prot · FW0994 · 1973-12-31 00:00:00 — Det var en förutsättning för att man skulle kunnasammanföra hela den tekniska utbildningen inom armén. Dessa fömtsättningarfinns inte på alla platser i vårt land. Det är nämhgen stora krav pä materielsom denna skola har. Den måste skaffas dels från förbanden på platsen, delsfrån de mobiliseringsförråd som finns i närheten. Gör vi där en jämförelsemellan och utan att fortfarande ta ställning kan vi barakonstatera att i finns dessa förutsättningar. Där finns materiel av allade slag som behövs för utbUdningen. Det finns däremot inte i . Därmedinte sagt att det inte gär att skaffa fram materielen dit, men det måste ju dåbli fördyringar. Dessutom går det inte att skaffa fram materiel i denomfattning som man kan göra på många andra platser jag har bara nämnt Skövdesom ett exempel. Om man inte kan nå detta mål äventyrar man möjligheterna atthälla Uiop utbildningen till en gemensam skola, vilket har varit målsättningen.SammanhåUningen skulle ju tjäna många syften: man kan utnyttja gemensammalokaler, gemensamma lärarkrafter och gemensam materiel och därigenom förbUligautbUdningen. Sedan, herr talman, har jagföreslagit att industricentralstyrelsen skulle förläggas tUl , men detviUe inte vara med på. HerrNILSSON i (s) kort genmäle: kanske inte känner till attäven är enutpräglad mUitärstad med tre regementen. Det bör nog finnas föratsättningar förden här utbUdningsanstaltens förläggning dit. Sedan försöker att vrida sig ur greppetgenom att säga att han missunnar inte de fyra nordligaste länen några nyalokaliseringar. Det praktiska resultatet om skulle fä som hanville skulle bli att man gär miste om ca 200 arbetstillfällen i . Detkommer han ju ändå inte ifrån. Omlokalisering av viss statlig verksamhet () kort genmäle: , jag känner tämligenväl, även regementena. Vad jag har begärt tidigare och vad jag nu har begärt iett särskilt yttrande är en utredning om förutsättningarna för att förläggaskolan till en ort där man kan tiUgodose de krav som det har talatsom. Om dessa krav kan tUlgodoses i , skall jag vara den förste att gåmed på att vi förlägger skolan dit. Men innan utredningen är klar kan jag inteacceptera det beslutet. i (s) kort genmäle: Utredning eller inte -sade ändå i en av sina repliker att han ansåg vara enolämplig ort för lokalisering av arméns tekniska skola. Man är också inom dennaskola negativt inställd mot lokaliseringen tiU , och det var detta jagville understryka. Herr förste vice talmannen anmälde att att till protokollet få antecknat att han inte ägde rätt tillytterligare replik. i Skegrie (c): Det är väl ganska klart att vissa statligaverk kan förläggas nära nog var som helst. Det gäller sådana verk som i ganskastor utsträckning har sin verksamhet förlagd inom de egna väggarna och som ärrelativt oberoende av kontakter med andra myndigheter och organisationer. Förandra verk däremot, som har splittrade arbetsområden eller som har behov avständiga kontakter med andra myndigheter, är förhållandet inte lika enkelt. Jag har i en motion tUlsammans med ett par andra ledamöterpekat på jordbmksnämnden såsom varande ett sådant verk som i hög grad ärberoende av kontakter med andra och som därför bör göras tUl föremål tillförnyad prövning i fråga om lokaliseringen. En hel rad andra verk och statligamyndigheter har förklarat att de är lika beroende av att ha nära kontakt medjordbruksnämnden, och samtliga dessa verk har avstyrkt en förflyttning avjordbruksnämnden tiU . Av 13 remissinstanser har 10 avstyrkt. En endahar hundraprocentigt tillstyrkt. Som framhållits av utskottets ordförande ärdet få verk som har så stort behov av kontakter rned andra som justjordbmksnämnden. De beröringspunkter som finns mellan å ena sidan jordbmksnämndenoch å andra sidan lantbruksstyrelsen och , som också skallförläggas tUl , torde inte vara särskilt många. Däremot tror jag attkontaktbehovet med t. ex. livsmedelsverket, pris- Omlokalisering av viss statlig verksamhet ochkartellnämnden, , kommerskollegium, överstyrelsen förekonomiskt försvar och jordbrukets regleringsföreningar säkerligen är merbetydande och av mer avgörande art för jordbruksnämnden än kontakterna med detvå myndigheter jag först nämnde. Inte minst finansministern har framhålht att maneftersträvar att upprätta ett jordbmkspolitiskt administrationscentrum iJönköping. Det står inget om detta i finansministerns uttalande i propositionen.Men å la bonne heure: När det förra gången stäUdes krav på att ettundervisnings-politiskt centrum skuUe inrättas i vid , därlantbrukshögskolan och är förlagda man ställde också kravpä att dit skulle flyttas skogshögskolan var intresset inte så särskilt stortatt skapa ett under-visningspolitiskt centrum. Jag skulle dock tro attberöringspunkterna mellan de tre undervisningsanstalterna är fler änberöringspunkterna mellan jordbruksnämnden, lantbmksstyrelsen ochskogsstyrelsen. Men det må så vara att man har dessa motiv. Den delegation för lokalisering av statliga verk som hararbetat företog också en kartläggning av kontaktmönstrens omfattning ochkaraktär hos 34 myndigheter i med 18 500 anställda. Manindelade dessa myndigheter i tio olika gmpper på grundval av deras kontaktbehovmed andra myndigheter. TUl grupp A, alltså den högsta gmppen, som hade somgemensamt kännetecken att de yttre kontakterna gällde främst departement,centrala myndigheter och intresseorganisationer, hänförde man sex myndigheter.Det var jordbruksnämnden, bankinspektionen, försäkringsinspektionen,, statskontoret och statens pris- och karteUnämnd. Av dessasex som bedömdes ha det största kontaktbehovet har man flyttat ut enbartjordbmksnämnden. De övriga fem skall vara kvar. Det är ganska anmärkningsvärt.Nägot speciellt motiv för att bryta ut ett av de sex verk som ställdes i högstagruppen har jag nämligen inte funnit någonstans. Jag tycker att om man skallbryta ut ett av sex verk som placeras högst bland 34, borde man ha enutomordentligt stark motivering för det, men den motiveringen lyser som sagtmed sin frånvaro. Nej, det ser ut för mig, och säkert för andra också, som omdenna jordbraksnämndens förflyttning är en förflyttning för sin egenskull eller också en förflyttning för andra syften än de vanliga. DärtUl kommer att man har byggt den här förflyttningenganska mycket pä ett antagande om att jordbrukets föreningsrörelses topporganisationockså skall vara viUig att flytta ut. I .sitt remissvar säger attregeringen har gjort en felbedömning, när den trots framförda sakskäl förordaren utlokalisering. Jag tycker att det är svagt i överkant att gmnda enutflyttning på ett antagande om framtiden, som man inte råder över. Därför voredet, som jag ser det, klokt att vänta med utflyttningen, såsom vi har sagt imotionen. Regeringen har utgått ifrån att om jordbraksnämndenflyttar till måste också flytta efter. Detpägår en utredning om en utlokalisering av , menresultatet av den utredningen är ännu inte klar. Om LRF skulle komma fram till- och det är mycket troligt att man bör flytta ut från , har jag förmin del svårt att tro att man kommer att flytta till Jönköping.Enligt min mening finns det avsevärt bättre lokaliseringsorter för denorganisationen. Det förhållandet att regeringen har placerat jordbruksnämnden iJönköping kan ju inte förta LRF rätten att fatfa egna beslut efter egnabedömanden. har LRF emellertid sagt att i den män som statliga verkflyttar ut som LRF har kontakt med kommer LRF att flytta med sädana enheter somhar anknytning tiU de utflyttade verken. Därmed torde den kontakt somregeringen är ute efter vara möjliggjord. Jag kan inte tro att regeringen harnägot intresse av att sådana enheter som inte har anknytning tUl utflyttadeverk nödvändigt skall flytta med tUl jordbruksnämnden. Det kan ju hända att dehar andra och bättre anknytningspunkter, som får bedömas i den utredning sompågår. Jag tycker därför att det hade varit logiskt riktigt hade låtit utflyttningen av jordbruksnämnden anstå tUls vidare. Nuföreligger här ett betänkande som, såvitt man kan begripa, kommer att samlamajoritet i . Men som jag sade är argumenteringen förjordbruksnämndens förflyttning utomordentligt svag, om det över huvud tagetfinns någon annan motivering än den att man viU göra ett jordbruksadministrativtcentram. Men det intresset verkar litet nymomat efter nejet i förfjol när detgällde ett undervisningspolitiskt centrum för jordbruket. Jag tror inte attregeringsförslaget är så hundraprocentigt riktigt att det inte behöver omprövaspä någon enda punkt. Och som jag förat sagt kan man inte dra alla verk över enkam. Det finns betydande karaktärsskUlnader meUan verken som man hade kunnatbeakta bättre än vad man har gjort. Men det har inte besvärat vare sigregeringen eller utskottets majoritet. Som jag tidigare var inne på är det en del som äranmärkningsvärt i det här fallet. Jag tycker det är ganska anmärkningsvärt det har också påtalats tidigare här - att man är så angelägen om att sägaatt nu är det slut med fortsatta utflyttningar; de som är kvar kan alltså kännasig trygga. Har man blivit så skrämd av sina egna åtgärder att man nu ärtvungen att lugna folk? Nog finns det verk bland dem som är kvar som hadekunnat flyttas ut på ett bättre och lättare sätt än åtminstone jordbruksnämnden.Sä ser jag på de statliga verk som är kvar i varje fall. Men har man flyttat ut en viss del av dessa 95 000 eller hur många de är statsanställda från , och då får det varastopp. Detta är intressant därför att det då alltså finns skäl, enligtregeringen, för att inte allt skall flyttas ut från . Eller, om man såviU säga: Det finns enligt regeringen skäl för att vissa delar skall vara kvari . Jag förmodar att den bedömningen gäller inte bara statliga verkutan även enskild verksamhet, och då är det alltså fullt logiskt om någonenskild organisation eller nägot enskUt företag anser att även en del av dessverksamhet kan behöva vara kvar i . Jag ber att få yrka bifall tiU reservationen6. Dock -vill jag säga beträffande den, att jag tycker att om man begär enomprövning skall man inte på förhand ange någon annan ort. Här har man angivitSkövde som en bättre plats. Jag anser att en omprövning skall varaförutsättningslös och att den får leda fram tUl det resultat som den kan kommatUl. Det är alltså med den lilla anmärkningen som jag yrkar bifall tUlreservationen 6. Omlokalisering av viss statlig verksamhet Omlokalisering av viss stadig verksamhet HerrFAGERLUND (s) kort genmäle: i Skegrie hade, som framgått avhans anförande, även 1971 ett säryrkande. Det gällde vid det tUlfälletskogshögskolan. i Skegrie höU ett anförande här i isamband med behandhngen av ärendet det är anförande nr 65 i snabbprotokolletför där han bl. a. sade; "Om man bortser ifrån de personliga tragedier som kankomma att följa vissa av de utflyttningar av verk som planeras och man baraser på de praktiska konsekvenserna, är det självklart att mänga verk kanplaceras nästan var som helst. Det gäller sädana verk som är mera avadministrativ natur. De tar så att säga arbetsuppgiften med sig dit deflyttar." Jag tycker att det här stämmer ganska väl in päjordbruksnämnden, vars utflyttning vi i utskottsbetänkandet motiverar påföljande sätt; "Å andra sidan avses förhandlingsverksamheten i framtidenbh bedriven i och bl. a. detta kan vara ett incitament för de berördaorganen att ändra sin förläggning varvid kontaktmönstret förändras." Detsäger ju att man utan vidare förändrar kontaktmönstret, om man också tar somherr i Skegrie uttryckte sig 1971 "arbetsuppgiften medsig". i Skegrie gick också in på detta att manskall skapa ett jordbmkspohtiskt administrativt centrum i ochkopplade på vad han sagt när det gällde ett utbUdningscentrum vid inomUppsalaområdet. Under debatten 1971 yrkade i Skegrie bifaU tillreservationen 8 vid inrikesutskottets betänkande nr 15. Och vad var det manföreslog där? Jo, "att i en första omgång och med utgångspunkt frånnuvarande organisation skall flyttas 82 av skogshögskolans tjänster till ,varav 9 tjänster på professorsnivå och övriga tjänster utgörandebasorganisationen härför samt därjämte del av civiljägmästamtbildningen". Vad var det man -ville ha en ny utredning om? Jo, det varfrämst i fråga om forskningen. Det var alltså den reservationen, och detutbUdningspolitiska centrum som i Skegrie nu talar om är någontingsom kommit fram i debatten därefter. Därmed vill jag bara konstatera att nog bör man kunnaupprätta ett jordbrakspolitiskt centram i . Med det starka inslag avcenterpartister som finns i de ifrågavarande organisationerna skall det välinte vara omöjligt att decentralisera verksamheten från . HerrNILSSON i (c) kort genmäle: Det har tidigare påpekats attjordbruksnämnden är ett av de mest kontaktintensiva organen här i landet.Jordbruksnämndens uppgift är inte enbart att ha kontakt med jordbruketsnäringsorgan, utan jordbraksnämnden har också många allmänpolitiskabevakningsuppgifter, som har nämnts. Enligt de allmänna riktlinjer förutlokaliseringen, som redovisades 1971, skulle de mestkontaktintensiva organen bli kvar i . Ur den mera generellabedömningens synpunkt skulle alltså jordbraksnämnden kunna höra tiU de organsom kunde ligga kvar i . har regeringen måhända anlagt vissa speciella synpunkter på jordbruksnämndenslokahsering den slutsatsen kan man väl dra av den pressdebatt som förekommitunder vintern. Medan i Skegrie har valsat runt i hela densocialdemokratiska pressen som ende centerpartistiske riksdagsman med en motionpå det här området, sä har , efter vad jag kunnat finna,knappast nämnts i den socialdemokratiska pressen därför att hon går pämoderatlinjen i denna fräga. För vidkommande fär jag göra deklarationen att ivad gäller jordbrukets näringskontakter bör det vara möjligt att lokaliserajordbmksnämnden tiU . Beträffande de mera allmänpolitiskabevakningsuppgifterna, t. ex. beredskapsfrågor och annat, där staten har ettstort ansvar, förutsätter vi att regeringen mycket noggrant har uppmärksammatdessa förhållanden. De frågorna måste under alla omständigheter. Viaccepterar därför även ur den synpunkten att jordbruksnämnden lokaliseras tUlJönköping. Det bhr förmodligen i detta verk fråga om extrakostnader för resoroch olika kontakter, som är oundvikliga med hänsyn tUl att t. ex.konsumentorganisationer av olika slag ligger kvar i . Likaså kommerutrikesdepartementet, som jordsbraksnämnden har livhga kontakter med, att Uggakvar i . Utrikeshandeln har ju stor beröring med jordbruksnämnden. En omständighet som bör nämnas här i debatten är att detinte från jordbruksnäringen har förekommit någon uppvaktning i inrikesutskottetdå det gäller jordbruksnämndens lokalisering tiU . Jag har därfördragit den slutsatsen att även om jordbraksnämnden hör tUl de mestkontaktintensiva verken är det ändå genomförbart att lokalisera den tUlJönköping. Omlokalisering av viss statlig verksamhet HerrHANSSON i Skegrie (c) kort genmäle: Jag tycker det är ganska svagt att säga attett verk mycket väl kan flyttas ut - eller som det har sagts någonstans ipropositionen att man bör kunna flytta ut jordbruksnämnden. Det tycker jag ärett mycket vacklande ståndpunktstagande till den allvarliga frågan var de olikaverken bör lokaliseras. Sedan vill jag erinra om att 10remissinstanser av 13 avstyrker förslaget därför att de har sä stort behov avkontakt med jordbraksnämnden. De finner det vara svårt att uppehålla denkontakten i fortsättningen. Och det visar väl klart att jordbraksnämndeningalunda tar med sig arbetsuppgifterna tiU , utan de kommer att varakvar i i betydande utsträckning. Om det sedan ändå blir sä att mantvingas ha en liten enhet av jordbruksnämnden här uppe för att hållakontakterna, så undrar jag om det verkligen var meningen. Vad skogshögskolan beträffar har jag sagt attfrändskapet pä undervisningen och forskningens områden är avsevärt mera intimtmellan de tre högskolorna än meUan t. ex. och jordbruksnämnden.Kan säga mig i vilket avseende jordbmksnämnden har medskogsstyrelsen att göra. Jag skulle tro att har några kontaktermed lantbruksnämnden, men säg någonting där och jordbruksnämndenhar sä intima kontakter att det är nödvändigt att de båda institutionerna hggerpå samma ställe! 6 protokoll 1973. Omlokalisering av viss statlig verksamhet HerrFAGERLUND (s) kort genmäle: Jag skall fatta mig mycket kort. i Skegrie är väl en av dem som pläderar föratt det finns ett intimt samband mellan jord och skog i detta land, och därförtrodde jag att , lantbraksstyrelsen och jordbruksnämnden hade ettvisst samarbete. Jag kan inte här direkt ange vilka de kontakterna är, men jagkan inte förstå annat än att det där finns ett samband. i Skegrie (c) kort genmäle: I sä faU har regeringspartiet i motsats tillmig framhållit att det inte finns något samband mellan jordbrukoch skogsbrak i det här landet och att verksamheterna när det gällerförvaltningar, lånemöjligheter osv. Den saken har vi judebatterat så här i kammaren att jag tycker att ha upptäckt det. HerrNILSSON i (s): Jag skall inte blanda mig i kontroversenmellan partivännerna i Skegrie och i . Denfår de klara inbördes. Men i sade för en god stund sedanatt enhgt hans förmenande redan då argumentpåsen var tömd och att följakthgeninte någonting nytt kunde komma fram i denna debatt. Jag skaU försöka ge en ny vinkling åtdebatten. Utflyttningen av stathga verk utgör nämligen bara en del av regionalpohtikeni stort. Socialdemokraterna från har i en motionuttryckt sin oro över vissa tendenser i regionens strukturutveckling. Storaförändringar har nämUgen skett det påpekade för resten ocksåfinansmmistern i sitt anförande . har regionenförlorat 44 000 arbetstillfällen inom tUlverkningsindustri ochbyggnadsindustri. Det är en kraftig åderlåtning. Den snabbhet med vUken destruktureUa förändringarna sker skapar faktiskt invecklade problem. Det finnsinte utrymme för en naturhg anpassningsprocess. Detta är grunden till vår orooch till att vi velat fästa uppmärksamhet på förhåUanden som ärokända för många och som underskattas av många som kanske borde förstå bättre. Den som står upp tiU försvar har svårt attvinna gehör. Det vet vi av erfarenhet. Storstadens rikedom och överflöd är ettbegrepp på många håll ute i landet. Men är inte något ymnighetshorn.Om inte förr har vi under den senaste konjunkturnedgången fått erfara attbägaren har en botten. I vår motion har vi visat på förhållanden som avslöjarmyten om den problemfria Stockholmstillvaron. Jag vet hur allvarligt stadens kommunalpoUtiker ser påstrukturproblemen. Det är en bred pohtisk uppslutning bakom försöken att mötastrukturomvandhngens problem. Vi syftar inte tUl någon expansion av1960-talssnitt. Vi är ute för att dämpa takten i den alltför snabbaomvandlingen. Vi är angelägna att skapa betingelser för en balanseradutveckhng. Kommunalmännen i regionen står samlade bakom dennapolitik. Men, herr talman, det finns en trojansk häst en grön trojansk häst.Centern kan inte dölja sin förtjusning över befolkningssiffrornas ras. Jordbrukets organisationsvärld är trähästens yttre hölje.Bakom skalet har man lyckats smuggla in ett helt bondetåg av direktörer ochombudsmän. Med hjälp har dessa placerat sig pä strategiskt valdanyckelposter i kommuner och landsting. Vindbryggan fälls med andra ord inifrån. Mänga Stockholmspolitiker är minst sagt förvånade övercenterns handlande. Partiets ensidiga syn på regionalpohtiken är ett direkthinder för en allvarlig debatt om de mångfasetterade strukturproblem som viupplever i landet och i . driver faktiskt en slagordspohtik av en typ som vihittills har varit förskonade från. StorstadstUlväxten skaU stoppas. 100 000 nya jobb. - Detär lockande appeller för den som har svårt att få ett jobb på sin hemort ute ilandet. Men finns det någon verklighet, frågar jag, bakom löftena? De 100 000 nya jobben skall ordnas, säger man, genom attvarje företag anstäUer en ny person. Det låter ju enkelt och svepande. Låt ossbortse frän att detta för många företag innebär en mycket kraftig procentuellökning, medan den i storföretagen räknas i delar av en promUle. Menintressantare är: Var finns de företag som på detta sätt skall anstäUa flera?Jo, de finns till övervägande del i storstadsområdena och i andra områden medhög företagstäthet. rundhänta löfte om 100 000 nya jobb på ett enkeltsätt är ett nytt exempel på en i grunden ogenomtänkt pohtik. ParoUernakolliderar - det är sådant som man i vanhga faU kaUar för tvetalan. Under desenaste åren har vi gäng på gång fått belägg för att säger ett och görett annat. Man talar om decentrahsering men centraliserar. Man talarom miljövård men är mUd i kritiken av det överdrivna bruket av kemiska preparati jord- och skogsbruk. Era gärningar talar sä högt att vi inte hör vad nisäger! Jo, vi hörde vad i Skegrie sade . Det är inte bara detatt jordbruksorganisationerna skaU dras till ; följden därav är attjordbruksnämnden av alla verk också mäste stanna kvar i . Plötsligtfick vi stockholmare hjälp av i Skegrie, som väl i vanUga fall,liksom jag själv, betraktar sig som skåning. slår ifrån sig och säger att partiet inte skallkopplas samman med jordbruksrörelsen. Varför förneka ert ursprung? Varförklippa av navelsträngen? Har ni nägot att skämmas för? Det parti jag representerar är också nära lierat med enfolkrörelse. Men socialdemokratin har aldrig kommit på tanken att förneka ellerta avstånd från fackföreningsrörelsen. Samarbetet,meUan den fackliga och denpohtiska arbetarrörelsen är i stället drivfjädern i vårt arbete. Vi är stoltaöver vårt ursprung. Jag förstår inte varför skäms över sitt ursprung. Nej, får tåla att bh sammankopplad medjordbruksrörelsen, liksom får tåla att stå som storkapitaletsföreträdare. Det är faktiskt bara som med rätta kan hävda att destår ensamma. Omlokalisering av viss statlig verksamhet Nr 94 Så går det som det går också. Tisdaeenden Vilka motiv kan sebakom exempelvis jordbrukets köp av mai1973 aktier i storstadsvaruhus? Ärdetta en handhng som förstärker syssel- -------------------- sättningen i glesbygden? Är det inte snarare en kall spekulation i fortsatt Det är mitt intryck. vissstatlig verk- Termer som centrahsering ochdecentralisering ges med andra ord en samhet innebörd som för stunden passar deegna krassa syftena bäst. På inget annat område har koncentrationen ochcentraliseringen drivits så hårt och målmedvetet som inom jordbrukets ochskogsbrukets föreningsrörelse. Centralisering och toppstyrning är riktpunkternaför deras handlande. motsatsfyUda propaganda motstår inte det enklastehållfasthetsprov. En gång det var kanske när vi satt tiUsammans iregeringen fick man lära att bonden står för sitt ord. har ocksåcenterpolitiken varit i varje faU trovärdig enligt mitt förmenande. Men det varlänge sedan. I all vänskaplighet viU jag hävda att är herden som blåsersåpbubblor med sin pipa. vill framställa sig själv som fadder tUlregionalpohtiken. Utan att begå någon oförrätt kan man slå fast attregionalpolitiken har utvecklats genom socialdemokratiska idéer och initiativ.Centerns bidrag är enbart negativt. En effektiv regionalpolitik har att lösa mångabalansproblem i det moderna industrisamhället. Lösningarna på problemen måstesökas på solidaritetens grund. Regionalpolitiken kan inte bh framgångsrik ominte samhäUet ges tiUräckliga resurser och styrmedel. Borgerhghetens traditionella mål är ju att begränsasamhällets inflytande och ge största spelrum ät det man kallarmarknadskrafterna. Står bakom denna kärna i den borgerliga politikenoch i det borgerliga synsättet? I så faU kan inte göra anspråk påtrovärdighet om den säger sig vilja driva en kraftfull regionalpolitik. Vi motionärer som representerarsocialdemokraterna i och län anser oss ha nått syftet med vårmotion. De särskilda strukturproblemen i den här regionen har uppmärksammats ibehandlingen av den stora regionalpoUtiska frågan. Med propositionen ochutskottsbetänkandet anser vi oss ha fått garantier för att storstadsfrågornakommer att behandlas pä ett sätt som tar hänsyn till regionens särskUdaproblem. Att fungerar är ett vitalt intresse för helalandet.