prot · FW0952 · 1973-12-31 00:00:00 — Sedan har vi här för rationaliseringens skull slagitsamman vissa ärendegrupper, så att i detta debattavsnitl också har kommit meden punkt som berör skogshögskolan, och där får jag i sammanhanget tala förutskottet, trots att reservanterna på grund av denna debattordning ännu intehar haft ordet. Den moderna skogsavverkningens metoder med storakalavverkningar som följd vållar som alla vet en mängd problem, som vi ännuinte har en klar blick över och där vi svävar i ovisshet om vad verkningarnakan bli , framför allt på ekologins område. Vi har inte hunnit med attgenom forskning finna metoder för att läka de sår som skapas vid avverkningarnaoch lindra de ekologiska störningar som kalawerk-ningarna otvivelaktigt för medsig. Avverkningsmetoden försvaras med att lönsamhetskravet fordrar sådanaåtgärder och arbetsmetoder, och därför tror jag att vi får vara beredda på attdetta föga mUjövänliga skogsbruk kommer att fortsätta. Under de senaste dagarnahar vi fått ta del av skogspolitiska utredningens propåer, som tycks gå i denriktningen att kalavverkningarna blir ännu mer omfattande än de harvarit, och det kommer att betyda att vi får väldiga sår och förfulande ingreppi naturen. De stora kalytor som de moderna avverkningsmetoderna lämnar eftersig läks naturligtvis , men det tar sannolikt , och det ärsvårt att läka såren. Men ännu svårare tror jag det blir att läka de ekologiskaskadeverkningar som otvivelaktigt uppstår. De är också ännu relativtoutforskade. Därför känner vi dem ganska litet på nuvarande stadium. Sådanafrågor som näringsförhållandena och vattenbalansen i marken är även mycketväsentliga för ekosystemets bevarande. Vi vet också ganska litet om vad den modernahyggesplöjningen kommer all ha för effekter. Det är möjligt att den harpositiva inslag, men där finns säkert också inslag av negativ art. Dem kännervi inte tUl; de är för dagen dåligt klarlagda. De intressen som måste beaktas gemensamt eller specificeradeär t. ex. jordbrukets och skogsbrukets särintressen. Men detta fält omfattarockså viltproduktion och viltvård, fiske, fritidsintressen och bebyggelsefrågorm. Detta är mycket betydande forskningsområden, som del sannolikt kommer attkrävas att kartlägga. Men det är inte bara hyggestekniken som kräver en ingåendeforskning. Därtill kommer också t. ex. frågan om vUka verkningar, både positivaoch negativa, som skogsgödslingen kan få. En annan fråga som inte heller kan förbigås är hur skogstUlväxtenpåverkas av luftföroreningar, framför allt av svavel- och bly bemängd luft. Omytterligare exempel på forskningsobjekt behövs, kan man peka på användningen avbesprutningsmedel mot ogräs och bepudringen mot skadeinsekter i skogen. Vi veti dag inte om den växande skogen skadas eller om återväxten påverkas och i såfall hur mycket. Det är alltså ett mycket stort fält som utgörarbetsområdet för en professor i miljöanpassat skogsbruk. Det är det hoppasjag att jag har kunnat motivera - en i hög grad angelägen tjänst, som börtUlsättas vid skogshögskolan. Därtill kommer att man för undervisningen avblivande tjänstemänoch jägmästare behöver ha tillgång tUl denna fasta professur. Det finns alltsåmycket som talar för tillsättande av denna tjänst i miljöanpassat skogsbruk,och jag ber därför, herr talman, att på den punkten få yrka bifall tUl vadutskottet hemställt i punkt 42. Under punkt 37 i jordbruksutskottetsbetänkande nr 1 behandlas förvaltningskostnader. Enligtstatsverkspropositionen beräknas anslaget för /74 tUl . I detta anslag ingår också medel för en nyinrättad tjänst somuniversitetslektor i landskapsarkitektur. Utskottet har inte någon erinran motde personalförändringar som föreslagits av Kungl. Utskottet har under denna punkt tagit stäUning tUl tvåmotioner, i vilka ytteriigare personal förstärkning begärts. 1 motionen 1390 yrkas att en tjänst som universitetslektori lantbruksbyggnadsteknik inrättas vid . Den har här berört. Det saknas en fast lärartjänst i ämnet iUltuna. I motionen framhålls att högskolan hittUls provisoriskt har kunnatställa medel till förfogande men att det nu saknas medel för detta ändamål.Yrkandet i motionen går ut på att bemyndiga Kungl. Maj:t att inrätta en fasttjänst samt ställa medel till förfogande för tjänsten. Högskolan kommer att för nästa budgetår få täckning förlöne- och prisstegringar. Någon nedskärning av den verksamhet som bedrivsbehöver således ej ske på grund av medelsbrist. Lönekostnadsbudgeten uppgårtill inte mindre 27 mUjoner kronor. Det torde därför bli möjligt att oförändratupprätthålla den undervisning som bedrivs, även om en fasttjänst just nu inte kan inrättas. I motionen 1391 yrkas att en tjänst som statsagronom iproduktkvalitet inrättas vid samt att medel ställs tUlförfogande för tjänsten. Också denna tjänst finns med bland de tjänster somlantbrukshögskolan begärt medel till i sina anslagsäskanden. Jag kan tala omatt det vid en underhandskontakt med har kommit fram attjust den tjänsten inte tUlhör dem som gett högstaprioritet. När det gäller forskning och försöksverksamhet inomhusdjursföräd-lingsområdet vUl jag erinra om att det alltsedan budgetåret1967/68 har skett en icke oväsentlig forskning på detta område, och det har påsätt och vis också i Skegrie här vitsordat även om han för sin delinte är helt nöjd. Jag vUl också nämna det försöksslakteri i Uppsalaområdetdär staten satsat och driver denna verksamhet tUlsammans medFarmek. Det får väl också anses vara en god förstärkning. Att den tjänst det här är fråga om inte anses som den mestangelägna framgår ju också av att meningsfränder iHolmgården och i yrkat avslag på motionen. Maj:t har vid budgetbehandlingen inte ansett sigkunna bereda utrymme för någon av dessa tjänster i budgeten /74. Ävenom i Skegrie anser att är en struntsumma, måste detändå i budgeten göras avvägningar meUan vad ambitiösa tjänstemän i olikainstitutioner vUl ha och vad det finns ekonomiskt utrymme för. Detta gäller juinte bara på det här området. Utskottet anser inte att det under behandlingen iutskottet har framkommit något som ger anledning till en ändrad bedömning.Därför avstyrker utskottet de båda motionerna. Motionen 1443 behandlas också av utskottet under dennapunkt. I motionen begärs en skyndsam översyn av forsknings- och försöksverksamhetenpå jordbruksområdet i Norriand. En liknande motion behandlades av . Som framgår av utskottets betänkande sker redan en betydande satsningpå forskning och försök för norrländskt jordbruk. Högskolans anslag förförsöksverksamheten nästa budgetår ökar med till23,5 mUjoner kronor. gör på växtförädlingsområdet ocksåsatsningar för norrländskt jordbruk, I fråga om forskningsområdet har i statsverkspropositionenpreliminärt beräknats ett anslag till jordbruksforskning med 8,8miljoner kronor, vilket innebär en ökning med . Men enligtutskottets mening talar skäl med ökad styrka för en ytterligare lUldelning avresurser för forskning, försök och utvecklingsarbete för jordbruket i norraSverige, Utskottet anser det därför nödvändigt att Kungl, Maj:t ägnar ingåendeuppmärksamhet åt behovet att tUlgodose angivna ändamål. Vad Kungl, Maj:t i övrigt föreslagit under förevarandepunkt biträder utskottet och hemställer att som sin mening ger tUlkänna vad utskottet anfört i anledning av motionen 1443, Med det anförda yrkar jag bifaU tillutskottets betänkande under punkten 37, i Skegrie (c) kort genmäle: sade att inteskulle ha gett tjänsten som statsagronom i produktkvalitet samma prioritet somandra tjänster. När verken gör upp sina petita kan de inte ge alla tjänster denhögsta prioriteten någon måste komma först och någon sist, om det över huvudtaget skall göras någon gradering. Men vid de kontakter jag haft medlantbrukshögskolan har man där vitsordat att man är i mycket stort behov av denhär tjänsten. Som jag tidigare sade vUl vi aUa ha bra kvalitet på våralivsmedel, och då bör vi väl också göra upprustningar. I vad gäller tjänsten som lektor i byggnadslära vUl jagytterligare stryka under att jordbruksministern i sin proposition angåendedjurskyddet en proposition som jag i förbifarten vill ge ett bra betyg säger att vi kan förvänta en ökad byggenskap inom jordbruket påslallbyggnadssidan. Sedan säger departementschefen att dessa jordbrukare börlämna en utförlig skiss till lantbruksnämnderna för att det skall gå lättareför dem att göra upp en ritning på stall enligt bestämmelserna. Kräver mandetta av jordbrukarna, bör man ju se till att de får en sådan utbUdning att dekan göra en sådan skiss som verkligen är till nytta för lantbruksnämnderna. Här använder regeringspartiet två språk. Ena gången kräva jordbrukarna på kunnighet i byggnadslära. vill man intemedverka till utbUdning i samma ämne. () kori genmäle: När man lyssnar tUl i Skegrie,skulle man nästan kunna få den uppfattningen att det inte finns någon möjlighettUl undervisning i det ämne han berör. Då vUl jag erinra om att det förundervisning i lantbrukets byggnadsteknik finns en professor, enextra universitetslektor, en speciallärare som har och amanuenser somhar . Jag har understrukit att anledningen lUl att denna tjänstinte tillstyrks helt enkelt är att det inte har ansetts finnas utrymme i åretsbudget för den. Det betyder inte att det inte finns intresse för den. Vad somtidigare förevarit vittnar om att man anser att det inte finnsnågon möjlighet att inrätta tjänsten. Men man kan ändå inte på något sätt påståatt denna del av undervisningen är nonchalerad. Jag vidhåller mitt tidigare yrkande. i Skegrie (c) kort genmäle: Professorn i detta ämne är placerad i Lundoch inte vid i . Undervisningen vid uppehållsav speciallärare på tillfälliga anslag. Detta, tycker man, är ett icke önskvärtförhållande vid en högskola. Där borde det finnas en bättre tjänst i dettaviktiga ämne. FruLINDBERG (s) kort genmäle: 1 motionen har framhållits att man hyserfarhågor för att de tjänster som finns inte skulle kunna vidmakthållas. Menenligt de upplysningar jag har fått finns utrymme för ungefär samma antaltjänster som . Någon försämring blir det i varje fall inte. Det hoppasjag att vi kan vara överens om. och jag har inte ansett detjänster som just nu diskuteras vara så angelägna att vi har velat stödjaförslaget. Däremot har vi gått med på att inrätta en tjänst som biträdandeprofessor i miljöanpassat skogsbruk vid skogshögskolan. Det tror jag är ettmycket angeläget önskemål. Debatten om det moderna skogsbruket och dess effekter påmUjön har varit mycket livlig mellan amatörer ochexperter och experter sinsemellan. Om skogspolitiska utredningens socialistiskaoch byråkratiska förslag skulle genomföras, lär den debatten bli ännu livligareän den varit . Användandet av kemiska preparat, t. ex. för att döda löv,utnyttjandet av handelsgödsel i skogsbruket, liksom man tUlbakagjort i lantbruket, och användandet av moderna högeffektiva metoder som tarbort nästan alla arbetsinsatser inom skogsbruket diskuteras livligt ipress och övriga massmedia. De stora kalhyggena och dikesplöjningarna på vissa markerför att underlätta föryngringen är andra frågor som har rönt mycket stortintresse. Genom vänlig inbjudan från jordbruksministern hade många av oss i gårtillfälle att få diskutera och höra många synpunkter på en del av dessa frågor,framför allt beträffande hyggena. Generaldirektören för ,, höll ett mycket intressant anförande och gav en utförlig redovisning.Han talade om den naturliga utvecklingen av skogsbestånd och kulturåtgärder iskogen i internationellt perspektiv. Huvudintrycket av den efterföljande diskussionen blev förmig att storskogsbruket i mycket stor utsträckning tar hänsyn tUlnaturvården och tUl miljön. Jag har själv erfarenhet av det enskildaskogsbruket, och jag vet därför att man i mycket stor utsträckning också inombondeskogsbruket tar sådana hänsyn. De allra flesta skogsägare är ju samtidigtnaturentusiaster, kanske jägare, och de finner det med sina egna intressenförenligt att t. ex. spara skog som är av betydelse för det vUda eller för denlokala naturvården. Det kan gälla skogskanter eller det kan gälla impediment,där skogen mycket väl kan stå kvar men inte har någon betydelse frånproduktionssynpunkt. Den hänsyn som man härigenom tar kommer inte bara denenskilde skogsägaren tiU del, utan i synneriigen hög grad också allmänheten,som är beroende av att ha en vacker natur att vistas i. Men även om, som jagser det, skogsfolket både människorna i storskogsbruket och människorna ibondeskogsbruket är intresserade av de här frågorna, tror jag det ärsynnerligen angeläget att följa upp den hastiga utveckling som sker och att detbör ges bättre möjligheter att forska när det gäller miljöanpassat skogsbruk,så att de som utbUdas vid skogshögskolan får bästa möjliga skolning i dettaavseende och en direktkontakt med de forskningsresultat som kan uppnås. I detfallet vUl jag helt instämma i vad i Skegrie sade. Det är enmängd olika saker som här inte är utklarade och som kräver enforskningsverksamhet. Mot den bakgrunden tycker jag det är glädjande attutskottsmajoriteten har gått med på förslaget om inrättande av en biträdandeprofessur i mUjöanpassat skogsbruk. Jag ber, herr talman, att få yrka bifalltUl utskottets förslag under punkten 42. HerrTAKMAN (vpk): Först vUl jag säga till att den avhonom påstådda socialismen i skogspolitiska utredningen verkligen har undgåttmin uppmärksamhet. Men det var inte det vi skulle tala om här, utan frågan ominrättande av en biträdande professur i mUjöanpassat skogsbruk vidskogshögskolan. När frågan avgjordes i utskottet hade jag inte tUlräckligtmaterial för att ta ställning vare sig för eller emot, och fortfarande närbelänkandet justerades var, tyckte jag, materialet för tunt för att jag skullevara helt övertygad. Jag har alltså riksdagsmoraliskt rätt att inta vilkenställning som helst här. Jag vUl redan från början säga att ju mer jagfördjupat mig i materialet, desto mera övertygad har jag blivit om atttUlkomsten av den här biträdande professuren verkligen är en mycket seriösangelägenhet. Skogshögskolansforskning och undervisning har under en lång följd av år varitinriktad uteslutande på skogsindustrins dvs. det s. k. virkesproducerandeskogsbruket problem. På grund av strukturen i svenskt skogsbruk ettbegränsat antal mycket mäktiga enheter och ett mycket stort antal småskogsägare har högskolans verksamhet dominerats av storskogsbruket, dvs. Det har då varit naturligt att både forskning och undervisning harkommit att inriktas mot skogarnas virkesproduktion och problem i anslutning tUldenna. Men själva virkesproduktionen är bara en del av skogarnasnyttoverkan. Skogen som naturresurs producerar dessutom många andra nyttigheter,som vi i nu fått en begynnande medvetenhet om. TUl dessa nyttigheterräknar man numera inte bara t. ex. förutsättningar för rekreation, frUuftslivoch jakt utan också det som kallats "urban forestry", därinte bara friluflsaspekterna kommer in i bilden, utan man också försökerbelägga skogens betydelse för klimatet temperatur, fuktighet, instrålning,vind etc. och hygienen, alltså som dammsamlare och uppfångare avradiakstrålning, bullerdämpare etc, i den urbaniserade miljön. Inom dessa skogliga och sociala tUlämpningsområden har vien mycket anspråkslös verksamhet i , medan man på andra håU i världenhar en mycket mera avancerad verksamhet. Utskottets ordförande, iSkegrie, berättade förut om jordbruksutskottets resa i försnart . Jag skulle kunna komplettera med de intressanta uppgiftervi fick där om dessa gröna bälten som man har anlagt runt storstäderna medtärtbitsliknande kilar in mot centra. Det är alltså lagligt skyddade bälten,där man helt enkelt inte får bygga, och man har sett dem utifrån de synpunkterjag här har angett. Men också i länder som och har manintressanta erfarenheter av forskning i fråga om mUjöanpassat skogsbruk. Att dessa forskningsområden är undertrycktai framgår bl. a. av den förvirrade miljödebatten om kalhyggen,skogsgödsling, hyggesplogning och andra skogsbrukets åtgärder som förts undersenare år. Jag säger medvetet plogning därför att det inte är fråga om enplöjning i gammal vanlig stU, där man vänder torvan, ulan här skjuter man undanhumuslagret med mycket primitiva, skräckinjagande redskap och åstadkommer istort sett sterUa diken med så där fem meters mellanrum. Utan att röja några hemligheter kan jag väl säga att vi ijordbruksutskottet har denna förvirrade debatt varje gång dessa frågorbehandlas. Det kanske inte beror så mycket på oss som på de motstridigauppgifter vi får från olika håU beroende på vUka intressen uppgiftslämnarnarepresenterar. Varje gång jag har att ta ställning i dessa frågor efterlyserjag förgäves data som det går att lita på, data som är vetenskapliga och inteavgivna från den ena eller andra intressesynpunkten. Dessa forskningsområden måste nu byggas upp, och det är dånaturligt och lämpligt att detta sker inom ramen för skogshögskolansverksamhet. Skogshögskolan har den utan jämförelse största samladekompelen-sen om den naturresurs som skogen utgör. Skogshögskolan skulle då gesmöjlighet utveckla sin verksamhet även beträffande den del av skogsproduktionensom består av icke-fiberproduktion. När jag arbetat med den härfrågan, har jag blivit medveten om att en sådan vidgad inriktning avverksamheten, dvs. utöver de traditionella skogsindustriella aspekterna, är ettstarkt önskemål bland högskolans lärare och forskare. nämnde förutom en annan tjänst som jag inte anslöt mig tUl inrättandet av, därför att jaginte var helt övertygad orn dess nödvändighet. Den var inte högt prioriterad avlantbrukshögskolan. Men den biträdande professur, som jag nu talar om, ärverkligen högt prioriterad av en såvitt jag vet enhällig lärar- och forskarkårvid skogshögskolan. Skogshögskolan har omkring 400 anställda för forskning ochutbUdning. Det är, som jag sade, den största samlade kompetensen påområdet i landet, och ändå motsvarar det väl bara vad var och en av de störstaträförädlingskoncernerna har i sina laboratorier. Jag har inte till den härdebatten hunnit få fram uppgifter om hur stor deras aktuella personal är, menför hade Mo och forskningslaboratorium 150 man anställda.BUleruds forskningslaboratorium i min hemstad hade då 100 personeranställda. Jämfört med dessa har alltså skogshögskolan i detta skogrika ochäven i övrigt rika land en personal pä bara 400 för sina mångskiftande ochmycket betydelsefulla uppgifter. I vad gäller den socialdemokratiska reservationen skalljag begränsa mig till några välmotiverade kommentarer. Den forskning som pågåri mUjöanpassat skogsbruk vid skogshögskolan, enligt reservanterna främst , är utomordentligt anspråkslös. Högskolan har isina anslagsframställningar argumenterat i denna fråga utanresultat. finns ett mindre speciallärar-arvode. En tjänsteman uppehåller för tillfället så gott som allverksamhet inom högskolan på detta område. Han upprätthåller fram till den 30juni 1973 en vakant biträdande professur vid institutionen som harfinansierats av tillfälliga medel. För övrigt kan konstateras att institutionenför skogsskötsel tvärtemot vad reservanterna anfört har en mycket litenforskningsverksamhet. Denna institution har mest undervisande uppgifter och ärden enda institution vid skogshögskolan som inte har någon egen serie förrapporter och uppsatser. Forskningsverksamheten är faktiskt sä obetydlig attdet hittUls inte funnits något behov av en särskild publikationsserie. Reservanternas uppgift om en docentur inom området ärriktig, och jag tror det är den enda riktiga uppgiften i reservationen.Docenturen är ännu inte tillsatt, men den kan på intet sätt ersätta en fasttjänst såsom t. ex. en biträdande professur, eftersom docenlurer som bekant ärtidsbegränsade. Man kan inte begära av högskolan att den skall kunna bygga uppen framgångsrik verksamhet inom ett nytt ämnesområde utan permanenta tjänster.Ämnesområdet är för övrigt så omfattande att både professuren och docenturen ärfullt motiverade. Enligt min mening, som överensstämmer med en såvitt jag vetenig uppfattning vid skogshögskolan, finns det i stället ytteriigare personellabehov inom detta område. Jag hoppas livligt att jordbruksministern tar en extratitt på deras stat till den kommande . Här skulle docenturen vara ettsådant tillskott, och det är möjligt att forskningsrådsmedel kan mobiliserasför ytterligare förstärkningar. Forskningen inom området med stöd av medel frånforskningsrådet är också utomordentligt anspråkslös. Vissa mindre omfattandeprojekt stöds av statens råd för skogs- ochjordbruksforskning och av forskningsnämnden inomstatens naturvårdsverk. Däremot har upprepade framställningar om forskningsstödfrån skogshögskolan till statens råd för skogs- och jordbruksforskning blivitutan resultat. Rådets skogssektion har haft så små resurser attnya projekt inte kunnat få finansiering. Högskolans framställningar har därförmåst avvisas. Reservanternas hänvisning tUl storprojektetär missvisande. Detta storprojekt haringenting med det här aktuella forskningsområdet att göra. ärinriktat på ekologisk grundforskning, där framför allt universitetenstraditionellt grund-forskningsinriktade verksamhet utgör huvudparten.Miljöanpassat skogsbruk däremot är ett typiskt tUlämpningsområde, alltså ettområde för tillämpad forskning, där det gäUer att finna praktisk tUlämpning ochpraktisk avvägning mellan olika intressen. Det kan säkerligen bli så i enframtid att vissa resultat från "Barrskogslandskapets ekologi" kankomma att få sin praktiska tillämpning inom "miljöanpassatskogsbruk". Jag har väl inte gjort någon hemlighet av att jag ochvpk-gruppen har stött detta stora ekologiska projekt som för övrigt ingår i ettinternationellt projekt. Reservanterna pekar vidare på vissa forskningsarbetenunder . Nämnden är huvudman för ett mellanstaten och skogsbruket slutet avtal om kollektiv skogslekniskforskning. I det ramavtal som närmare reglerar verksamheten finns ett programkallat "yttre miljö", där avsatts. Inom detta programskulle verksamheten "miljöanpassat skogsbruk" tUlsammans med andrafrågor, t. ex. oljespUl från skogsmaskinerna, spårbildning i skogsmarken osv.,kunnat höra hemma. Men detta program har ännu inte startats, vUket bl. a. berorpå oklarheten om skogshögskolans roll i sammanhanget. Verksamheten inornramavtalet är också till förlagd tUl ForskningsstiftelsenSkogsarbeten, som är ett branschorgan med skogsindustrin som huvudman. Det härser verkligen bekymmersamt ut, herr jordbruksminister. Jag har redovisat frågeställningen fiberproducerandeskogsbruk kontra annan allmännyttig skogsproduktion. Det är uppenbart attindustriintressena ser fiberproduktionen som sitt primära intresse. Man harsålunda knappast anledning vänta sig att programmet "yttre miljö"kommer att drivas med någon större entusiasm av ett organ som stårskogsindustrin nära. Även detta förhållande - jag skall sluta med detta, herrtalman, talar alltså för att skogshögskolan ges möjlighet etablera nödvändigkompetens inom området "miljöanpassat skogsbruk". Allra sist vUl jag säga att för min del är jag alltidobenägen att ta ställning tiU den här typen av tjänster, och jag har varitytterligt restriktiv tidigare när det har gällt sådana ställningstaganden iutskottet. Inte därför att jag anser att far, i detta fall regeringen, alltidhar rätt, men därför att jag anser att där samlas dock kunskaper över hela fältetsom den enskUde riksdagsmannen sällan eller aldrig har tillgång till. Att jag idetta fall tar ställningför denna tjänst beror dels på den bakgrund som jag tecknade förut - denotroligt förvirrade bild som vi får av expertisens uppfattning om moderntskogsbruk - dels på att jag inte har funnit något enda skäl för att inte gedenna tjänst högsta prioritet. Jag vUl alltså yrka bifall till utskottets hemställan vidpunkten 42 om inrättande av en biträdande professur i mUjöanpassat skogsbruk. Som har påpekat, har vi iutskottet haft att behandla den här motionen om inrättande vid skogshögskolanav en biträdande professur i mUjöanpassat skogsbruk.