prot · FW0998 · 1973-12-31 00:00:00 — Men det hoppas jag att svenskafolket inte glömmer bort. HerrHERMANSSON (vpk) kort genmäle: Jag vill först ta upp frågan om högerns paroUom s. k. ägardemokrati. Också har ju fört fram tanken att ett systemdär löntagarna gör aktieköp skulle vara så viktigt. sadetidigare i debatten att man inte på en gäng kan säga att spridning av aktierinte är värdefull och kritisera den starka centralisering som nuförekommer av äganderätten till de 17 familjerna omkring de storaaffärsbankerna. Jo, det är just vad man kan och måste göra. Den väg sommoderaterna anvisar med ökad aktiespridning innebär, som så harklarlagts, bara förstärkt makt för dem som behärskar de stora aktieposterna ibolagen, och dessa finns ju i de stora finansfamiljerna. Det ökar inte maktenför de många aktieägarna, utan gör det lättare för dem som har de storaaktieposterna att behärska bolagen. Det visar sig att denna väg icke leder framtUl ökad demokrati. Det är därför som man måste överföra företagensproduktionsmedel i samhällets ägo, som sociahsterna kräver. säger att vi har ett annat samhäUe ändet renodlat privatkapitalistiska - vi har starka fackföreningar osv. - ochingen bestrider att det finns en stark fackföreningsrörelse som har ettstort inflytande pä pohtiken. Men om ser på rapporterna frånkoncentrationsutredningen - en utredning som han själv varit med om atttiUsätta finner han att dess redovisning pekar pä en allt starkarekoncentration av den ekonomiska makten inom näringslivet. Detta faktum kan maninte komma förbi. Dess giltighet har icke upphävts genom attfackföreningsrörelsen har konsoliderats. Denna maktstäUning finns kvar och denhar stärkts ytterligare när den centralisering som jag påvisadei mitt första inlägg har gått vidare undan för undan. Sammanslagningen mellande två största affärsbankerna är det största steget mot en centralisering somnågonsin förekommit i svensk historia. säger också att regeringen visst vill bygga utstatlig verksamhet där det kan göras med framgång. Ja, men på vilka områden vUlregeringen göra det, och var kan man göra det med framgång? Det är ett svar pädetta som vi viU ha. behövs det en statlig plan för sysselsättning ochindustrialisering, och det är det som regeringen inte vill ta upp här och intevill diskutera. Men regeringen kommer inte förbi denna grundläggande fräga. Slutligen har både jag och Svenssonställt en fräga i debatten, som vi inte fått något som helst svar pä: Varförvill regeringen och socialdemokraterna i näringsutskottet icke gelöntagarorganisationernas representanter majoritet i fjärde fondstyrelsen? Allmänna pensionsfondens förvaltning, m. m. () kort genmäle; Finansministern använde vid ett tiUfälleuttrycket att fortsättningsvis kommer att vara med på dennasocialistiska politik. Jag skall inte göra något försök tUl bedömning av denfråga det gäller eller av våra olika sätt att verbalisera oss på detta område,men jag vill säga att vi såvitt jag minns aldrig på ansvarigt håll i vårt partianvänt begreppet "socialisering" om det som det här är fråga om. Allmänna pensionsfondens förvaltning, m. m. däremotblir fråga om, såvida förslaget gär igenom, är en stark finansiellmaktkoncentration till fjärde fonden och dess 11 ledamöter. Med detta vUl jaginte ha riktat någon kritik mot de övriga icke-socialistiska partierna, men jagtycker att det är riktigare att säga att det är fråga om enkoncentrationsprocess inom kapitalvärlden än om en socialisering. Det är justaten som här är förvaltare av en stor mängd pengar som tillhör inte baralöntagarkollektivet utan också hela den stora andelen av fria företagare som äranslutna till AP-systemet. Sedan säger att eftersom representanterna blevmer eller mindre desavuerade sprack kompromissen. Dä känner han sig tydligenfri att inta den ståndpunkt han vill, och det har han naturligtvis rätt attgöra ändå. Men det väsenthga är inte att kompromissen inte höll införgranskningen i exempelvis , och Landsorganisationen.Vad jag har kritiserat, , är att finansministern själv har frångåttsina direktiv i den proposition som ligger. Enligt direktiven till utredningenfick vi ju så klart i uppdrag att "pröva om likartade regler bör skapasför AP-fonden och försäkringsbolagen bl. a. när det gäUer att i begränsadomfattning förvärva och äga aktier" jag citerar ordagrant. Det är dettaman skall ha i minnet. Så citerar på s. 84 i utredningens betänkande:"Ett belopp pä 500 mUjoner kronor utgör enligt utredningens mening enlämplig första ram." Det är riktigt citerat, men stopparskickligt nog upp där. därefter säger vi nämligen att fortsättningenskall "bestämmas i ljuset av de erfarenheter av verksamheten, som dåvunnits". Man skall remittera frågan tUl fondstyrelserna för att de skallfä möjlighet att säga om det hela har lyckats bra eller inte. Och detviktigaste: prövning kommer sedan in när det gäller ytterligaremedel. Det är märkligt. Här är det fräga om 500 miljoner. Vi har60 miljarder i AP-fonderna, vi fär 200 mUjarder om ett litet antal är. Men manhar aldrig talat om att här är det ett bristande löntagarinflytande.Jag tycker att det är märkligt att man i fråga om denna lilla pott säger atthär skall det vara löntagarinflytande, när styrelserna får sköta de andra,stora delarna. Först några ord tUl ! Det harutvecklat sig en diskussion mellan honom och mig i det här speciella avsnittet;Får löntagarna en högre grad av insyn och inflytande om varje enskild anstäUdlägger sig ombord med en eller ett par aktier eller om man i koUektiv formskaffar sig ett aktieinnehav? har sin uppfattning, och jag har enannan uppfattning. Det utesluter naturligtvis inte att man även pä andra vägarskaffar sig en insyn och ett inflytande, bl. a. genom styrelserepresentation iföretaget. Vi har ju valt den vägen. Men just i denna specifika fråga omäganderätten menar jag att det är ovedersägligt att om man den vägen viU skaffalöntagarna ett mätt av inflytande, då är rekommendation omöjlig menpropositionen ger en chans. Det är klart att man blir mer och mer förvånad när manavlyssnar . Han lägger stor vikt vid att understryka skillnaden mellan Det är så att man frågar sig: Har blivitanhängare av utredningsförslaget? Man kan inte dra någon annan slutsats av detsenaste inlägget. Men i så fall borde ni i väl inte ha skrivit dehär reservationerna om det direkta avslaget. Jag utgår ifrån att och fortfarandestår kvar på sitt avslagsyrkande och att och herrFälldin står kvar pä sitt tillstyrkande. Det är utifrån detta min diskussionhar förts här , och jag skulle bh ytterligt överraskad om inte denanalysen håller. Dörren som öppnas, säger , skall inteutnyttjas. Ja, det var ju ett bragelöfte. SkaU vi emellertid tro jag har trots aUt en benägenhet att tro mer på så skalllöftet hållas oavsett vad som händer . Det löftet är att fonden skalletableras och köp av aktier skall ske. Det är detta som är den principiellt viktigaoch intressanta frågeställningen där borgerligheten är oense. tar upp frågan: Varför blev det nu inte enren löntagarmajoritet i fjärde fondens styrelse? Ja, om jag skall avslöja vadsom ligger bakom så diskuterade vi ihop oss med tjänstemanna- ochlöntagarorganisationerna om den här lösningen. Vi sade oss att det kan intevara alldeles orimligt att det bland de här elva finns två representanter förföretagsamheten, dvs. för industrin, och två representanter för kommunerna idet här faUet är det fråga om primärkommunerna. En industriell utbyggnad på ettlokalt område har ett intresse som så nära sammanhänger med kommunens expansionoch planering att det alls inte är orimligt att våra kommuner, sammansatta somde är, har via representanter möjligheter att delta i styrelsesamarbetet. Detär ju fråga om att gå in och se till att man får en expansivindustriutveckling. Om det är några som ar intresserade av hur det artar sig säär det ju primärkommunen, och då är det rimligt att den får ett parrepresentanter med. Ätt sedan staten tillsätter ordförande och vice ordförandeär inte heller överraskande. Jag sade i mitt första och ganska länga inlägg attdet i sista hand är fråga om att disponera pengar som går till enkapitalmarknad som ständigt uppfattas såsom varande för träng och för snål. Ochfördelningen mellan kapitalmarknaden och de löpande rörelsekrediterna är ettintresse för samhället i allmänhet, framför allt när det är fonden som tarinitiativ till en utbyggnad av den här verksamheten. Allra sist skulle jag fUl vilja säga attdet i direktiven till den sittande utredningen står: "Utredningen börpröva om likartade regler bör skapas för AP-fonden och försäkringsbolagen bl.a. när det gäller att i begränsad omfattning förvärva och äga aktier." Detär således inte fräga om någon beställning att det här skall vara likadant somför försäkringsbolagen, utan det är en skrivning i direktiven att utredningenhar att pröva om detta är lämpligt eller inte lämpligt. Utredningen gjorde sinprövning. Sedan gick det hela på remiss, där det fanns delade uppfattningar,och efteråt har Kungl. Maj;t skrivit sin proposition. Sådan är den enklaförklaringen. Allmänna pensionsfondens förvaltning, m. m. Allmänna pensionsfondens förvaltning, m. rn. Fru andre vice talmannen anmälde att anhållitatt till protokollet få antecknat att han inte ägde rätt tUl ytterligarereplik. i (s): Jag vill gärna utan att ta aUtför ianspråk skildra Utet av bakgranden till att hela frågan kom upp och blev säaktuell. När hade kongress 1971 förelåg tUlbehandling ett stort antal motioner som berörde näringspohtik och dithörandeting. Det var sammanlagt ett femtiotal motioner, varav ett tiotal på ett ellerannat sätt berörde frågan om AP-fonderna. Det yrkades i motionerna att manskulle på lämpligt sätt föra fram en önskan till regeringen om att en del avAP-fondernas medel skulle användas i det syfte som nu debatterar. Kongressen fattade ett beslut som innebar att man skullegöra en sådan framställning. Det var ett helt enhäUigt beslut, och man måstenog säga att det var en mycket stark önskan som kom tUl uttryck i den debattsom föregick beslutet. När kongressen ägt rum gick styrelsetiU regeringen med en skrivelse, där vi gav uttryck åt det önskemål som hadeuttalats vid kongressen och hemstäUde att regeringen skulle vidta lämpligaåtgärder i detta syfte. Skrivelsen remitterades av finansministern tillkapitalmarknadsutredningen, och sä småningom kom utredningen med ett förslagsom vi ju i denna debatt har hört mycket talas om. Det är inget tvivel om att fackföreningsrörelsen kännerstor tillfredsställelse med den behandling av frågan som har ägt rum i , ty vi vill komma dithän att man skall kunna pröva metoden attköpa aktier i privata företag för en begränsad del av fondkapitalet. Men vi harhela tiden understrakit vad som också sägs i propositionen, att detta vill vibetrakta som en försöksverksamhet. beslut får, om det nu går ipropositionens riktning, inte betraktas som ett slutgiltigt ställningstagande,utan först när man har prövat metoden och fått den erfarenhet som behövs kanriksdagen och regeringen mera definitivt fastställa möjligheterna att köpaaktier i privata företag. Vi skall komma ihåg att det som föresläs egentligen äratt en mycket hten del av fondkapitalet skaU användas i detta syfte, ty 500mUjoner representerar i stort sett inte mer än I procent av det nuvarandefondkapitalet. Vi har från sida varit inne på detta ochsagt att vi kan tänka oss att om en prövotid pä området ger gynnsamt resiUtat,så bör man kunna besluta om ett större belopp än 500 miljoner. Vihar nämnt 3 miljarder i det syftet men inte föreslagit det. Det har sagts här bl. a. av , attfondkapitalet är stort. Ja, för dagen uppgår det tiU 60 miljarder. Om någotårtionde lär det vara uppe i, som nämnde, över 200 mUjarder, ochvid beräknar man att fondkapitalet bör kunna vara uppe i ettbelopp pä , allt beroende på avkastningen päfondkapitalet . Dä rör det sig givetvis om väldiga belopp, specieUti ett land som värt med en ekonomi av relativt hten omfattning jämförd medstormakternas. Men vad som har förvånat mig är att detta har blivit en såstor fräga även inom min egen organisation. Jag hade inte väntat att den skulletillmätas så oerhört stor betydelse. Och jag är lika förvånad över att dettahar blivit en sä stor angelägenhet för de anställda i svenskt näringsliv. Detär svårt att där finna några direkta orsaker, men en möjlig förklaring kan varaden maktlöshet som flertalet anställda känner i den företagarvärld som vi nulever i och där den anställde ofta intar en mycket underordnad och undanskymdposition. Under denna vår har vi förberett och här i riksdagenbehandlat stora arbetsmarknadsfrågor, t. ex. arbetsmUjöfrägan. Den har tiUmättsoch tillmäts alltjämt mycket stor betydelse, och regeringen har ju också lagtfram en proposition för i det ärendet. Men av långt större vikt ochbetydelse har frågan om AP-fonderna varit. Man kan mäta detta genom deuttalanden som görs på fackliga sammankomster av skilda slag och itidningspressen i olika delar av landet, uttalanden som ledamötersäkert har tagit del av. Och jag kan säga att vi har fått in drygt ett tusentalbrev och uttalanden i AP-frägan, dvs. långt fler än vad som kommit in i en såaktuell angelägenhet som arbetsmiljön. Detta visar att industrins anställda harett mycket stort intresse för det framtida näringslivet i vårt land. Och jagtycker att man skall uppfatta den gest om jag får använda det uttrycket somdet citerade kongressbeslutet innebär som ett positivt bidrag tUl debatten omden framtida utvecklingen av svensk industri. Men vårt bekymmer är den fortsatta utbyggnaden avsvenskt näringsliv och den svaga viljan tUl stora och betydelsefuUainvesteringar som vi kan konstatera. Den viljan skulle vi behövautomordentligt väl, och bristen på sådan vilja är ett problem för mängamänniskor som är invecklade i eller tänker på den framtida utvecklingen av helavår ekonomi, främst dä sådant som har med industriell utveckling att göra. Det har här sagts att de förslag vi nu diskuterar innebären socialisering. Jag kan inte uppfatta det talet på annat sätt än att man meddet försöker skrämma människor - om man nu kan skrämma människor med sådanaargument, vUket jag inte tror är möjligt. Men inte är det socialisering! Tyskulle det vara så enkelt att socialisera näringslivet i detta land, hade detförmodligen varit gjort för länge sedan. Men det är inget tvivel om att det ärett steg i riktning mot ökat inflytande i näringslivet för de anställda ävenom de inte -får större inflytande i begynnelseskedet hoppas vi att förslagetsgenomförande skall leda dithän . Inte heller ett sådant ökatinflytande kommer emellertid att fä den omfattningen och den utformningen attdet kan kallas för en sociahsering av svenskt näringsliv. ledamöter bör ha i minnet att förnärvarande är det kanske minst socialiserade landet i hela ,Utpräglade kapitalistiska länder som och har en betydligtstörre samhällsägd sektor i näringslivet än vi har här. Nej, man kan inte göraproblemet så enkelt att man säger att det är fräga om socialisering. När jag möter sådana argument erinrar jag mig den debattsom vi förde i gamla om ATP-frågan, Men ocksådär användes överord, och om jag minns rätt var det som 1958 Allmänna pensionsfondens förvaltning, m. m. Allmänna pensionsfondens förvaltning, m. m. eller 1959sade att om genomför alternativ 1 i pensionsfrågan betyder det attlöntagarna icke fär en lönehöjning . har bara drygt 12 ärförflutit , och utan att ha exakta siffror tUl hands vUl jaghävda att lönerna inom svenskt näringsliv framför allt mom svensk industri har ökat med bortåt . Ingen löneökning , sades det. Jag har kommenteratdet uttalandet , och jag brukar säga att även en professor iekonomi kan ta fel. Påståendet publicerades också i stora annonser idagspressen under hela den upprörda tid dä och ATP-stridenpågick. Jag är övertygad om att ett beslut i AP-frågan somär mycket mindre än den det gällde inte heller kommeratt innebära de stora faror som utmålas av oppositionen. Frågan gäller fördagen bara ett begränsat belopp av AP-fonderna, men det kan naturligtvis blistörre. Varför skaU man nu köpa aktier i företagen? Vi har frånfackföreningsrörelsens sida klart för oss vilken kapitalknapphet som vårt landkommer att ha även med den gynnsamma fondutveckling som jag och andra har talatom från podiet. Man kan gott säga att kapitalförsörjningen i vårt liUa land ärbetydligt bättre ordnad än i kanske flertalet andra länder, och detta tack vareatt ATP-striden ägde rum och att det var möjligt att få tiU stånd denkapitalbildning som ägt rum. Hur skulle vårt land ha sett ut om viinte haft dessa kapitalresurser? På vad sätt skulle vi ha finansierat hela denbostadsproduktion som ägt rum ? Samhället har här fåttsvara för kapitalresurserna och gjort det genom att lånevägen användafondkapitalet. Under det här tiotalet är har det genomsnittligt rört sig om 6 å7 miljarder . är beloppet för övrigt mycket större. Vi menar att ett beslut i denna fråga också kommer att bliett bidrag till en stabUare sysselsättning i landet än den vi annars kan räknamed. Vi anser att det finns all anledning att vi i värt land enas om attanvända en del av fondkapitalet pä detta sätt. Men det är klart att om man ivarje åtgärd som vi diskuterar inom ramen för den ekonomiska politiken ser ensocialisering, då är det inte förvånande att man på borgerligt håll driver denpolitik man gör. Den politiken kan icke vara till fördel för landet som helhet. 1 dagens debatt har , vpk, sagt att istället för att använda AP-fonden tUl aktieköp borde staten ta initiativ tillnya stora statliga industrier. Finansministern har redan svarat honom pä denpunkten. Finns det förutsättningar att skapa nya företag, skall vi naturligtvisinte hälla tillbaka det. 1 synnerhet inte som vissa delar av vårt land är - detär kanske att använda ett alltför drastiskt ord, men låt mig ändå göra det underindustrialiserade. Framför allt den norra delen av landet behöver merindustri om man skall kunna ge befolkningen den försörjning som vi alla önskar.Så nog finns det behov av statliga företag, även vid sidan av det förslag somriksdagen skall besluta om. Därom behöver det inte råda någraprincipiella meningsskUjaktigheter. har i debatten framhållit att det vore bättreom löntagarna individueUt ägde aktier i företagen. Ja, även det är ju enmöjlighet som står öppenoch som alltid har stått öppen för den enskilde individen. Men jag tror att mankan säga att det individuella ägandet av aktier för kroppsarbetarna i stortsett har misslyckats. Om arbetarna äger aktier till ett värde av 3 ä 4procent av hela aktiestocken, så tror jag inte det är mera. Tjänstemännen harkanske det dubbla, säg 7 å , och det är också en mycket liten del. Ochändock har det bedrivits agitation för aktieägandet - men vi har inte kommitlängre i alla fall! Jag tror inte heller att vi skall hoppas på att det skallfå någon större utbredning. Den metoden är för övrigt hopplös på det sättet,att den aldrig skulle ge de anställda något reellt inflytande. Den skulle gedem en ohjälpligt liten minoritetspost, om man slår samman alla enskildaindivider på det sättet, men ett minoritetsaktieägande som aldrig skulle kunnautnyttjas för att skapa inflytande eUer representation. De privata kapitalägarna är ju också minoritetsägare.Enskilda banken hade många intressen i företagsamhet, men det var ytterstsällan som EnskUda banken ägde en majoritet. Delägarna var alltidminoritetsdelägare, men de ägde en så stor minoritet av aktierna att detalltid räckte tiU majoritet på stämma, och därmed tUl huvudinflytande istyrelsen. Den situationen har vi också. Även orn vi kallar det stora medicinföretaget iSödertälje för ett Wallenbergföretag, bör vi ha klart för oss att Wallenbergskahuset som sådant inte äger av det aktiekapitalet, menWallenbergs behärskar företaget i alla fall därför att de har en storfondstiftelse. Många andra Wallenbergföretag äger också aktier i företaget, ochtillsammans behärskar de naturligtvis en större del än . Sä går det tUl. Att komma och rekommendera de anstäUda attköpa aktier för att på det sättet skapa sig inflytande är en tanke som äromöjlig att realisera i praktiken. Vid en granskning av regeringens proposition har vi funnitatt propositionen genomgående är acceptabel även på de punkter där frågor harframställts tiU finansministern. Det är visserligen mycket möjligt att vi iframtiden vill vidta förändringar - när vi har fått den erfarenhet som vi iförsta omgången vill ha och att vi dä viU företa förändringar pä olika sätt,men det finns ingen anledning att just i inledningsskedet, när vi skaU börja enprövotid i en sä viktig fråga och i en så ny angelägenhet, ställa krav påalltför mycket detaljförändringar i regeringens proposition. Jag yrkar i alla delar bifall tUl det förslagsom nu föreligger. Allmänna pensionsfondens förvaltning, in. () kort genmäle: Det är inte min avsikt att inkräkta påkammarens måltidsrast. Jag vUl bara konstatera att i -lika htet som tidigare finansministern - ville uppmärksamma den klara skUlnadjag gör mellan att löntagarna givetvis skall ha medinflytande ochmedbestämmanderätt i deras egenskap av anställda. Det system för löntagarnas andeli företagens långsiktiga kapitalbildning - som självfallet är nägot helt annatän privatköp av en eller annan aktie, som talar om är motiveratav fördelningspolitiska skäl, för att skapa rättvisa i kapitalbildningen. Nr 98 På förslag av fru andre vicetalmannen beslöt kammaren uppskjuta den den fortsatta överläggningen rörande detta betänkande samt behandhngen av ''4 mai1973 återstående pä dagens föredragningslistaupptagna ärenden till . § 13 Anmäldes och bordlades Nr 23 i anledning av propositionen 1973:44 angåendeändringar i skatteutjämningssystemet för kommunerna m. m. jämte motioner Nr 14 i anledning av dels propositionen 1973:1 i vad avseranslag för /74 till transportstöd för m. m. ochtransportstöd tUl Gotiand, dels propositionen 1973:95 angående transportstödsom regionalpolitiskt medel, jämte motioner Nr 7 i anledning av propositionen 1973:50 angående medleni den fortsatta regionalpohtiska stödverksamheten m. m. jämte motioner § 14 Anmäldes och bordlades följande motioner: Nr2001 av m. fi. Nr 2002 av avlämnade i anledning av Kungl.Maj:ts proposition 1973:130 angående ändringar i arbetarskyddslagstiftningen och andra åtgärder för bättre arbetsmUjö § 15 Meddelande ang. enkel fråga Meddelades att följande enkla fräga denna dag framställts,nämligen av Nr 237 () till herr utbildningsministernom åtgärder Vilka åtgärder kan statsrådet mot bakgrunden av det nuredovisade svåra sysselsättningsläget för lärare i läroämnen inför 1974 - tänka sig vidtaga för att så snabbt som möjligt begränsalärararbetslösheten? § 16 Kammaren åtskildes .