prot · FW0994 · 1973-12-31 00:00:00 — företagsom ger nya sysselsättningstUlfällen i stället för att flytta dessa från en orttUl en annan. Det är nya sysselsättningstUlfällen som skapar ny produktion ätlandet. Det råder också mycket delade uppfattningar om desamhällsekonomiska effekterna av utlokaliseringen hksom om kostnaderna förutflyttningen av de enskilda verken direkta flyttningskostnader, ökadedriftkostnader, sänkt arbetseffektivitet m. m. Av vad som kommit fram vid allaredogörelser och uppvaktningar vi haft i utskottet framstår det som klart attde flyttningskostnader som propositionen anger är för låga. Verken kommer upptUl betydligt högre siffror. Utan att på något sätt ta alla dessa beräkningarför gott torde man kunna utgå ifrån att den verkliga kostnaden i detta som imånga andra fall ligger någonstans emellan de ohka framräknade värdena. Det är svårt att bedöma den minskade effektiviteten - detär sagt tidigare, och jag är den förste att instämma i det. Men jag tyckerheller inte att man helt kan nonchalera de åsikter som framförts i detavseendet. har beräknat förlorad effektivitet och merkostnader tUl enmycket stor summa inte mindre än 100 mUjoner kronor . Skulle dettavara med verkligheten överensstämmande innebär det att vi under låt oss skulle förlora i, som säger, förvägbyggandet improduktiva medel. Nog finns det anledning det tror jag allakan instämma i - att i stäUet använda pengarna till att bygga motorvägar ochandra vägar. Man skulle kunna bygga åtskUliga kilometer för dessa pengar. Attäven detta skulle ha en regionalpolitisk effekt torde ingen kunna förneka. Hur har det då varit med, som jag tidigareberörde i en av punkterna, medinflytandet och medbestämmandet då de förslag vinu diskuterar har arbetats fram? Jag deltar i en utredning där vi sammanträdeefter sammanträde diskuterar arbetarnas medinflytande och medbestämmanderätt.Med verkligt allvar diskuteras de frågorna när det gäller praktiskt taget allaförhållanden meUan arbetsgivare och arbetstagare, t. ex. omläggning,nedläggning eller inskränkning av driften eller åtgärder som eljest medförviktiga förändringar av drift- eller arbetsförhållandena eller avanställningsförhållandena i övrigt för den enskilde. Jag vägar påstå att manfrån alla arbetstagarorganisationer och praktiskt taget från alla håll ställersig bakom tanken att vi måste komma fram till att de anstäUda får möjligheteratt inverka pä sin egen arbetssituation och sina egna arbetsförhållanden ihögre grad än som är fallet. Likaså framförs mycket starka krav pä ökad informationinom det egna företaget i fräga om utvecklingen på både lång och kort sikt.Alla är överens om att informationen tUl de anstäUda inom företagen bör breddasoch fördjupas. som dessa diskussioner och förberedelser förökat inflytande och samråd och för ökad samverkan pågår för de anställdaframlägger staten förslag tUl förändringar av arbetsförhållanden,mUjöför-håUanden, arbetssituation för tusentals anstäUda utan samverkan ochutan samråd och med en ytterst bristfällig information. De som hade tUlfälle att lyssna tiU debatten i TV i gårkväU "Vem ska bestämma på jobbet?" a. konstatera att herrstatsministern Omlokalisering av viss statlig verksamhet Omlokalisering av viss statlig verksamhet själv medkänsla och engagemang talade sig varm för löntagarnas medinflytande ochmedbestämmande, samverkan och samråd. Det viktigaste var enligt statsministerninte inflytandet i styrelserummet utan pä arbetsplatsen, på alla nivåer inomföretaget. Det var där som det fanns de största förutsättningarna för att kunnapåverka den egna arbetssituationen och den egna arbetsmUjön. Det var mångavackra ord och höga ambitioner för att förbättra de anstäUdas situation och gedem möjligheter att själva påverka den. Men det var teori. Hur omsattes nudessa teorier, när det gäUer att praktiskt tUlämpa dem? Exemplet har vi framföross här , då vi behandlar den statliga utlokaliseringen. Jag skall Lnte orda mera om detta, men jag tycker att detmäste uppfattas som ett hån mot alla dem som arbetar för och tror på ett ökathänsynstagande tiU de anstäUda, när man ser hur dessa principer nonchaleras iden praktiska tillämpningen. Eller är det sä att ökat medinflytande, samverkan,samråd och information endast är tUl för anställda inom det privatanäringslivet och inte är gUtigt för tjänstemän i statens verk? Vi har från moderata samUngspartiet yrkatavslag på hela propositionen med de undantag som redovisas i reservationen 1. 1ett särskUt yttrande, nr I, har vi klarlagt att vi kommer att stödjaavslagsyrkandet beträffande enskUda verk, om icke vår reservation vinner .riksdagens bifaU. Vi kommer därför att stödja reservationerna 4, 5 och 6. JagvUl därför säga några ord om dessa och kanske i synnerhet om reservationen 4beträffande . Inom forskning krävs om någonstans ett nära samarbete,samverkan och arbetskontakter med utbyte av resultat och synpunkter. Därför bören forskning som arbetar inom samma samhälleliga verksamhetsområde somförsvarsforskningen gör hållas samman och icke drivas för himlens vindar överland och rike. Här har man blåst en bit norrut tUl , en annan söderuttUl och en tredje västerut till . Tydligen var den fjärde förtung, ty den fick stanna kvar i . Därigenom slår man sönder den nyaorganisation som kammarens ledamöter var med om att fastställa bara för någradagar sedan och som tar sikte pä att effektivisera arbetet inom försvaretsforskningsanstalt. Det mäste väl ändå rubriceras som rekord i vettlöshet attförsöka skapa en organisation för effektivitet och sedan slå sönder den på dethär sättet. Det finns många andra exempel som jag här skulle kunna drafram, men jag skall inte ägna mig ät det. Innan jag slutar vill jag dockframföra en liten fundering; Det har sagts här ifrån talarstolen och det harsagts i utskottsbetänkandet att alla är överens om att någon ytterligareutlokalisering skall det inte bli. Nog skulle det vara intressant att fä svarpå frågan, varför alla helt plötsligt blivit eniga på den punkten-departementschefen, utskottet och som man här så varmttalar för utlokalisering just vid detta tUlfälle. Men man är som sagt överensom att nu skall det vara stopp. Jag tycker det är nägot egendomligt att man säplötsligt kommit fram till det resultatet. Slutligen, herr talman, har jag i särskUt yttrandeåterigen deklarerat min uppfattning vad gäller placeringen av arméns tekniskaskola. i åråterigen motionsledes förts fram krav pä förnyad utredning om var skolan börförläggas. Jag biträder den uppfattning jag tidigare haft men finnerdet gagnlöst att pä nytt reservera mig. Men inte har skälen för en omprövningav beslutet om utlokalisering av arméns tekniska skola blivitsvagare; tvärtom har de vuxit i styrka. Det gäller inte enbart arméns tekniskaskola utan flera andra verk, som var med i den första omgången 1971. Med dessa ord ber jag att få yrka bifall tUlreservationen I med avslag på propositionen. Omlokalisering av viss statlig verksamhet () kort genmäle: TiU vill jag helt kort säga,att jag icke varit motståndare till en delegering ut till t. ex. vägstyrelsen ide olika länen eUer på annat sätt. Min fråga gällde för vilka av dessa organ niviU ha en ändrad beslutsfunktion frän statsmakterna tiU - som ni säger -landsting och primärkommuner. tar upp och säger att det blir 100mUjoner kronor i effektivitetsförlust. I mitt första anförande sadejag, att jag inte tror att personal uppe i kommer att sittaoch mlla tummarna utan den kommer att arbeta även där, varför siffran inte kanvara riktig. Sedan tar i sin kritik upp inflytandet påarbetsplatserna. Vi hade en stor diskussion om detta . Jag vUl återfräga: Var har man fått ett sä stort inflytande när det gäller att planera enutflyttning? Jag vill ställa en motfräga: Harherr ändrat uppfattning ? Då var vi alla överens om detriktiga i utskottets skrivning när det säger att statsmakternas rätt attbestämma om statlig verksamhet inte kan sättas i fråga. Har ändrat uppfattning på den punkten? HerrOSKARSON (m) kort genmäle: Till det sista vUl jag mycket kort svara attjag alls inte ändrat uppfattning på den punkten. Det är fortfarandestatsmakternas rätt att bestämma. Men det är en väsentlig skillnad mellan omjag anställes i ett statligt verk såsom det militära, SJ eller vad det nu ärfråga om och om jag anstäUes i ett annat slags verk. 1 det första fallet är detabsolut klart att jag måste underordna mig förflyttningar, om det blir fräga omsådana. Är jag däremot anställd i något av de verk det nu gäller, har denna anställninginte skett i vetskapen om att hela verket helt plötsligt skall flytta till Umeåeller . Där förehgger en väsenthg skillnad efter vad jag kan förstå. första fråga gällde decentralisering tUlkommuner och landsting i fråga om beslutsfunktioner. Vi tar inte enbart de verksom nu är aktuella, utan som jag ser det gäller det hela statsförvaltningen.Inom denna finns det många områden och mänga sädana myndigheter där just dettaär möjligt. I fråga om dem kan jag, som jag tidigare sade, nå deregionalpolitiska effekter som jag eftersträvar som jag kan garanteraatt verket fortfarande kan fungera på ett effektivt och bra sätt. Omlokalisering av viss statlig verksamhet HerrJONASSON (c): Jag ber att få ansluta mig tiU de principiella synpunktersom här anförts av i . Men varför har jag däbegärt ordet? Jo, ställde jag en interpellation tiUfinansministern och frågade i denna om han var beredd att fullfölja andraetappen av utflyttningen av statliga verk. Denna fräga var föranledd av attstora diskussioner hade uppstått i frågan och av att höll på att bliberövat de verk som vi förut haft ett halvt löfte om att fä. Det gäUdeförsvarets civilförvaltning och . Jag fick svar på denna interpellation . Jagpåpekade då och viU nu ytterligare understryka detta att denna utflyttning ärnödvändig från regionalpolitisk synpunkt. Vi har haft en kolossalt starkt ökadkoncentration till storstadsområdena när det gäller befolkningen. Menskogslänen har befolkningsmässigt undergått en mycket stark minskning. Värmlandhar varit speciellt hårt utsatt. Det har varit en stark utflyttning därifrån.Endast fyra län i detta land har haft en större utflyttning än . Vi harockså en stor arbetslöshet. Något måste givetvis göras och därför måste dennautlokalisering enligt min mening fullföljas. Därigenom blir det ett tUlskott avarbetstUlfäUen. Jag skaU inte gä in på några ytterligare argumenteringar,eftersom tiden här är knapp. Dock vill jag här gärna erinra om att herrarWijkman och då starkt talade mot denna utflyttning. Själv uttalade jagoch hoppades på att finansministern skulle stödja när beslut i dennafråga slutligen skuUe fattas. står vi där. Även om jag inte delar finansministernsuppfattning i aUa delar av det politiska fältet, vUl jag ändå säga ett tack tUlfinansministern för att han fullföljt utlokaliseringen och för att hanfullföljt den pä det sätt som var tänkt enligt tidigare föreliggande förslag.Detta sker helt enligt decentraliseringslinje tUlbaka. FruHÖRNLUND (s); 1971 beslöt att 30 myndigheter ochinstitutioner samt väsentliga delar av ytterligare fyra myndigheter skuUeomlokaliseras frän tiU 13 orter i olika delar av landet.Sammanlagt berörde detta beslut ca 6 100 anstäUda. Bakom beslut stoden mycket stor majoritet i , eftersom 298 ledamöter stöddeomlokaliseringsförslaget, medan endast 27 röster avgavs för ett avslag av dendå föreUggande propositionen. Varför var man den gången så positiv tUl att enutflyttning av statlig verksamhet skulle komma tiU stånd? Ja, vi hade underhela en livlig regionalpolitisk debatt. Storstadsområdet aUtmer kännetecknats av överhettning, andra delar av landet har sinaensidighetsproblem och bristande differentiering i sysselsättningen, vissalandsändar och vissa län har haft en allt kraftigare utflyttning, den numeraofta välutbUdade ungdomen har inte fått någon sysselsättning ens i relativtbefolkningsrika orter. Med 1971års beslut togs ett väsentligt steg när det gäUer att främja en jämnaretUlväxt i landet, att uppnå en bättre differentiering av arbetsmarknaden i flerorter och att göra fler orter mer attraktiva i syfte att göra dem tUlalternativ till storstadsregionerna. StäUningen i när vi diskuterar den andraetappen av en omlokalisering av stathg verksamhet som denna gäng berör niomyndigheter och delar av ytterligare 6 myndigheter med sammanlagt ca 3 700anstäUda är något annorlunda. går både och emotförslaget och yrkar avslag på propositionen. Det är i sanning en underligkovändning som man gör sig skyldig tiU från de båda partiernas sida. Herrar och , vad är det som fått er attändra ståndpunkt under den korta tid som har förflutit sedan vi tog den förstaetappen? Är 1971 talade åtminstone från denna talarstol så varmtför stathg omlokalisering att jag och säkert flera med mig skulle ha kunnatinstämma i vad han sade. Jag ber att få citera från protokollet för den 26 maj1971, anförande nr 3 av (); "Det har varit mycketintressant och stimulerande att fä delta i inrikesutskottets arbete med dettastora ärende. Jag vill i likhet med utskottets ordförande understryka attsamtliga partier i utskottet varit positivt instäUda tUl detta förslag. Eftervad jag kan bedöma har vi också nått stor enighet i utskottets betänkande. Jaghoppas att vi därigenom också medverkat till ett beslut här i underdagens eller kvällens lopp, som stimulerar utveckhngen på ett flertal orter utei landet." Därefter går in på de arbetsmarknadsproblemsom vissa regioner har att dras med och konstaterar; "Mot denna bakgrundnoterar vi i moderata samUngspartiet med tillfredsställelse, att regeringen nuänthgen, efter att frågan om utlokalisering av stathga verksamheter frånStockholm aktuahserats vid flera tUlfäUen under , lägger framett förslag angående omlokahsering av 36 stathga verk. Enligt vår mening utgören medveten och planmässig lokalisering av statliga verk och funktioner samtstatliga och enskilda företag ett viktigt led i regionalpolitiken." talar han om att enutlokalisering av Statlig verksamhet är ett våldsamt slöseri. Vad är det somfått honom att ändra sig så som gått? deltog också i den här debatten, och i enreplik till mig efter det att jag hade anmärkt på att han tycktes vilja löva avNorrland och FalunBorlänge när det gällde lokaliseringsobjekt yttrade hanföljande: "Men, , detta är ju inte det sista vi gör i fråga omlokaliseringspohtik. Jag hoppas att vi kan återkomma både vad det gäller statligutlokalisering och vad det gäUer annat lokaliseringspolitiskt stöd och attdessa orter då verkligen ihågkoms. Det är min förhoppning." Förhoppningarna tycks han ju viljagrusa själv . tycks inte längre gå att lita på vare sig förNorrlandskommunerna, FalunBorlänge eller andra som föreslås sommottagarkom-muner. vill varken , eller andramoderater vara med om en omlokalisering utan man yrkar avslag på propositionen.Folkpartisterna kommer väl i huvudsak också att gå emot Otnlokalisering av viss statlig verksamhet Omlokalisering av viss statlig verksamhet förslaget,även om man har en och annan avhoppare som t. ex. inrikesutskottets ordförande.Detta är kanske i och för sig mindre chockerande, eftersom man knappast har såstor tilltro till pålitlighet i allmänhet och således inte helleri detta sammanhang. Och kluvenheten kanske framgick mycket tydhgt när manlyssnade till i i det inlägg som han har gjort här. Men jag återkommer tiU frågan: Vad är det som hänt sedanförra beslutet som gör att två partier hoppar av när det gäller etapp 2 ochdetta efter det att man från dessa båda partier förut ansett att en omlokaliseringav statlig verksamhet borde ske, ja, man har rent av kritiserat regeringen föratt en sådan utflyttning inte kommit till stånd mycket tidigare? Om man tar del av reservationen I och även tänker på vadsom har sagts här i debatten , får man knappast något svar pä den frågan.Man framhåller att "nu framlagd proposition hder av allvarliga brister bl.a. när det gäUer analys av samhällsekonomiska konsekvenser och inverkan påberörda förvaltningars effektivitet". Men dessa brister måste väl också hafunnits när det gäUde förslaget om etapp I som också var av betydligt störreomfattning än den omlokalisering som förestår? Man säger att "ett annatalternativ som inte behandlats är möjligheterna att med traditionellaregionalpolitiska medel uppnå samma resultat som genom här föreslagenomlokalisering av central statlig verksamhet". Men åtminstone herrNordgren tycks ju inte ha någon hög tanke om de traditionella regionalpolitiskamedlen och dess möjligheter när det gäller . Han är sä fångad iföreställningen att det enda som verkligen kan utgöra en injektion förSöderhamn är att man fär ett statligt verk, och han vill därför riva upp etttvä år gammalt beslut när han som ensam reservant föreslår att mynt- ochjusteringsverket flyttas tiU i stället för till , trots atthan i reservationen 1 skrivit under på att "arbetslösheten påinflyttningsorten kan i en del fall t. o, m. öka till följd av anspråk päarbete från medflyttande anhöriga." Jag frågar mig; Hur kan för sådana risker? Eller hyser egentligen intede farhågor som framförs i reservation 1, som han själv skrivit under? Vidare säger man i reservationen: "Konsekvenserna förberörda myndigheter vad gäller de direkta kostnaderna och möjligheten attupprätthålla en god effektivitet inom myndigheterna har inte belysts på etttiUfredsställande sätt. Maj:ts och myndigheternas bedömningar går vittisär och det beslutsunderlag som presenteras för är inte av denkvaliteten att det bör läggas till grund för ett så vittgående beslut som nuföresläs." Men fattade vi inte ett mer vittgående beslut är 1971, och gickinte Kungl. Maj:ts och myndigheternas meningar vitt isär även vid dettiUfället? Det är alltså inte någonting nytt som kommit in i bilden. Man framhåller också att konsekvenserna för personaleninte är tUlfredsställande belysta. "Inte minst med hänsyn till de stora uppoffringarav personligt slag det här gäller ter det sig rimligt att statsmakterna kanprestera en hållbar motivering för sitt beslut", säger man. Men varför togman då inte mer hänsyn till de över 6 000 anställda och deras familjer somberördes av den första etappen? Var det fråga om mindre uppoffringar för derasvidkommande än för dem som berörs av den här etappen? Är det lättare för derasmedföljande makar, , att t. ex. fä arbete på den nya orten? Hadeinte dessa 6 000 samma problem när det gällde att omplaceras i annan statligtjänst i eUer att flytta från vänkrets, anhöriga osv.? EUer var dethelt enkelt, moderater och folkpartister, ett felaktigt beslut ni biträdde år1971? I sä fall borde ni rimUgtvis ha löpt linan ut och sökt häva detföregående beslutet. Vid en så stor omlokahsering som det här är fråga omuppstår enhgt min uppfattning exakt samma problem vid genomförandet av etapptvä som vid genomförandet av etapp ett. Jag anförde förra gängen att det naturligtvis knappast kanvara en önskedröm för över 6 000 statstjänstemän och deras anhöriga att ha attvälja mellan utflyttning, omplacering och övergång till ett helt nytt jobb.Givetvis skall man inte heller underskatta problemen när det gäller de ca 3 700som nu är aktuella. Men vi som tillstyrker förslaget om en utlokahsering anseratt de regionalpoUtiska fördelar som står att vinna är så stora, att. deöverväger olägenheterna i form av ökade kostnader och omstäUningsproblem, somövergångsvis uppstår. Kostnaderna har här bl. a. tagits upp av är inte så enkelt att genom andra regionalpolitiska insatser skapa 10 000nya arbetstUlfäUen i de av landets regioner som fär del av den statligautlokahseringen. Det skuUe kräva avsevärt större belopp än den statiigautflyttningen kostar. Och det är sannerligen inte lätt att hitta objekt för ensådan extra satsning, även om man skulle vara beredd att satsa pengar. Man kanknappast visa tiUtro till att moderata samhngspartiet och skuUevilja biträda en sådan satsning. Kvar står då det faktum att man från dessabåda partiers sida inte är speciellt intresserad av att vi uppnår en bättreregional balans i värt land. Detta leder i sin tur till frågan: Hur skulle enborgerlig regering komma att handlägga utflyttningsbesluten? Denna fråga harför övrigt ställts av . Utskottets ordförande, i , säger sigvilja biträda förslaget om en omlokalisering. Men han har sannerligen mångareservationer. Han yrkar avslag när det gäUer ochvUl således ta ifrån 250 anstäUda och 400. Han vill ha förnyadutredning när det gäller utflyttningen av delar av ; 50anställda skuUe här till SundsvaU. Han vill ha statens jordbruksnämnd kvar iStockholm. Men om en förnyad utredning visar att nämnden kan utlokaliseras börenligt hans uppfattning också prövas. skulle alltså få avståfrån de 150 anställda som man där väntar på. Det är i sanning mångareservationer från den folkpartist som säger sig stödja propositionen omutlokalisering, etapp 2. i tog upp ett uttalande urreservationen . Men att man i den utlokaliseringsetappen ville att visststöd skulle komma till del berodde ju på att man gick emotdomänverkets lokalisering dit. När det gäller FOA har utskottsmajoriteten fastslagit atten uppdelning av FOA:s verksamhet på flera orter innebär samordnings- ochandra problem för myndigheten, vilka inte skaU underskattas. Omlokalisering av viss statlig verksamhet Omlokalisering av viss statlig verksamhet förläggningsorternager dock en så pass god vetenskapUg och teknisk miljö att vi anser attsvårigheterna inte heller skall övervärderas. Att verksamheten efter dettabeslut kommer att vara lokaliserad tUl fyra orter med olika verksamheter bordeockså stämma bra med de borgerligas intresse av en ytterhgare decentrahseringav verksamheter av olika slag i enhghet med den borgerliga reservationen 2, somockså har undertecknats av i . Likaså borde det vara angeläget att lokahsera ut delar avverk när man inte kan flytta ut hela verket. Därför har jag svårt att förståatt vill avvakta när det gäUer skolöverstyrelsensintagningssektion och enhet för provkonstruktion. Utskottsmajoriteten anser attverksamheten mycket väl kan bedrivas i , och har välknappast någon annan mening. Skulle en eventueU omorganisation bh följden av U68 :s förslag och utredningar, hindrar inte det att denverksamhet det här är fräga om bedrivs i SundsvaU. När det gäller statens jordbruksnämnd har utskottetslutligen sett det föreliggande förslaget som ett fuUföljande av strävandenaatt göra till ett administrativt centrum på jordbrukets område. Detär riktigt att jordbruksnämnden är ett kontaktintensivt organ och att den harett nära samarbete med regleringsföreningarna samt jordbrukets organisationeroch andra organisationer. Men vi har sagt oss att det kan utgöra ett skäl förberörda organ att på allvar pröva frågan om en omlokalisering, och vi tror attdet med dagens kommunikationer, vilka för övrigt kan förbättras framgent, inteär någon omöjlighet att sköta kontakterna från . Vi får ta vissaolägenheter om vi skall klara en omlokalisering över huvud taget, och det måsteockså gälla statens jordbruksnämnd, även om farhågorna , även idetta fall, säkert är överdrivna. Det borgerliga agerandet och i synnerhet folkpartietsagerande i denna fråga är således mycket sphttrad. Det gör att jag åter stäUerfrågan; SkuUe en eventuell borgerlig regering fullfölja beslutet om enutlokalisering i etapp 2. Kan man räkna med att utlokaliseringen skuUe kommaatt genomföras alls, trots att nu biträder förslaget? SkuUe man intehänga upp sig pä att man behöver göra fortsatta utredningar, att man viUåstadkomma en längre driven decentrahsering av verksamheterna, skjuta påomflyttningarna osv.? Den här frågan, hksom många andra, har visat att det inteär så lätt att samarbeta på den borgerliga kanten och att väljarna kommer attvara mycket ovissa om vad de egentligen satsar på när de röstar borgerligt. Med detta, herr talman, ber jag att få yrka bifall tiUutskottets hemställan på samtliga punkter. HerrNORDGREN (m) kort genmäle: Jag är tacksam för att läste uppen del av vad jag sade i debatten . Jag står fast vid att detvar intressant att få delta i arbetet att styra arbetstiUfäUen.