prot · FW0973 · 1973-12-31 00:00:00 — har i motionen 625 yrkat attriksdagen inom ramen för godkända anslag beviljar tillmissionen och andra humanitära organisationers hjälpverksamhet, '»'rkan-delföljs upp av i reservationen 13 ulan atl särskilda skäl anföresutöver vad som sägs i motionens text. I motion föreslås också att en minimiram skall fastställasför bidragen till dessa organisationer. Ulskoltel erinrar om att ettliknande motionsyrkande tidigare behandlats av . har dåavvisat en sådan tanke och inga nya argument har framförts till 128 stöd för delta förslag. Utskottetavstyrker därför också detta yrkande. Mittenparliernas molion nr 1101 har resulterat ireservationen 14, där del föreslås alt ger Kungl. Maj:t till kännavad som i motionen anföres rörande enskilda organisationers - särskiltmissionens roll i biståndsarbetet. Av en del inlägg här kan man fåintrycket alt organisationerna över huvud laget skulle ha varit mycketstyvmoderligt behandlade, men statsverksproposilionen talar ett annal språk. Utskottsmajoritelen yrkar avslag även på denna molion ochframhåller alt bidragsgivningen lill dessa organisationer ökat år . Förnästa budgetår föratses en ökning i förhållande lill innevarandebudgetår. I samma molion uttalas farhågor för alt del inom anslagetinle finns utrymme för, som man säger, välmotiverade bidragsansökningar. Utskottetsom inliämtat närmare uppgifter framhåller att det finns möjligheter "atlinom gällande anslag tUlmötesgå de bidragsansökningar från organisationernasom bislåndsmyndigheterna kan bifalla i enlighet med gällande riktlinjer". Utskottet understryker - och det framgår med stortydlighet av direktiven - att frågan om statligt stöd lUl enskildaorganisationers biståndsverksamhet kommer. atl behandlas av den nyligentUlsatta biståndsutredningen. Med den motiveringen avstyrker utskottsmajoritetenmotionen 1 lOl. Samma skäl kan anföras i anslutning lUl motionen 1109 avherr Måbrink, i vilken han lar upp principerna för anslag av liknande slag,varför utskottet föreslår atl även denna motion avslås. hardessutom fått det stora förtroendet att ingå som ledamot i dennabiständsutredning, där han kan bli närmare bekant med problematiken. I reservationen 16 hemställer utskottets centerpartister i har talat för reservationen allen fond inrättas som stöd för köp av massmediainformalion i . Ianslutning till detta yrkande vill jag hänvisa lill alt dessa frågor uppmärksammasav som har delta som en av sina stora arbetsuppgifter. Utskottet sägerklart ifrån atl några önskemål om speciella svenska insatser inle har framförtsfrån u-landshåll, varför utskottet yrkar avslag också på den här motionen. Vad slutligen gäller reservationen 18 vid punkten 19 - enmitten-produkt från och angående information iSverige om u-landsproblem, där man hemställeratt höjer detta anslagmed utöver regeringens förslag, vill jag hänvisa tillstalsverkspropositionens förslag om etl anslag på 8 mihoner kronor förinformationsverksamheten nästa budgetår. Det innebär nästan en fördubblingeller en ökning med 3,75 mUjoner kronor i förhållande lill innevarandebudgetår. Inom ramen för beräknade medel föreslås 4 mihoner kronor utgå lillenskilda organisationers informationsverksamhet, också här en fördubblingeller en ökning med i förhållande tiU innevarande budgetår. Utskottet understryker alt en avsevärd ökning skett avmedelsanvisningen till dessa ändamål. Vi som tillhör utskottet vet också attöverläggningar hållits med representanter för folkrörelserna och atl anslagetsstorlek anpassats ganska generöst med hänsyn till de anspråk 9 protokoU 1973. som kananmäla sig . Det finns skäl att uttala stark tillfredsställelse överden mycket positiva syn på folkrörelsernas stora roll i det fortsattaupplysningsarbetet kring u-hjälpsfrågorna, som karakteriserar såväl åretsstalsverksproposition som uttalanden som har gjorts av generaldirektören förSIDA. Detta är specieUt värdefullt mot bakgrunden av den något negativa syn ochden debatt som ibland förekommit beträffande informationsfrågorna i anslutningtUl den svenska u-hjälpen. De allra flesta av kammarens ledamöter har självaerfarenheter av den betydande roll som folkrörelsemas stora kadrer av aktivamedlemmar kan utöva när del gäller att della i sådant upplysningsarbete, ettarbete som kan bli mera arbetskrävande, betydligt kärvare och hårdare äntidigare. Jag ber att få yrka bifall liU utskottetsbetänkande under punkterna 14, 16 och 19 samt avslag på reservationerna ianslutning till dessa punkter. i Agnas (m): Hur skaU den svenska u-hjälpen bli en helafolkets hjärleangelägenhet? Jag skaU aUtså säga några ord om informationen. Dagens svenskar är väl informerade om vad som händer i demest avlägsna delar av världen. Den svenska pressen återgav för ett par dagarsedan de protester som i första hand och framfört motfranska kärnvapenprov i södra . Proven utgör en fara förbefolkningen. Regeringarna i de näraliggande länderna hotar att dra fråganinför den internationeUa domstolen i . En intressant paralleU är att vi i kunde läsa om fransk kolonialpohtik ljust dessa trakter, de s. k.Söderhavsöarna. Jag citerar ur , EFS:s gamla organ: "Delsätt, varpå gått till väga för atl taga denna ö i besittning, måstemed en evig skam brännmärka det franska namnet." Del var deras uppfattning jusl då. Det fanns alltsåkunskap om vad som hände i dessa avlägsna delar av världen. Missionärerna, somman talar om med ell överseende leende, visste redan tidigt vad somhände. Det fanns alltså en information om vadsom skedde i , både i storpolitiken och i den begynnandemissionsverksamheten, en information som nådde ända tUl oss här uppe i norr ochsom ivrigt engagerade människorna för insatser, väckte deras intresse för denbislåndsgärning som begynt bl. a. i övärld. finns del en artikel om tidigu-hjälp i Gävletraklen. Från redaktör , EFS, har man fåttuppgifter om insamlingar i Gävletraklen på 1840-lalet. Tidningen skriver:"37 rUcsdaler och har samlats in av 18 fattiga barn i Faluntill grifflar och griffellavlor åt hedningabarnen på ." -gällde alltså inle just , men tidningen nämner tidigare . - Manfrågar sig då: Fanns det skolor där ute ? Ja, det fanns del. ÖveraUtdär missionen gick fram uppstod det skolor. 1 Missionslidningen nr 9, 1846,talas del både om förskolor och skolor ute i och om den hänförelse medvilken de omfattas. Man var aUlså verkligen intresserad av all undervisamänniskorna. Ett studium av den press som fanns då för tiden har gjort mig övertygadom alt de som då ledde svenska insatser i bättre än vi i daglyckades informera och entusiasmera. Det är klart att de inle fick allasvenskar med sig, men del är intressant att se hur långt de nådde. Jag har i upprepade gånger framförtuppfattningen att SIDA pä ett helt- annat sätt än man gjort hitlUls måstesprida upplysning och ge kunskap om den svenska hjälpen, om vi skaU kunnahindra all intresset och viUigheten viker. Därvid är det viktigt att SIDA ocksåinformerar om bakgrunden tUl dagens u-landsarbete och lär av vad som tidigareulförts. Som svar på en interpellation som jag framstäUde hösten1970 angående forskning om den svenska u-hjälpens historiska bakgrund sadedåvarande utrikesministern bl. a.: "SIDA lämnar i olika former stöd tUlforskning med u-Iandsanknytning", och det är aUdeles riktigt. Han sadeockså att del finns goda möjUgheter för missionens organisationer lUcsom förandra folkrörelser atl med SIDA:s hjälp studera dessa frågor. Man kan ju sägaatt svaret var positivt, men enligt min mening har trols allt föga gjorts föratt belysa den svenska u-hjälpens historiska bakgrund. Inle minst den ungdomsom vill sätta sig in i saken måste få ökade möjligheter alt jämföra medtidigare skeden och se del som sker i perspektiv bakåt. Det förefaUer somom SIDA i huvudsak har intresse för den epok som SIDA själv är delaktig av; delkan på sätt och vis vara naturligt. De riktlinjer som utskottet talar om på s.56 i betänkandet vid avvisandet av motionen 415 angåendeinformationsverksamheten kunde nog behöva överses. I en trepartimotion nr 1971 framfördes omu-hjälpen bl. a. åsikten: "Om detta arbete, dess begynnelse, utformningoch delresultat finns dock endast htet känt av aUmänheten eller redovisat ioffentliga källor." Det påslåendet gäller också . Jag är ledsen över atl den gärning missionenutfört och alltfort utför så föga beaktas av de flesta. Jag finner det ocksåbeklaghgt att man inle genom forskning lar reda på anledningen lill dessframgång och till atl dess arbete omfattades med så livligt intresse och sådanhänförelse. Här finns myckel att lära för den som vill atl svensk u-hjälp skallbli hela folkets sak. Låt mig sluta med en liten glimt , det årfolkskolestadgan kom lill. I Svenska missionssällskapets redovisning avgåvomedel det året, som sammanlagt omfattar , står följande atlläsa: "Med poslen från : TUl Hedningarne från en Man och Huslra, somhwarje SöndaghärtiU aflägga Banco hwardera " summan var femriksdaler - "och från deras 5 små Barn -- ". samma sidastår det att från biskopen . i Hernösand inkommit ur en sparbössa4,. Här var alltså låg och hög, gammal och ung med. Det var enannan lid, och det fanns kanske inte myckel all intressera sig för, kan maninvända. Men när får vi denna entusiasm för SlDA:s arbete? SkaU det någonsinske, måste del lUl mformation. FrökenELIASSON (c): Det ur principiell synpunkt nya i åretsstatsverksproposition är mångdubblingen av varubiståndel. Del kan knappastbestridas atl den ökande bindning av biståndet som detta innebär medför både kvalitativaoch kvantitativa förändringar i det svenska biståndet. Vore så inte fallet,skulle det inte finnas anledning till att i ökad utsträckning binda detbilaterala biståndet. Förändringar av detta slag brukar för delinte vara förändringar liU det bättre. Det har hävdats alt varubistånd i sig kan vara en myckelvärdefull hjälp till . Jag vill inte förneka att så kan vara faUet,och då i synnerhet i katastrofsituationer. Men både uttryckliga önskemål frånu-länderna själva och erfarenheterna från varubislåndsverksamhel ochdet gäller även svenska leveranser av konstgödsel och papper pekar på atlbundet bistånd i allmänhet ställer sig mindre förmånligt för änobundet bistånd. Till detta kommer att man också har kunnat konstatera negativabiverkningar på handelsstrukturen och exempelvis u-landsinduslriernasförutsättningar. Det bör därför vara en självklar strävan att låtavarubiståndel utgöra en, om än väsentlig, så dock kvanlitetsmässigl begränsaddel av del totala biståndet. har i sitt betänkande uppehåUit sig vidhur varubiståndel skall utformas för att icke önskvärda effekter föru-ländernas del av den föreslagna ökade bindningen så långt möjligt skall kunnaundvikas. Det är att hälsa med tUlfredsställelse. Däremot har utskottet inlefunnit anledning att närmare gå in på varubislåndets storlek i förhållande tUldet bilaterala biståndet i övrigt och den totala biståndsvolymen. Frågan omvarubislåndets storlek torde inte vara mindre väsentlig atl ingående beröra idella sammanhang. Från två synpunkter fmns det särskild anledning atlkommentera den ökande bindning som föreslås. För det första har den biståndspoliliskautredning som tillsatts efter det att stalsverkspropositionen avlämnats i sinadirektiv fåll som uppgift att utforma riktlinjer för biståndsverksamheten medbeaktande av biståndsleveransernas betydelse för den svenska sysselsättningen,och det framhålls all det inte skall uteslutas atl en väsentlig del avbiståndet skall utgöras av varor och tjänster. Detta kan knappast tolkas påannat sätt än att direktiven öppnar vägen för en biståndspolitik som i ökadutsträckning kan komma att utformas mera med hänsyn tUl svenskasysselsättningsmöjligheter och - får man förutsätta mot bakgrund av våraerfarenheter - därmed mindre med hänsyn till önskemål. För det andra har också departementschefen i propositionenuttryck-Ugen uttalat atl varubiståndel även fortsättningsvis bör kunna ökasväsentUgt utöver den mångdubbling som sätts som riktpunkt för budgetåret1973/74. Det kan diskuteras huruvida en höjning av varubiståndellUl 200 mihoner kronor kan anses innebära förändringar av sådant slag att detär berättigat att tala om en omläggning av den svenska biståndspolitiken.Departementschefens uttalande om den forisatta anslagsutvecklingen kan däremotknappast läsas på annal sätt än atl det öppnas möjligheter all vidtaförändringar, som i och för sig kan sägas rymmas inom ramen för etl i principobundet bistånd men som ändå innebär förändringar av genomgripande slag.Utrikesutskottet har i sitt betänkande inte gått in på frågan om varabiständetsfortsatta utveckling. Detta får kanske tolkas så, att man inle nu vill taslällning till viUcen omfattning varubiståndel i fortsättningenbör kunna få och i vilken mån man kan acceptera all vårt i princip obundnabistånd utvecklas lill ett bistånd där inslaget av bundenhet blir mer markant. Del finns enhgt min mening skäl atl redan nu varna för enbislåndspolilisk utveckling där vi lägger ökad vikt vid biståndels förmänlighelur givarlandets synpunkt. Sysselsättningsskäl kan givetvis anföras för denförändring som föreslås, men sådana motiv bör inte få spela någon merframträdande roll i en politik som rimligtvis såsom sin främsta utgångspunktbör ha att främja mottagarlandets utveckling. Del kan också ifrågasättas omvarubiståndel, med den inriktning vi avser, kommer att fåsysselsättningseffekter av påtagligt slag. Och även om våra egnasysselsättningsproblem slår i förgrunden kan det ifrågasättas, om dekommer att ha samma relevans i debatten kring vår u-landspolitik också iframtiden. i ett inlernalionellt perspektiv, och framför allt iförhållande till situationen i de flesta , måste vi väl ocksåkonstatera atl våra sysselsättningsproblem inte är de som inger mest oro.Därmed vill jag på intet sätt förringa del angelägna i atl vi lägger stor viktvid adekvata åtgärder för atl lösa våra sysselsättningsproblem, men i vårbiståndspolitik måste vi prioritera andra ting. Vår strävan liU internationellsolidaritet måste innebära att den bråkdel vi ulfäsler oss atl avsätta sombidrag lill en utjämning av de ökande klyftorna mellan rika och falliga länderockså inriktas på att så långt möjligt verka i detta syfte. Överläggningen, som omfattatsamtliga punkter i utskottets betänkande, var härmed slutad. Anslagsutveckling,planeringsramar och vägen till enprocenlsmålet den 25 aprU 1973 Maj:t hade i propositionen 1973:1 bilaga 5 (lill. Ci utdrag av statsrådsprotokollet över utrikesdepartementsärenden för den 3januari 1973) föreslagit atl anslagen för internationellt utvecklingssamarbeteskulle /74 uppgå lill 1 , vUkel innebar enökning med eller från innevarande budgetår.Häri ingick en beräknad utgiftsökning på ca förutrikesdepartementets avdelning för internationellt utvecklingssamarbete ochför viss personal via beskickningar i mottagarländerna. Dessa kostnader vardirekt hänförliga till utvecklingssamarbetet men redovisades ävenfortsättningsvis på anslaget A 1, , Härmed skulle desamlade anslagen för internationellt utvecklingssamarbete uppgå till I 562,5miljoner kronor för /74. Anslagsökningen skedde i enlighet medden metodik som fastställt för den långsiktiga utvecklingen avanslagen för internationellt utvecklingssamarbete. Planeringsramarna kunde, ienlighet med beslut om atl den fortsatta årliga anslagsökningen i absolutatal skulle bli minst lika stor som underdel löpande budgetåret, beräknas till för /75 och 2 /76. den 25 aprU 1973 1 dennapunkt hade behandlats motionerna 1973:20 av i (m) vari hemställts altriksdagen som sin mening skulle uttala att principbeslutet om en procent avbruttonationalprodukten till u-landsbistånd /75 skullefullföljas, 1973:633av (), 1973:1101 av herrar () och () i vad avsåghemställan att begärde alt Kungl. Maj:t bemyndigade SIDA all /74 planera för en anslagsnivå som var upp till 35 procentstörre än innevarande budgetårs i stället för de regeringenföreslagit (punkt 1) samt atl, om det under punkt 1 angivna bemyndigandet leddetill behov av ökad anslagstilldelning för /74, framställninghärom skedde på tUläggsstat (punkt 2) samt 1973:1107 av (rn) och () varihemställts alt beslutade 1. atl anslaget för det statligautvecklingsbiståndet för /74 uppräknades med ytterligare 250miljoner kronor utöver det i statsverkspropositionen föreslagna beloppet, 2.att erforderliga medel härför skulle ställas till förfogande genom att iprincip alla övriga statsutgifter nedskärs . 1. attriksdagen skulle avslå motionen 1973:20, 2, attriksdagen skulle avslå motionen 1973:633, 3. alt skulleavslå motionen 1973:1101, i vad avsåg frågan om SIDA:s planering för /74 och därav eventuellt föranledda anslagsäskanden på tilläggsslal, 4, atlriksdagen skulle avslå motionen 1973:1107, 1, av (), herr förste vice talmannenBengtson (c), herrar Wirmark (fp) och () samt iKristianstad (c) som ansett atl utskottet bort hemstäUa, 1, att ianledning av motionen 1973:20 och motionen 1973:1101, såvitt nu var i fråga,uttalade att det statliga anslaget för bistånd lill i enlighet medtidigare gjorda utfästelser /75 skulle ha en omfattningmotsvarande 1 proceni av bruttonationalprodukten, 2, att riksdagenskulle avslå motionen 1973:633, 3, alt riksdagenmed bifall till motionen 1973:1101, i vad avsåg vidgat, planeringsbemyndigandeför SIDA och eventuellt ytterligare anslag till u-landsbistånd på tilläggsslalför /74, som sin mening gav Kungl. till känna vadreservanterna anfört, 4, alt ansåg motionen1973:1107 besvarad med vad reservanterna anfört. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 1 av m, fl., och förklarades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill atl kammaren bifaller utrikesutskottets hemställan i betänkandetnr 3 punkten I röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 1 av m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: den 25 aprU 1973 Biståndspolitikens inriktning och utformning I del till propositionen 1973:1bilaga 5 fogade statsrådsprotokollet anfördes att Kungl. Maj:t bemyndigatdepartementschefen alt tillsätta en parlamentarisk utredning för atl göra enallmän översyn som berörde hela fältet av frågor rörande dellagande idet internationella utvecklingssamarbetet. 1 denna punkt hade behandlats motionerna 1973:1098av i (m) samt 1973:1104 av m. fl. (vpk) i vad avsåghemställan alt hos regeringen begärde alt den svenska politikengentemot utformades med beaktande av att biståndet skulle omfördelasså att stödet till reaktionära regimer helt upphörde och atl de resurser somdärigenom frigjordes användes lill stöd åt nationella befrielserörelser ochprogressiva stater (första all-satsen), att biståndets utformning skulle ändrasså att de dominerande biståndsformerna kom alt utgöras av gåvor som ej fickkringgärdas av villkor och av projekt som hade ekonomisk tillväxt somriktmärke, typ "industrialiserande industrier" (andra att-satsen). 1. att riksdagenskulle avslå motionen 1973:1098, 2. alt riksdagenskulle avslå motionen 1973:1104, såvitt avsåg omfördelning och ändradutformning av det svenska biståndet. Propositioner gavs på bifall lUl dels utskottetshemställan, dels motionen nr 1104 av m.fl. i motsvarande del,och förklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr Måbrink begärl votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition; Den som vill att kammaren bifaller utrikesutskottets hemställan i betänkandetnr 3 punkten 2 mom, 2 röstar ja, den det ejvill röstar nej, Virvnernej har kammaren bifaUit motionen nr 1104 i motsvarande del. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr Måbrink begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparal.Denna omröstning gav föhande resultat: Ja - 287Nej - 15 1 denna punkt hade behandlatsmotionen 197 3:625 av m, fl, (m) vari såvitt nu var i frågaföreslagits att hos Kungl, Maj:t hemställde att SIDA:s långsiktigaländerprogrammering underställdes för prövning (punkt 4), alt med avslag på motionen 1973:625 gav Kungl,Maj:l till känna vad anfört i fråga om medverkan i länderplaneringen. 2, av herrTuresson (m) som ansett att utskottet bort hemställa, all med bifaUUll motionen 1973:625, såvitt nu var i fråga, hos Kungl, Maj:t skulle anhållaatt SlDA:s långsikliga länderprogrammering underställdes förprövning, Pi-opositioner gavs på bifall tilldels utskottets hemställan, dels reservationen nr 2 av , ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr begärl votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller utrikesutskottets hemställan i belänkandetnr 3 punkten 3 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nej har kammaren bifallit reservationen nr 2 avherr , Vi omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då begärderösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstning gavföljande resultat: Svenskainsatser i enskilda mottagarländer I denna punkt hade behandlats motionerna 1973:72 av m, fl, (vpk) vari hemställts atl beslutade inrätta en statlig Forskningsfondför , varvid fondens medel skulle användas i samarbete med myndigheternai Demokratiska Repubhken dels för finansiering av uppbyggnaden av basresurser förvetenskaplig forskning och teknisk utveckling i DRV, i synnerhet av sådanainstitutioner, bibliotek och andra vetenskapliga inrättningar, som skadatseller förstörts av USÄ:s bombningar, dels förinköp av vetenskapliga instrument och annan utrustning, dels för forskning och teknisk utveckling i ,utförd av vietnamesiska vetenskapsmän och tekniker, och dels som stöd lill de svenska forskare och tekniker som isamarbete rned vietnamesiska kolleger själva bedrev forskning för ellerpå annal sätt, exempelvis genom sammanställningar av vetenskapliga rapporter,stödde den vietnamesiska forskningen (första alt-satsen), samt atl för /74 till dennaForskningsfond för anvisade 25 mihoner kronor (andra att-satsen). den 25 aprU 1973 1973:275 av herrar () ochOlsson i () vari föreslagils alt uttalade att den planeradeutbyggnaden av det svenska biståndet till snabbt borde uppnå enbiståndsvolym av , 1973:413 av () ochfru () vari hemställts att uttalade all de närmasteårens planeringsramar för åleruppbyggnadsbistånd lill Demokratiska RepublikenVietnam borde höjas utöver tidigare avsedda nivåer, med hänsyn till de kraftigtökade återuppbyggnadsbehov som uppstått lill föhd av den ödeläggelse somorsakals av bombningar, 1973:624 av (), 1973:625 av m, fl, (rn) i vad avsåg hemställanatl hos Kungl, Maj:t uttalade att svenskt biståndsarbete framför alltborde inrikta sig på de fattigaste länderna (punkt I), alt hos Kungl, Maj:t uttalade att anslagettill och överfördes lill verkligt behövande länder (punkt2), att hos Kungl, Maj:t hemställde att inom ramen för beviljadeanslag ett belopp om skulle utgå till budgetåret I973/74 och alt SIDA fick i uppdrag atl planera för vidgade biståndsinsatser ilandet (punkt 3), all hos Kungl, Maj:l uttalade atl det humanitärabiståndet skulle ges till hela folk (punkt 9), 1973:628av m. fl, (vpk). den 25 aprU 1973 1973:1100 av m, fl, (s),