prot · FW0974 · 1973-12-31 00:00:00 — Jag antar att främst syftar på framlagdaundersökningsresultat beträffande överkänslighet för konserveringsmedel ochfärglUIsatser i livsmedel m. m. Fråga om godkännande av tillsatser i livsmedelprövas av . Hos verket finns vetenskapsmän anställda somföljer forskningen inom och utom landet i frågor om livsmedelstillsatser ochderas verkningar. Vidare är till verket knutet etl vetenskapligt råd, i vilketfinns sakkunskap på bl. a. allergiområdet. Det åligger rådets ledamöter attrikta verkets uppmärksamhet på förhållanden .som är av särskild betydelse förverkets arbete. Vid prövningen av frågor om bl. a. livsmedelstillsatser har verketsålunda på olika sätt kännedom om de senaste forskningsrönen. ger ut en förteckning övergodkända hvsmedelslUlsatser. Enligt vad jag inhämtat från verket beräknasfrågan om användningen av färgämnen i hvsmedel på nytt bli behandlad av Därvid kommer självfallet hänsyn att tas tUI desenaste forskningsrönen på området. Mot denna bakgrund anser jag att någonytterligare åtgärd från min sida inte är påkallad. Jag ber atl få lacka herr statsrådet för dehär uppgifterna om det oavlönade rådet som livsmedelsverket har. Jag harfaktiskt kontroUeral vad rådet haft för sig, och del visar sig att sedan deltUlsattes har del icke en enda gång tagit något eget initiativ för att fästaverkets uppmärksamhet på någonting som helst. Anledningen liU min fråga var rapporterna som stått iLäkartidningen om hur de av svenska folket som är allergiker ioväntal hög grad blir hotade av de stora andelar aUergiframkaUande färgämnensom faktiskt finns i livsmedlen. Jag har blivit kontaktad av allergisjuka människor ochderas organisation, som framfört stora bekymmer för detta. Del är alldeles uppenbart alt del måste skapas ökademöjhgheter för människorna att få tillgång lill ofarliga livsmedel. För min delanser jag naturligtvis att dessa allergiker står i främsta ledet bland demedborgare som borde ha rätt atl överklaga livsmedelsverkets beslut attfrisläppa vissa ämnen. Jag är övertygad om att om en sådan laglig rätt fanns,skulle det redan efter ett par, tre faU ha en ytterst hälsosam inverkan påtUlverkare och importörer och leda tiU myckel större försiktighet på den sidan. Inte bara aUergikerna är i farozonen. Professor atl en av de värsta farorna beträffande livsmedel förmodligen ärfärgämnena i sötsaker. Barn äter inte sällan stora kvantiteter härav, och dåkan de få i sig långt över den tUlåtna dosen av färgämnen. Vad som behöver tUlses jag hoppasverkligen och utgår från atl hvsmedelsverket kommer atl göra det är atlVärldshälsoorganisationens minimivärden för dagligt bruk av sådana härtUlsatser inte överskrids. Någon sådan tillsyn sker i Sverigeinte ens beträffande färgämnet Amarant, trots alt Världshälsoorganisationenefter ryska rapporter om fosterskador på möss orsakade av detta ämne utfärdadesådana dagliga minimivärden. Såvitt jag vet har hvsmedelsverket inte gjortnågonting åt detta. drar den slutsatsen att antalet tillåtnafärgämnen i svensk mal måste skäras ned. Det är en slutsals som även jag gärnavill dra, och jag skuUe vara förvånad om inte också herr jordbruksministern åsikten. Om åtgärder mot allergiframkallande tillsatser i livsmedel Jag delar naturligtvis fru .Anérs mening måste göra allt för all allergikerna skaU slippa dessa problem. Minutgångspunkt i svaret är att livsmedelsverket, som inte bara litar tUl deltavetenskapliga råd utan har egna vetenskapsmän på detta område, mycket nogaföljer - även jag försöker göra det dessa utredningar och noterar vUkaproblem som uppstår. Jag StäUermig då alltid två frågor. Den ena är: Räcker den lagstiftning den 26 aprU 1973 Ang. planerade nedskärningar av vägbyggandet i Örebrolän och deförfattningar vi utfärdat, och kan verket med stöd av dem vidta nödvändigaåtgärder? Jag har kommit fram tUl att verket kan vidta åtgärder medstöd av gällande lagar och författningar. Den andra frågan är: Har verket erforderliga resurserhärför? Jag har kommit fram lill alt så är fallet. Därför anser jag att detinte behövs någon annan åtgärd från min sida just . Jag utgår från att verketfortsätter på den inslagna vägen, nämligen att minska antalet färgämnen ochtUlsalsämnen. Tyvärr kommer man naturligtvis aldrig helt ifrån dettaproblem. Även livsmedel utan några som helst tillsatser kan vara ett problemför människor med vissa åkommor. Överläggningen var härmed slutad. § 10 Ang. planerade nedskärningar av vägbyggandet iÖrebro län Herr kommunikationsministernNORLING erhöll ordet för att besvara i (fp) i kammarensprotokoll för den 6 aprU intagna fråga, nr 177, och anförde: i har frågar mig om deplanerade nedskärningarna av vägbyggandet i län är förenliga medsituationen på arbetsmarknaden och för vägväsendet inom länet. Enhgt de fastställda flerårsplanerna förvägbyggandet 1977 är den beräknade medelstilldelningenför byggande av riksvägar i län relativt sett lägre i mitten avfemårsperioden än i början och i slutet av den. Anledningen tUl detta är att ibörjan av perioden kommer det stora vägprojektet på 3 förbifarten vidÖrebro att färdigställas. Den fortsatta utbyggnaden av väg E 3 meUan Örebrooch , vilken också är mycket kostnadskrävande, beräknas påbörjas islutet av perioden. I mitten av perioden beräknasemellertid några stora riksvägsombyggnader inle pågå i länet. Med hänsynhärtiU blir den beräknade medelstilldel- ningen under des.sa år förhållandevislägre. Vid utbyggnaden av de stora, kostnadskrävanderiksvägsprojekten måste man ta hänsyn tiU trafikstandarden, trafiksäkerhetenoch trafikmängderna längs vägens hela sträckning oberoende av länsgränserna.Detta innebär alt medlen för riksvägsbyggande kan och måste variera -såväluppåt som nedåt mellan länen från etl år till ett annal. Jag vill i sammanhanget konstatera,att för län planeras en medelstiUdelning för byggande av länsvägar underkommande som är dubbelt så stor som den faktiska investeringsnivån underde . HerrANDERSSON i (fp): Jag tackar statsrådet för svaret. Det är alldeles riktigt som statsrådet säger isitt svar tUl mig, att när vägsträckan ÄnslaNorrplan på bhr färdig - denskaU vara färdig kommer arbetet på riksvägarna i länet över huvudtaget alt upphöra.Statsrådet anför vidare alt länsvägarna kommer att få ungefär såmyckel pengar som tidigare, men det beror på all 7,7 mUjoner kronor går lUl väg204 FjugeslaLanna. Av den flerårsplan som statens vägverk upprättat förbyggande av riks-och länsvägar framgår klart att nordvästrabyggnadsdistriktet får en minskning redan första året med ungefär 25 procent.För län blir minskningen betydligt större. Om vägnätet i länet nu var avgod standard, kunde man förstå denna drastiska nedskärning - jag anser detfaktiskt vara en drastisk nedskärning men alltför många vägar måste underviss tid avlysas för tung trafik. Näringshvet har vid upprepade tillfällenklagat på alt man inte kan utnyttja vägarna för den lunga trafik med varor somgår från förelagen. Många exempel finns på sådana vägar som man velat ta med iflerårsplanen. Jag kan nämna väg 50 förbi , väg 50 förbi vägporten iLerbäck - ett verkligt nålsöga - väg 243 , delenÄlvslången-Gytlorp samt vägen LindesbergFagersta, delen LindesbergMorskoga. Om nu medelstUldelningen inte blir större än vad somframgår av planfördelning, kommer ju arbetena med dessa vägsträckoratt få skjutas på framliden. Ingenting kommer atl ske förrän efter 1970-lalelsutgång, vilket är klart otillfredsställande. Man hade gärna sett alt arbetet påvägsträckan förbi hade kunnat fortsättas, framför aUt fram lUl Kumla.Det finns en kraftig randbebyggelse utefter denna väg, och problem förekommereftersom många uppfarter inte är tUlfredsställande ordnade. Vägensframkomlighet och trafiksäkerhet är inle vad som borde vara fallet. Med tanke på sysselsättningen i länet hade det varitangeläget med en sådan planering att man kunnat behålla den personal man har,bl. a. anläggningsarbetarna och personalen på planeringsavdelningen hos vägförvaltningeni . Jag vill då fråga statsrådet om det finns möjligheter altgöra en omfördelning av medlen så att en förstärkning kan erhållas justbeträffande läns väganslag? Ang. planerade nedskärningar av vägbyggandet i Örebrolän Jag skall inte gå in på den av påtalade brislen på medel rent aUmänl för väguppruslningar. Det äringen nyhet för kammarens ledamöter att vi skulle kunna lägga ut mycket merapengar på vårt vägnät. Jag upprepar - för vilken gång i ordningen vet jag nuinle, men jag gör del ändå - alt av hela budgetför nästa budgetår går i runt tal tiU vägbyggandet i landet. SedanskaU den andra hälften av de medel jag disponerar räcka tiU järnvägar,postverk, televerk, luftfartsverk, sjöfartsverk och andra delar av kommunikationsväsendet.Dessutom har vi genom den besvärliga arbetslösheten under det senastebudgetåret kunnat lägga mellan 700 och 800 mihoner kronor på vårt vägnät utöverordinarie vägpengar. Här finns alltså anledning att observera att vårt i ochför sig i mil räknat stora vägnät minsann är utsatt för en ständig upprustningoch ett nybyggande. Vad jagdäremot gärna vill kommentera är det sista i Ang. planerade nedskärningar av vägbyggandet i Örebrolän inlägg,när han säger att en bättre planering borde göra del möjligt att hålla denarbetsstyrka som finns inom det aktuella länet mera kontinuerligt sysselsatt.Någon sådan lolalplanering kan jag inle utlova av det enkla skälet all, som jagsade i milt svar, vägbyggandet ju sker efler arbetsplaner, vilketinnebär alt man under vissa år gör mycket stora arbeten inom ett län och sedanfortsätter in i etl annat län. Man kan således inte år behåUa sammaarbetsstyrka i ett län, just beroende på vägbyggandets karaktär. Vägbyggarnamåste med naturnödvändighet vara beredda på förflyttningar tiU nyaarbetsplatser, ibland kortare och ibland längre förflyttningar, och jag troratt de som sysslar med den verksamheten, såväl vägarbelare som planerare, vetom delta och inte lar del som någon överraskning när de måste flytta på sig. Det går aUtså inle all garantera en viss arbetsstyrka i ettvisst län sysselsättning år . Det var kanske inle heller delta herrAndersson i tänkte sig, men om tanken var den, så vill jag gärna sägaalt det är helt omöjligt. i (fp): Jag hade självklart inte tänkt alt man ifortsättningen skulle kunna behålla hela den arbetsstyrka som sysselsätts på enriksväg. Vad jag menar är att det borde finnas en planering som gör det möjligtatt sysselsätta bl. a. den personal som arbetar på projekteringsavdelningen. Jag vill säga som en randanmärkning atl del är rättmärkligt atl län inte har tilldelals medel för smärre arbeten under 1973och 1975, vilket också har påtalat. Länet får inga medel liUförbättringar som är myckat angelägna. Jag förstår all statsrådet har en viss summa atl röra sigmed, när slantar skaU fördelas, men den här abrupta ävgränsningen av arbeten påvägar i län medför ju problem både för den personal som arbetar päriksvägen och för exempelvis äkerinäringen. Därför hade det varit angeläget jag fick inget svar av statsrådet om vilka möjligheter som finns därvidlag atl lUlfälligtvis föra över medel från andra områden för att hålla vissa smärrearbeten i gång. Normalt faststäUs flerårsplanerna avvägverket. Om i ett län inte är överens med omden tUltänkta flerårsplanen, så kan emellerlid överklaga lillKungl. Maj:t, och i sådana faU blir del regeringen som slutligt fastställerplanen. I det aklueUa fallet, i , har jag del bestämdaminnet all något överklagande inle har skett från . Ärendetrörande flerårsplanens utseende för län har alltså inte understäUtsKungl. , och därför har vi inte haft vare sig anledning eller möjlighet attgå in på saken. Planen har alltså fastlagts i samstämmighet mellan länsstyrelseoch vägverk. Jag tror att det var ett par tre län där man inte varöverens, och de fallen har Kungl. I fråga om län harmöjligheten för Kungl. Maj:t alt ta upp ärendet tUl bedömning varit inle baraminimal Maj:t skall som jag sade, inle gå in på någon prövningnär man har blivit överens på länsplanel. Överläggningen var härmed slutad. § 11 Ang. beräkningen av hyror för bostadslägenheter Ang. beräkningen av hyror för bostadslägenheter Herr statsrådet erhöll ordetför att besvara () i karnmarens protokoll för den 5 aprUintagna fråga, nr 175, liU herr inrikesministern, och anförde: har frågat inrikesministern vilkaåtgärder han avser att föreslå i syfte att uppnå att hyrorna i ett husfaststäUes med hänsyn lUl bostadslägenheternas standard och ej med hänsyn tUlmedlemskap i hyresgästorganisation. Frågan har överlämnats till mig förbesvarande. Bestämmelser om faststäUande av hyra för bostadslägenhetfinns främst i 48 § hyreslagen. Bestämmelserna innebär i huvudsak all hyranskaU utgå med skäligt belopp och alt hyra är all anse som oskälig, om denväsentligt överstiger hyran för lägenheter som med hänsyn lUl bruksvärdet ärUkvärdiga. Inom den sektor av bostadshyresmarknaden därhyresregleringen alltjämt tillämpas gäUer andra grunder för fastställande avhyra. Hyran för en bostadslägenhet som omfattas av hyresregleringen får iprincip ej översliga den för lägenheten gäUande bashyran. Höjning av bashyranpå grund av ökade fastighetsomkostnader kan komma till stånd genomöverenskommelse mellan organisationerna på hyresmarknaden. Godtar inlehyresgästen en överenskommelse om ändring av bashyra, har han rätt alt fåöverenskommelsen prövad av hyresnämnden. Även inom hyresregleringen harlägenhetens bruksvärde betydelse för hyressätlningen. Hyran får ej i något faUsättas högre än som är skäligt med hänsyn liU lägenhetens bruksvärde. Som framgår av det anförda lämnarvarken de enligt hyreslagen eller de inom hyresregleringen gällandebestämmelserna något utrymme för att fastställa hyrorna i ett hus med hänsyntill medlemskap i hyresgästorganisation. Något behov av åtgärder frånstatsmakternas sida finns därför mte. HerrHÖRBERG (fp): Jag ber all få lacka statsrådet för svaret påmin fråga. Det är en mening i svaret som jag särskilt fäster mig vid:"Höjning av bashyran på grund av ökade faslighetsomkoslnader kan komma tiUstånd genom överenskommelse mellan organisationerna på hyresmarknaden. "Den meningen är ju riktig överenskommelse mellan organisationerna är det somskall hgga tiU grund för höjning av hyran. Vilka organisationer det gällerfinns ganska väl specificerat i lag. Men hyresgästföreningar på många orter har endastförhandlat för sina medlemmar, faslän lagen förutsätter all förhandlingar skallske för samtliga hyresgäster. Del finns många bevis för detta. Ang. beräkningen av hyror för bostadslägenheter på altlägenheter i samma hus med exakt samma standard har åsalls helt olika bashyror.Hyresgästföreningarna erkänner själva att det förhåller sig så. De säger direktalt förhandlingar helt enkelt inte ägt rum för andra än medlemmar.Hyresgästföreningarna har saknat personella och ekonomiska resurser för detta. Orsaken till min fråga är den atl della inle kan ansestillfredsställande för framtiden. Det gäller ju för oss här som stiftar lagaratl försöka finna ytterligare vägar atl förstärka den svagare parlensförhandlingsmöjlighe-ler. Annars blh följden för framtiden att många lägenheterinle åsälts en hyra efter lägenhetens standard utan efter det förhållandet omVederbörande hyresgäst är medlem eller inte i hyresgästföreningen. Tyvän måstejag säga att när jag tackar för svaret kan jag inte finna det särskilttillfredsställande alt statsrådet inle är beredd alt försöka medverka tillförbättringar i delta avseende. Överläggningen var härmed slutad. § 12 Föredrogs och hänvisades Kungl. Maj :ts propositioner nr 121 lill utrikesutskottet och nr 126 tUl skalteulskoltel. § 13 Föredrogs och hänvisades motionerna nr 1923 lUl utbUdningsutskottet, nr 1924 tiU skatteutskottet och nr 1925 lill jordbruksutskottet. § 14 Förlängning av vårsessionen I samband med övergången tiU enkammarsystemet skapades iförfattningen en möjlighet tUl viss förlängning av vårsessionen. I riksdagsordningen§ 2 stycket 2 stadgas sålunda: "vårsession avslutas senast den 31 maj.Riksdagen äger dock, om synnerliga skäl föreligga, efter hörande av den i 50 §omförmälda talmanskonferensen, besluta atl sessionen skall pågå längst till ochmed den 1 ." har vid sammanträde funnitsynnerliga skäl föreligga för en förlängning av vårsessionen, då ett stortantal propositioner, som föranleder tidskrävande utskollsberedning och långakammar-, debatter, har avlämnats så sent alt ärendena trots forcering avarbelel i utskotten inte kan behandlas i kammaren . har därför tillstyrkt atl vårsessionenvid riksdag pågår längst t. o. m. . Kammaren beslöt att vårsessionenvid riksdag skulle pågå längst lill och med . § 15Reviderad tidplan för återstoden av vårsessionen, m. m. Till kammarens ledamöter kommer att utdelas dels enreviderad preliminär plan för kammarens sammanträden under återstoden avvårsessionen 1973, dels utdrag ur talmanskonferensens protokoll denna dagulvisande konferensens beslut om förlängning av vårsessionen. den 26 aprU 1973 Granskning av statsrådens ämbetsutövning m. m. § 16 Granskning av stadsrådens ämbetsutövning m, m. Föredrogs betänkande nr 20 medanledning av granskning av statsrådens ämbetsutövning och regeringsärendenashandläggning. 1 detta betänkande hade utskottet beträffandeuppläggningen av arbetet med granskning av de protokoll som förts 1972 anfört föhande: "En huvudlinje i de senaste årensgranskningsbelänkanden har gällt statsrådsprotokollens offentliggörande ochvissa därmed sammanhängande spörsmål, bl. a. behovet av ökad information ömKungl. Maj:ts praxis på olika områden. Ulskoltel har även i samband med åretsgranskning behandlat dessa frågor. Det fortsatta arbetet inom statsrådsberedningenmed decentralisering av vissa ärendegrupper har vidare studerats. Utskottet har granskat ordningen beträffandediarieföringen av ärenden om befrielse från aktievinslbeskallning i sambandmed strukturrationalisering. Dessa ärenden har även studerats såvitt gällerKungl. Beträffande administrativ praxis har vidare företagits enstörre undersökning beträffande Kungl. Maj:ts handläggning av naturalisations-ärenden.1 likhet med föregående år har granskningen även i är avsett författningarnasutgivning och behandlingen av skrivelser till Kungl. Maj:t. Såsomförra året har ulskoltel ägnat uppmärksamhet åt vissa frågor röranderegeringsärendenas beredning. Delta har gällt remisser tUl lagrådet,redovisning av remissyttranden i propositioner samt vissaföretagsdemokralifrågor vid organisationsförändringar inom statsförvaltningen. Regeringens handlande i samband med den uppmärksammadeflygplanskapningen har granskats av utskottet. Vidarehar vissa frågor i anslutning till Kungl. Maj:ls handläggning av arbetsplan förutbyggnad av vid Trängsund (Fällan) varit föremål för utskottetsuppmärksamhet. Härutöver har utskottet granskat Kungl. Maj:ts handläggning avett antal andra frågor av principiellt intresse, vUka redovisas under rubrikensist i belänkandet. Utskottet vill erinra om atl i samband med 1967 årsgranskningsarbete gjordes en undersökning av vissa administrativa förhåUandeninom stalsdepartementen. Denna gällde bl. a. ärendefördelningen mellan olikadepartement, personalutvecklingen inom departementen ochdecenlrali-seringsåtgärder. Under årets granskning har vissa frågor om dessa den 26 aprU 1973 Granskning av statsrådens ämbetsutövning m. m. förhållandenåter aktualiserats, såvitt gäller personalorganisationen bl. a. omfattningen avpolitiska rådgivare tUl regeringen. Utskottet avser atl återkomma till hithörande spörsmål isamband med nästa års granskning." Ulskollet hade för anmältden granskning som utförts samt resultatet därav. Vid betänkandet hade avgivitsföhande reservationer och särskilda yttranden: Reservation av herrarHernelius (m), i (m). i (fp) och (), vilka ansett alt utskottels yttr-ande under punkten 3. Fråga om diarieföring av vissa skatteärenden skulle ha av reservanterna angiven lydelse. B. Särskiltyttrande beträffande punkten 3. Fråga om diarieföring av vissa skatteärenden av (). C. Reservationav herrar (), i (m). i (fp) och (), vilka ansett atl sista stycket av utskottets yttrande under punkten 4. Befrielse från aktievinslbeskallning skulle ha av reservanterna angiven lydelse. D. SärskUtyttrande beträffande punkten 5. Maj:ls praxis i naluralisationsärenden av herrar i Luttra (c), (), i (m). Fiskesjö (c), () och (). E. Särskiltyttrande beträffande punkten 6. Remisser lUl lagrådet av herrar i Luttra (c), (), (), i (m). Fiskesjö (c). i (fp) och Schött (m). F. SärskUtyttrande beträffande punkten 9. Utgivningen av av herrar (), (), i (m) och i (fp). G. Reservationav herrar i Luttra (c), (). Fiskesjö (c). i (fp), Schött (m), () och (), vilka beträffande punkten 10. skrivelser lill Kungl. 1. att utskottetsyttrande avseende länsberedningens uppdrag skulle ha av reservantema angivenlydelse, 2. att ulskollet såvitt avsågtillsynen av aulomat- och roulellspel bort göra visst av reservanterna angivetuttalande. Reservation av herrar Schött (m) och (), vilkaansett att utskottet beträffande punkten 10. skrivelser till Kungl.Maj :l såvitt avsåg Kungl. Majts åtgärder i anledning av tillkännagivandeang. vissa spärrade utbildningsUnjer bort göra visst av reservanterna angivet uttalande. Reservation av herrar i Luttra (c), (), (), i (m). Fiskesjö (c). i (fp) ochSchött (m), vilka ansett all sista meningen i utskottets yttrande underpunkten12. Arbetsplan för , Fållan, skulle ha av reservanterna angivenlydelse. Reservation av herrar () och i (m), vUka ansett atl utskottet vid behandlingen avfrågan om tUlämpning av allmänna prisregleringslagen bort göra visst avreservanterna angivet uttalande. den 26 aprU 1973 Granskning av statsrådens ämbetsutövning m. m. K. Reseivation av herrar () och i (m), vilka ansett atl utskottet i anslutning tUl granskningen avexportkredilgarantier tUl ChUe bort göra visst av reservanterna angivetuttalande. Reservation av herrar iMalmö (m) och (), vilka ansett all utskottet i anslutning tillgranskningen av fråga rörande prägling av guldmynt bort göra visst avreservanterna angivet uttalande. Särskilt yttrande rörande frågaom befrielse från religionsundervisning av herrar (), iMalmö (m) och Schött (m). i (s): Det uppstår sällan någon pohtisk dramatikkring de granskningar av del administrativa förfarandet somkonstilulionsul-skoltel företar, och jag har svårt att se all denna debattskall komma att kännetecknas av någon större politisk dramatik. Ändå tror jagatl det är nyttigt att dessa granskningar genomförs. Det är ocksåbetydelsefullt att utskottet utförligt redovisar praxis. har man ägnat huvuduppmärksamheten åt Kungl. Maj :tshandläggning av naturalisalionsärendena. I stort sett får de ohka dokumententala för sig själva. En kort kommentar har emeUertid konstitutionsutskottetgjort. Andra talare kommer närmare all behandla dessa ärenden. Ett ärende som behandlat rymmerstor dramatik, men del har inle ullöst någon politisk dramatik inom utskottet.Ärendet redovisas under den föga dramatiska titeln . Bakom detta döljer sig kapningen av det svenskapassagerarflygplanel . Även här får dokumentet tala forsig självt, för, såvitt jag har mig bekant, är konstitulionsutskoltelsredogörelse den mest utförUga som lämnats i della ärende.Konslilutionsutskollet konstaterar, alt del konstitutionella regelsystemet påvissa punkter inte iakttogs av regeringen på grund av de speciellaförhållandena, men utskottet delar regeringens uppfattning alt det förelåg enuppenbar nödsituation. Därför har utskottet kommit fram till följande slutsats,som jag ber all få läsa in i kammarens protokoll: "Utskottet har mot denna bakgrund inle funnitanledning till anmärkning mot regeringens handlande i samband med flygplanskapningen." För min egen del skuUe jag gärna vilja tiUägga, att jag anser att den 26 aprU 1973 Granskning av statsrådens ämbetsutövning m. m. regeringenhandlade med det omdöme och den kraft som situationen fordrade. 1 den offentliga deballen har del trätt fram personer somfrån juridiska utgångspunkter har kritiserat regeringens åtgärder den 15september. De har varit få.