prot · FW09100 · 1973-12-31 00:00:00 — Ipropositionen föresläs att detta tillägg skall utgå avbasbeloppet för varie barn, men endast tUl en av föräldrarna, även i de fall däbåda studerar. På den punkten framställer moderater och kommunister förslagsom, om de genomfördes, skulle ställa studerande föräldrar i klart favoriseradställning till andra barnförsörjare. Vpk:s förslag i detta fall är det mest långtgående därföratt man dels begär att barntillägget skall bli äterbetalningsfritt, delsföreslår att barntillägget skaU utgå även vid deltidsstudier. Dessutom harpartiet en reservation med förslag om en framtida höjning av barntUlägget säatt det, som man säger, skaU täcka de verkliga kostnaderna för barn. Dessaförslag liksom förslag att utöka rätten tUl barntiUägg innebär juatt man vill sätta studerande föräldrar i särstäUning. I motsats till fruRyding har jag svårt att förstå varför man skall se på studerande föräldrarssituation på annat sätt än pä situationen för alla andra föräldrar med lågainkomster. Utskottet finner inte skäl för en sådan prioritering av de studerandeföräldrarna. kommunisternas förslag om att barntiUägget i sädanahär fall skall göras äterbetalningsfritt innebär i själva verket att man vUlinföra ett särskilt nytt barnbidrag för dessa föräldrar. Propositionen innehåUer också förslag tUl en betydelsefullförbättring av reglerna om reducering av studiemedel i förhållande tUl makesinkomst. Utskottet har anslutit sig till propositionens förslag, som ju kommeratt ge ökade studiemedel tUl famUjer med en årsinkomst pä . Rent principiellt gör utskottet ett uttalande som klart angerförväntningar om en fortsatt reformering med sikte pä en framtida frikopplingfrån makes inkomst och förmögenhet. 1 reservationen 4 har dock ochfolkpartiet i anslutning tUl detta tagit upp en i studiemedelsutredningenframförd tanke att man vid en fortsatt reducering ändock aUtid skall garanteraden studerande ett belopp, som motsvarar av basbeloppet per termin.Detta förslag innebär att man skulle favorisera dem som har de högreinkomsterna medan statsmakternas strävan ju alltid har varit att i första handförbättra de lägre inkomsttagarnas vUlkor. Mot bakgrunden av denna tidigareinställning anser utskottet att inte bör ta något sådant initiativ idetta sammanhang. I reservationen 3 tar och vänsterpartietkommunisterna upp frågan om studiemedel vid deltidsundervisning. Studiehjälp har utgått i form av studielån enligt studiehjälpssystemet till deltids studerande i vuxenutbildning. Denna princip överförs i den nya lagen, så att det är endast den äterbetalningspliktiga delen av studiemedlen som kan utgå i förekommande fall. Nr 100 missnöjda med detta och föreslåratt båda delarna av studiemedlen skall Fredaeen den ''' samtliga studerande. Reservanterna pekar därvid på att deltids- 25 mai1973 studerande i eftergymnasialautbildningsvägar har rätt också till bidrags- Men reservanterna glömmer tydligen att denna förmån är begränsad av konkreta bestämmelser beträffande godkända skäl för deltidsstudier.Enligt reservationen, som t. o. m. är försedd med lagtext, skulledeltidsstuderande av alla kategorier utan någon begränsning kunna Jag tror inte att reservanterna riktigt har tänkt igenomkonsekvenserna av en sådan ordning. och fröken önskar i en reservationen utvidgad bidragsrätt för elever som genomgår s. k. arbetsmarknadsutbUdning.I reservationen hemställs att studiestödet i större utsträckning än nu skallkunna utbytas mot utbUdningsbidrag som utbetalas genom AMS. Utskottet anser attdenna fräga ligger inom beslutsområde och pekar vidare påatt den inom detta departement tUlsatta utredningen med uppgift att överse des. k. arbetsmarknadsbidragen också måste ta upp den av motionärernaaktualiserade frågan. Den nuvarande avskrivningsrätten för vuxenstuderande ärockså föremål för förslag frän och kommunisterna.Men här har nog förslagsställarna förbisett det faktum att det är i ettbegränsat antal fall som en sådan avskrivning förekommit. Avskrivningsrättenär ju inte generell, utan det är endast i vissa fall, efter individuellprövning, som CSN har beslutat om sådan avskrivning. Det är givetvis väldigtvanskligt att i förväg bedöma hur vederbörandes ekonomiska förhållandenutvecklar sig efter studierna. Efter en utbildning kan ju inkomsten radikaltförändras tUl det bättre. Det viktigaste i det här sammanhanget är naturligtvisavbetalningsvillkoren. Dessutom är denna fräga en av dem som ligger i detkomplex som den förut omtalade gruppen pä departementsplanet har attsysselsätta sig med. Av den anledningen avstyrker utskottet detta förslag. Så något om reservationerna beträffande de yngrestuderandes förmåner. I reservationerna 10 och 11 behandlas en fråga somtidigare mänga gånger förts fram av socialdemokratiska motionärer, nämhgen deinackorderade elevernas behov av kontakt med hemmet. Utskottet har redogjortför tidigare hemställan till Kungl. Maj;t om utredning på denna punkt ochredovisar också den utredning som har utförts av CSN. följer utskottet upptidigare riksdagsopinion i denna fräga genom att föreslå att gerKonungen tUl känna den förväntan har på förslag tUl lösning av fråganom subventionerade elevresor. Här finns ju, genom glesbygdsutredningen ochgenom det förslag som CSN har lagt fram, ohka alternativ, och utskottet anserdet därför inte nu vara nödvändigt med några pekpinnar tUl Kungl. Maj:t när detgäUer hur denna fråga skall lösas. I reservation nr 12 har de tre borgerhga partiernasledamöter ett förslag beträffande resetilläggen för de elever som pendlar mellan hemmet och skolan. Förslaget innebär, som vi har hört, att man skulle införa en helt ny reseklass, men utskottet finner inte de skäl som anförts som underlag vara sä bärande att nu bör ta nägot 30 initiativ i frågan. Slutligen har vi den gamla följetongen ominkomstprövningen inom Nr 100 studiehjälpen. Den återfinner vi ireservation nr 13. Principen har varit att Fredaeen den sä mycket som möjligtbegränsa skuldsättningen för de yngre eleverna och i ställetsätta in stöd genom inackorderingstUlägg och andra tillägg, och den principenfinner utskottet vara bärande också i fortsättningen. Den i propositionenföreslagna höjningen av inkomstgränsen från 21 000 tUl vidinkomstprövning betyder ju också en förbättring i det här avseendet, hksomhöjningen av inackorderingstUlägget. Det här är de punkter jag har haft anledningatt syssla med. När det gäUer de reservationer som berör sjukförsäkringen ochutländska studerandes förmåner kommer att svara för utskottet.Jag tar mig nu friheten, herr talman, att yrka bifall tiU utskottets hemställanpå samtliga punkter. Fröken () kort genmäle: Om jag uppfattade fröken rätt säuttryckte hon förvåning över min kritik mot tidigare utredningar. Det var inteutredningarna jag kritiserade, utan det var regeringens handläggning avutredningarnas förslag som jag huvudsakligen kritiserade. Jag kritiserade ävendet nuvarande studiemedelssystemet, men det har ju heller inte samband medutredningar. Så några av de punkter fröken tog upp. I fråga ombidragsdelens storlek säger fröken att detta har ingen omedelbar effekt,det märks inte förrän de studerande skall göra sina återbetalningar. Jag harvisserligen framhållit här tidigare att studenterna betraktaräterbetalningsreglerna som oöverskådliga och känner sig osäkra inför dem. Menriktigt så osäkra är i alla faU inte dagens studenter att de inte begriper omde får en del av studiemedlen som direkt bidrag, som de inte behöver betalatUlbaka, och en annan del som är återbetalningspliktig. Jag är väldigt förvånad över att man säger att det här ären sak som skall utredas av den departementsgrupp som utreder återbetalningsreglerna.För mig förefaller det helt orimligt att detta hör dit; jag menar att det hörsamman med studiemedlens storlek över huvud taget. När det gäller de deltidsstuderande och deras möjligheteratt få bidrag eUer rättare sagt brist på sådana möjligheter säger barafröken att det finns vissa avgränsningar och att de inte kan få bidrag.Dessutom säger hon att värt förslag på denna punkt är ogenomtänkt. Jag skulle istället vilja be fröken motivera varför de inte kan få bidraget.Utskottet har, som man sä gärna gör, hänvisat tUl den utredning som kallas förSVUX och som sysslar med de vuxenstuderande. Det är ju ett sätt att inte fåfram resultat . Fröken har också påpekat att en del av dessaförslag som vi för fram kostar pengar. Vi är medvetna om det, men vi menar attdetta är ett område där man bör satsa. (vpk) kort genmäle: Jag viU bemöta fröken invändningarmot kommunisterna, främst vad gäUer vår reservation om att barntillägget inte skulle vara återbetalningsskyldigt. Nr 100 Fröken säger att vi villprioritera de studerande med detta Det är inte alls så. Jagtrodde att jag i mitt första anförande 25 maj1973 tydligt nog hade sagt ifrån att detinte är fråga om någon prioritering. Vad det gäller är att vi intevill att studerande skall ha större skuldsättning därför att de har barn, ochjag utvecklade också detta. Det skuUe vara en helt annan syn på frågan om dethade funnits studielön, som vi vill ha. Dä skuUe den inte utgå efterbarnantalet, likaväl som andra löner inte gör det. Men med det nu gällande lågastudiebidraget skaU inte skuldsättningen behöva bli större för dem som harbarn. Det hoppas jag att fröken fattat. När det gäller värt krav att deltidsstuderande skall hastudiemedel kommer fröken fram tiU slutsatsen att skulle man gå på vårtförslag så skulle deltidsstuderande av alla kategorier kunna uppbärastudiemedel. Ja, deltidsstuderande skall kunna uppbära studiemedel.Bestämmelser finns ju sedan om studieresultaten, så det skulle väl inte vara säfarligt att ge de deltidsstuderande studiemedel. De skall inte behövasärbehandlas. Den enda möjligheten för mänga människor att studera kan vara attgöra det pä deltid. Beträffande avskrivningsmöjligheterna för devuxenstuderande säger fröken att har man "efter individuellprövning" fått en avskrivning av studiemedel för de vuxenstuderande. Ja,nu gäller inte ens det, och det är väl en klar försämring i aUa fall. Fröken säger om hemresorna att det är onödigt attriksdagen kommer med pekpinnar för hur den frågan skall lösas. Ja, hur denskall lösas kan det vara onödigt att komma med pekpinnar för, men däremot anserjag att det är nödvändigt med en pekpinne att den skall lösas. Dettycker jag är en betydande skiUnad, i (c) kort genmäle; Fröken som företrädare för utskottetanvände uttrycket att det här fanns många överbud i fräga om motioner ochframställningar tUl utskottet. Får jag säga på det sättet, att det är mångabefogade krav som finns med här, men de ekonomiska skälen har gjort att detinte varit möjligt att följa upp alla dessa krav. Vi har ju en ekonomisksituation som gör att alla kostnader mäste prövas, SkaU man återställa realvärdet på studiebidragen till 25procent kostar det . Om man skall behandla parternainom äktenskapet som individuella personer var för sig kostar det drygt 100miljoner enligt uppgift. Det visar vUka kostnader det rör sig om. Det är mot denna bakgrund som vi stannat för ett yrkandeatt man bör inrikta sig på att det nuvarande studiebidraget mte skall urholkasytterligare. Det utgör av sitt realvärde jämfört med 25procent när det infördes. Det är en realistisk målsättning när vi säger att manskall försöka bevara den nuvarande nivån vid sitt realvärde. Det är med dennautgångspunkt som vi avgivit reservationen 17, Omhemresorna säger fröken att det är en gammal fråga i riksdagen.Det är riktigt. Jag skall inte tvista om vem som är far eller mor till detursprungliga förslaget. Men lät mig påpeka att andra lagutskottet 32 behandlade och 1970framställningar i detta ärende och har sett pä saken, och glesbygdsutredningenhar tagit upp dessa frågor som angelägna och väsentliga. Jag tror också att ur social synpunkt, med tanke påsambandet mellan hem och elever, finns det all anledning tUl att frågan omhemresorna tagits upp. Man kan kalla det pekpinnar eller vad som helst, men jagbeklagar att förslag om detta inte fanns med i propositionen. Jag tror det ärytterst nödvändigt att man löser hemresefrågorna om det skall bli balans ifråga om möjligheterna för dessa elever att verkligen ägna sig ät studier. Det finnsändå hinder på detta område, och närheten tUl hemmet och kontakten med hemmetvarje vecka skulle underlätta för många elever att våga ta det språng, som detinnebär att börja bedriva gymnasiestudier. TUl slut några ord om restiderna och den nya restidsklassen.Får jag helt kort säga att bra väg innebär att det tidsmässigt ärnärmare tUl skolan än om det gäller dålig väg, och det är väl sä man skall se saken. TUl inackordering utgår ett bidrag pä150 kronor, och reseförmänen skuUe utgöra . Det innebär de facto attinackordering plus hemresa stäUer sig dyrare än hemresa varje dagenligt en ny restidsklass, som vi föreslår. Ur den synpunkten finns detverkligen anledning för kammaren att biträda vår reservation nr 12. FrökenSANDELL (s) kort genmäle: Jag håller fast vid mitt påstående, herrCarlsson i , att det är överbud här. Om man skulle sammanräkna deöverbud som förekommer i de olika reservationerna skulle det säkerligen bli ettpar hundra mUjoner kronor. Vad beträffar det speciella förslag om hemresorna som herrCarlsson i har pläderat för, så beräknas ju ett förverkligande avdet förslag som CSN framlagt om en resa kosta 7 mUjonerkronor. Reservanternas krav är att eleverna skall få en resa , men dehar inte angivit närmare vad detta kan kosta. Om en resa var tredje veckakostar 7 mUjoner kronor, så mäste emellertid en resa kosta ytterhgare14 mUjoner. Och även om detta är små belopp i jämförelse med de storakostnadsökningar som föreslagits på andra punkter, så måste man väl ändå kunnaange nägot så när var vi skaU ta pengarna. SkUlnaden mellan reservationen 10 och utskottets förslagär, i , att utskottet gärna vUl biträda ett förslagpå denna punkt nar resurserna tUlåter, under det att reservanterna vill attKungl. Maj;t förelägger förslag om en resa . Jag troratt problemet med resorna för inackorderade elever löses lättare i samband medatt vi löser andra glesbygdsproblem. ligger det dock förslag på Konungensbord, och Kungl. Maj;t har möjlighet att välja den mest framkomliga vägen. Om jag sedan inte helt missuppfattade , säfrångick hon i sitt anförande den ståndpunkt som kommunisterna intagit iutskottet när det gäller hemresorna. Jag uppfattade så att honskulle 3 protokoll 1973. komma attrösta för reservationen 10, och det innebär i sä fall att hon frånträder detförslag som kommunisterna har lagt. i (c) kort genmäle: När jag lyssnade på fröken ochnoterade vad hon tydligen ansåg vara väsenthgt i argumenteringen för alla dereservationer som avgivits, sä förvånade det mig att det var hemresorna varjevecka som var det mest känsliga och ömtåliga. Då vUl jag säga sä här: Det är enytterst angelägen fräga från elev- och föräldrasynpunkt, och man skall därförbedöma frågan mot den bakgrunden. Om vi vUl få en bredare rekrytering tiUgymnasieutbUdningen, så skall vi också skapa ett underlag som gör attungdomarna och föräldrarna vågar ta steget tUl denna utbUdning. Och dä är detutomordentligt viktigt att de får hjälp tiU den nära kontakt som bör finnasmellan de båda parterna. Fröken sade att det skulle kosta så och så mycketmed en hemresa . Får jag dä fråga: Hur mänga resor fär elevernaunder ett läsår, om följer vad fröken här talar för? Slutligen vill jag säga att jag ser det så, att dennareform tillsammans med frågan om en ny resebidragsklass är frågor som detbrådskar att få uppklarade. Detta om man har ambitionen att vilja vidgaunderlaget och ge glesbygdens elever ökade möjligheter tUl gymnasiestudier. (vpk) kort genmäle: Bara några ord om hemresorna och om frökenSandells påstående att jag har gått ifrån vär reservation. Pä ett sätt är fröken påstående riktigt. Vihemställer i vär reservation, nr 11, att mätte besluta "att friahemresor en gäng införes för gymnasieelever som måsteinackorderas på gymnasieorten samt hos Kungl. Maj:t begär förslag angåendesådana resor". Om jag sedan går tUl mittenpartiernas reservation, nr 10,sä hemställer man där att "i skrivelse tUl Kungl. Maj:t som sinmening ger tUl känna vad utskottet anfört om hemresor för gymnasiestuderande" det ligger sålunda helt i hnje med vad vi vUl "samt begär förslagangående sädana resor". Det är precis samma sakinnehåll i de två reservationerna,och för att förenkla det hela ansluter vi oss till reservationen 10. Givetviskunde vi ha hållit fast vid vår reservation 11 och fått en kontrapropositiontUl huvudvoteringen. Men då skulle vi ändå till slut haft att välja mellanreservationen 10 och utskottets hemställan och valt reservationen 10. Jagtycker inte att man skall göra det hela så besvärligt. Sakinnehållet i reservationernaär ju detsamma. Fröken () kort genmäle: Jag vill bara säga tiU iVikmanshyttan att ingen vare sig utskottet eller jag här i kammaren harförnekat riktigheten i de sociala synpunkterna på de inackorderade elevernasmöjlighet till hemresor. Här gär ifrån frågan om resurserna genom attförsöka överföra debatten till att gäUa frågan om vi vUl att eleverna skall fä Ingen har förnekat att det är nödvändigt att Nr 100 lösa detproblemet, och har tidigare uttalat Predaeen den att det ären mycket viktig fråga. Särskilt sedan femdagarsveckan inom 25 mai 1973 skolsystemetinfördes, som medför en längre ledighet, då eleverna kanske------- --- ; får gävind för väg pä främmande ort, är det mycket betydelsefullt att de Studiesocialt har bättre möjligheter att hålla kontakt med hemmet. Men utskottet har här bl. a. anfört att det finnsutredningsförslag tiU grund för ett förslag frän Kungl. Maj;t. Jag fattarutskottets skrivning som en bestäUning tUl Kungl. Maj:t av ett förslag i dennafråga - så snart resurser finns att genomföra åsyftade åtgärder. Herr talmannen anmälde att herrCarlsson i anhåUit att till protokoUet få antecknat att han inteägde rätt tUl ytterligare replik. Låt mig börja med att säga att det alltid är hkauitressant att lyssna pä socialdemokratiska partiets företrädare när dediskuterar studiemedelsfrågan. Debatten har pågätt livligt under de tre fyrasenaste åren om det nuvarande systemets brister. kommersocialdemokraterna sina kritiker tUl mötes en liten bit, men i stort sett är dekvar pä grundvalarna från 1965.- Några direkta, genomgripande förändringar istudiemedelssystemet vill socialdemokraterna inte vara med om att göra. var moderata samlingspartiet - iblandtUlsammans med vpk, det får jag erkänna det parti som ensamt kritiserade dethär systemet. Det är därför glädjande att kunna konstatera att framförallt har instämt i de flesta av de krav som vi motionsledes harframfört under flera är. har också en väsentligt öppnare attityd änföregående år, och det är aUdeles uppenbart att det finns en vUja hos dessapartier att förändra, och förändra i botten pä flera punkter. Här har nämnts, att ett av huvudskälen frän dåvarandestatsrådet sida när systemet infördes /65 var att skapa ett systemsom skulle vara sä litet betungande ur skuldsättningssynpunkt som möjligt. ManviUe framför allt se tUl att studerande ungdomar från lägre socialgrupper, fränhem med dålig studietradition, skuUe kunna studera vid universitet utan riskför betungande skulder. Det här var en fin målsättning, som alla var överens omatt verka för -det finner man när man läser utskottsbetänkandet och utskriftenav debatterna. Men ingen hade då räknat med en sä stark inflationsutvecklingsom den vi haft, framför allt under de senaste fyra fem åren. Och med denstarka inflationsutvecklingen har det här systemet kommit att bli precismotsatsen tUl vad som var målsättningen. Kritiken har också varit massiv - det tror jag att aUa somhar följt tidningsdebatten är beredda att medge - inom studentkårer, blandlärare och i denna kammare. Man har framför allt kritiserat självagrundreglerna för skuldsättning och återbetalning. Jag har i olika sammanhang jag skulle kunna citera urprotokollen - blivit beskylld både av fröken och av 35 Nr 100 statsrådet för att tala förvissa privilegierade grupper när jag har Fredaeenden påtalat problemen med de häråterbetalningsreglerna och med skuldsätt- 25 mai 1973 ningen. Det har sagts attjämförelserna som jag har gjort tidigare och kommer att göra mellanstudiemedlen och vanliga kreditlän har varit felaktiga och att det berott påtvå saker. För det första har jag inte uppmärksammat, har det hetat,alla de fördelar som finns inbyggda i nuvarande system - dvs. att lånen skrivsav om låntagaren dör, att låntagaren slipper betala efter uppnådd pensionsåldersamt att lånen är avbetalningsfria efter examen. För det andra har man sagt att de föreslagna ändringarna att det skulle införas ett annuitetslänesystem eller något annat normalt länesystem bara skulle gynna höginkomsttagarna. Lät mig börja med att slå fast att de fördelar som finns isystemet -att återbetalningsskyldigheten upphör om låntagaren dör och alltsåinte belastar hans efterlevande, att man slipper betala vid uppnådd pensionsålderetc. självfallet skaU behåUas. De är rimliga och vettiga, och det är ingensom har kritiserat dem. Men när man sedan säger att den som kritiseraråterbetalningsreglerna och föreslår ett annat system vill gynnahöginkomsttagarna det kommer vi nog snart att få höra även ; det tyckerjag mig redan ha märkt på fröken då är man ute pä hal is. Socialdemokraternahar nämligen och det är flera är sedan - lyckats skapa ett skattesystem somgör att större delen av inkomsttagarna har ca 60 procents marginalskatt. Jagtror inte att vare sig fröken eller jag är särskUt intresserade av attdiskutera de fä procent som hamnar ovanför den marginalskatteprocenten och somdärför skulle gynnas av ett eventuellt gäldräntesystem. Felet med det här systemet är att låntagarna inte vet hurskulden kommer att utvecklas. Man vet inte om det bhr en skuldökning ,trots att man gjort en stor avbetalning året innan. Det finns visserligen enspärregel i systemet, men den är så krånglig att flertalet låntagare intebegriper hur den fungerar. Vidare sätter den in först ,och dessutom tolererar den en ärlig inflationstakt pä upp tUl 4 1/4 procent.Det ger mig tillfälle att återigen göra en jämförelse med vanliga kreditlän.Detta motsvarar nämligen en läneränta pä med 60 procentsmarginalskatt. Ett kreditlån på upp tUl verkar alltså urskuldsättningssynpunkt likadant som ett studielån om vi antar att inflationenär 4 1/. Och den har inte varit lägre och lär tyvärrinte komma att bli mycket lägre kommande år. Från socialdemokratiskt håll sägs det ofta att man inteskall särbehandla studentgruppen. Studenterna skall behandlas precis som alla andra. Det hör man när vi diskuterar arbetslösheten för akademiker, och det hör man när vi diskuterar studiemedelsfrågor. Särbehandla då inte gruppen på det här mycket konstiga sättet genom att ha kvar indexregleringen! Den används icke någon annanstans i vårt samhälle. Jag har via upplysningstjänsten fått klart för mig att den inte tillämpas i . Den lär användas i , men vi brukar ju inte hämta 36 våra föredömen från . Jaghar dessutom kunnat konstatera att någon gäng tog ett lån som var Nr 100indexreglerat, och där har man, eftersom man just slutgiltigt betalat av Predaeen den detta lån, bestämt sig för att icke mera låna pä de vUlkoren; dethar 5 mnj 107-3 utfaUithelt orimligt för KF som låntagare. Det är naturiigtvis precis ----------- sammasak för studenterna! Hela äterbetalningssytemet bör alltså bytas ut, herrtalman! Men så Od drastiska är minsann inte socialdemokraterna. För att ommöjhgt kunna skyffla undan denna fråga inför valet har man tillsatt en speciellliten återbetalningskommitté inom departementet. Jag vill då för det förstafråga: Varför hänsköt man inte frågan till den vid det tillfället, dvs. ijanuari-februari, ännu arbetande studiemedelsutredningen? Var man så missnöjdmed studiemedelsutredningens sammansättning eUer vad berodde det pä? Det är för det andra inte särskilt besvärligt attkonstruera ett alternativt återbetalningssystem. Det kan inte ta mer än någonmånad att göra beräkningarna och tabellerna.