill att motsvarande värderingar skall kunna göras i stadsbygden, så attintressanta och värdefulla namn på kvarter och stadsdelar, som vi har så mycketav, på samma sätt kan bevaras i fastighetsnamnen. Det finns alltså anledning,tycker jag, att verkligen fundera över på vilket sätt den här påtaladeopinionen skall mötas av myndigheterna. Det som har upprört allmänheten är väl att man har vetatså litet om vad som håller på att ske. Det är ju ganska länge sedan dedetaljerade förslagen lämnades över till lantmäteristyrelsen, men endast ettfåtal berörda fastighetsägare har haft möjligheter att yttra sig på detförberedande stadiet. Jag ger inte minsta sken av att de tjänstemän som harbehandlat frågorna inte skulle ha handlat korrekt. Man har i vederbörligordning tagit kontakt med kommunerna när man gjort upp detta prehminäraförslag, helt enligt de föreskrifter som utfärdats. Men den kommunkontakten haringalunda tagits på det vi brukar kalla gräsrotsnivå, utan kontakten har iallmänhet ägt rum på något i och för sig aktningsvärt sammanträde med kommunalatjänstemän och kanske någon enstaka förtroendeman. Det är två viktiga önskemål som motionen 958 innehåller.Det första är bevarandet, såsom , av socknen som registerområde. Det andra äratt den berörda allmänheten får vara med på ett tidigare planeringsstadium föratt därigenom kunna ge sin mening till känna medan det ännu är möjligt attpåverka planeringen. Efter den granskning, som ochortnamnsarkiven numera får göra, kommer de här förslagen att ställas ut, somfacktermen lyder. Vi känner alla till hur en sådan utställning sker. Om detinte görs känt genom andra åtgärder än dem som är föreskrivna i förordningarna,kommer fortfarande inte allmänheten att känna till att deras fastigheter skallkomma att heta någonting annat. Vi tror därför att det skulle vara mycketangeläget att ge människorna en möjlighet att vara med tidigare. När det gäller om socken eller kommun skall vararegisterområde är jag klar över att man bland kommunalfolk på många håll hartyckt att det är praktiskt att ha kommunen. Man har anfört att socknarna intekan få vara registerområden i fortsättningen därför att den nya fastighetsbildningslagentillåter att fastigheter sammanläggs över sockengränserna. Då skall vi kommaihåg att socknen som område faktiskt härstammar från förkristen tid och är denmest stabila enhet vi har i något sammanhang, medan kommunerna ju är föremålför ganska ofta förekommande ändringar. Vi har här alldeles före middagspausenhört en del sägas om de sakerna. Jag skall nu inte, herr talman, gå in på och argumentera isak om vad socknen betyder för den kulturhistoriska forskningen och om hurvärdefullt det är i det sammanhanget att den får finnas kvar. Jag vill barapeka på att olika kategorier av forskare och intressenter har gett sin meningtill känna. Från Svenska växtgeografiska sällskapet har det till oss allakommit en skrift, där man visar att det ur den växtgeografiska forskningenssynpunkt, som under mer än 200 är i ständigt stigande omfattninganvänt socknarna som registreringsenhet, är önskvärt att så får bli även ifortsättningen. Det är inget tvivel om att detta sker bäst om även i framtidensocknen får vara registerområde i samband med fastighetsregistreringen. Vi har i vår motion tagit upp åtskilliga ting som jag intenu skall gå igenom närmare. Slutligen har vi tillåtit oss att sammanfatta våraönskemål i några punkter. Utskottet har tagit dessa punkter var för sig ochyrkat avslag på dem, dels i betänkandet nr 7 och dels i betänkandet nr 8. Menjag misstänker att utskottet har bortsett från att motionen i vederbörligordning har en kläm, där det hemställs "att hos Kungl. Maj:tanhåller om en omprövning av fastighetsregisterreformen i enhghet med imotionen framförda förslag". Den omprövningen kan, efter vad som skrivs imotionen, antingen göras av en parlamentarisk utredning eller också,beträffande de kulturhistoriska aspekterna, överlämnas till riksantikvarieämbetetefter hörande av kulturgeografiska institutionen vid ,och beträffande de datatekniska problemen, som också diskuteras i vår motion,utredas av statskontoret om det nu inte skulle bli en parlamentarisk utredning. Det är alltså detta krav på omprövning som är detväsentliga i vår motion. Den verksamhet som har bedrivits har varit enförsöksverksamhet, och det är ingalunda , om beslutarom en omprövning, för att en sådan översyn skall kunna ske med utgångspunkt ide erfarenheter som försöksverksamheten har visat och som denutvidgade försöksverksamhet, vilken eventuellt bhr nödvändig, kan komma attvisa. Det är alltså inte för sent att ge en ny inriktning åt fastighetsregisterreformenså att man dels kan tillgodose de kulturhistoriska aspekterna, dels kanskebegränsa kostnaderna vid genomförandet och också i övriga sammanhang, ienlighet med vårt förslag i rnotionen, tillmötesgå de önskemål som bhvit såstarka från den breda allmänheten om en tidigare information och ett tidigaremedinflytande. Det är sålunda med utgångspunkt från de häranförda synpunkterna och med hänsynstagande till de önskemål som ständigtströmmar in till oss som sysslar med dessa ting ett bevis för att människornaverkligen har kommit att intressera sig för de här problemen - som vi ville pånytt, innan det är , ta upp dessa frågor till prövning. Detskulle alltså vara så jag upprepar det att socknen även i fortsättningenfår vara registerenhet, att stadsregisterom-rådena ändras i överensstämmelsedärmed och att allmänheten bereds större möjligheter att ge sin mening tillkänna på ett tidigt stadium. Med anledning av vad jag har anfört, herr talman,ber jag att få yrka bifall till i motionen 958 ställt yrkande att den beslutadefastighetsregisterreformen och inskrivningsreformen omprövas antingen genom enparlamentarisk utredning eller genom en översyn, verkställd avriksantikvarieämbetet. Vid översynen bör bl. a. följande synpunkter beaktas: Socknenbibehålles som registerområde. Stadsregisterområdenaändras i överensstämmelse därmed. Allmänheten gesstörre möjlighet att på ett tidigt planeringsstadium ge sin mening till känna. Ett bifalltill motionen skulle medföra riksdagsbeslut att hos Kungl. R ik t lin jer för fas tig-he tsregis terre fornt en Maj;tanhålla om en omprövning av fastighetsregisterreformen i enlighet med imotionen framförda, här angivna förslag. Jag yrkar bifall till motionen 958 och i övrigt tillutskottets hemställan. I detta anförande instämde herrarBörjesson i (c) och i (c), (),herrar i Stenkyrka (c), i Trobro (m), (), (), i (c), (), (), Schött (m), Henmark (fp)och i Luttra (c), fröken () samt herrar () ochPetersson i Gäddvik (m). HerrGREBÄCK (c): Det finns ju inte mindre än fyracenterpartister i början på talarlistan för detta ärende, och med tanke på aUainstämmanden från samma häll skulle det här lätt kunna arta sig till enfamiljeträta. Jag kan försäkra att vi i utskottet hartagit mycket allvarligt på motionen 958, och det har vi inte bara gjort med tankepå det stora antal ledamöter av som undertecknat motionen utanframför allt på grund av innehållet i motionen. Jag kan också försäkra att vi iutskottet har behandlat motionen mycket ambitiöst, och jag tror att vi varitminst lika angelägna som motionärerna att slå vakt om de kulturhistoriskavärdena i de gamla ortnamnen. Med tanke på det arbete som utskottet lagt ned isammanhanget är jag också övertygad om att det finns alla förutsättningar föratt inom ramen för reformen tillgodose berättigade krav på att skydda de gamlafina socken- och ortnamnen. Liksom kallade vi även representanter förriksantikvarieämbetet, ortnamnsforskningen. ochlantmäteristyrelsen till överläggningar om de här frågorna i utskottet. Senastunder har jag personligen fått försäkringar fränriksantikvarieämbetet att ämbetet efter utskottsbehandlingen och efterskrivningen i betänkandet bedömer situationen på det sättet, att alla rimligakrav om skydd för ortnamn och sockennamn bör kunna till godoses inom ramen förde förslag som läggs fram i utskottsbetänkandet. Jag vågar påstå att motionären har fåttsina intressen tillgodosedda vad gäller de kulturhistoriska aspekterna - pä ettundantag när, nämligen när det gäller bibehållandet av socknarna somregisterområden och det värde man tillmäter den saken från kulturhistorisksynpunkt. Man skall nog också ha i tankarna att här är det enfastighetsregistrerings-reform som skall genomföras, inte en ortnamnsreform. Nå, då kan man fråga vad skälet är till att man harövergivit de gamla socknarna som registerområden och i stället gått in för denya kommunerna. Orsaken är att med det gamla systemet skulle kostnaderna snartväxa oss över huvudet. Inte minst arkiveringsfrågorna är i det falletsvårlösta. Vi måste gå över till mera moderna metoder med användande avdatateknik och eventuellt också mikrofilm för arkiveringen. I det långa loppetär det stora vinster att hämta genom att gå över till datateknik i samband medfastighetsregistreringen. Det ärockså en annan sak som talar för att vi gör kommunerna till registerområden,nämUgen den nya kommunreformen. Det är givet åtminstone har jag funnit detvara så att kommunalmännen ute i bygderna vid sin granskning av detta förslagi stort sett har givit sin anslutning till att ha kommunerna somregisterområden. Utskottets skäl för att inte tillmötesgå motionärernas kravatt bibehålla de gamla socknarna som registerområden är alltså av ekonomisk ochpraktisk art och sammanhänger med samhällets utveckhng framöver. Låt mig också säga några ord med anledning av herrÄkerfeldts yttrande. har inte avgivit någon reservation, utanhan ville bara understryka vad vi i utskottet i stort sett har varit överensmed honom om, nämligen att när det gäller att bevara de gamla sockennamnen ärdet mycket lämpligt att göra det i form av kombinationsnamn. nu att det skall slås fast och att det skall åläggas registermyndigheternaatt göra det så att säga rakt igenom.