prot · FW0988 · 1973-12-31 00:00:00 — Jag tyckerinte heller atl man kan kalla del nedrastning när regeringen och mittenparliernaanser atl vi inte har råd all behålla mer än ca 10 infanleribrigader, samtidigtsom de brigader som inle kan få den nya malerielen behålls om än med annanbenämning. För våra jaktdivisioner är läget detsamma. Vi har 20jaktdivisioner Draken. När dessa enligt det riksdagsbeslutsom har fattats kommer att ersättas med jaktdivisioner får vi inle merän ca 8 jaktdivisioner. föreslår alt planeringen skall inriktashögre, dvs. de är beredda all minska antalet jaktdivisioner från 20 UU 11. Även om det är en skiUnad på 3 divisioner anser jag inleatl något av förslagen kan kallas för nedrustning, eftersom vi övergår tUl ettjaktförsvar med i släUet för med Draken och med andra komponenter somhar en mycket större effektivitet och därför bättre slagkraft än dagens. Del slår i moderatreservalionen 1: "Alla tecken lyderpå alt effekten hos del svenska mUitära försvaret med hillillsvarande planeringsinriktning kommer alt minska UUbortemot hälften." Men hur kan man veta del? Eftersom vi behällerförsvarels omfallning och tUlför det en mängd ny materiel kan del intevara den absoluta försvarskraflen som minskar. Det är naturligtvis vårförsvarseffekt på 1980-lalet i förhållande till andra länder som man menar. Menvad vet vi om andra länders försvar ? Vad vet om det?Vi vet inte mycket om det. SkuUe den gynnsamma internationellaavspänningsutvecklingen som utskottet talar om genomgå en förändring, skulleden gynnsamma trenden brytas, då kommer alla länder, även , alt lägga omsin försvarspolitik. De flesla länder har som vi oförändrade eller minskandeförsvarsutgifler. Del är ju detta som är dagens läge. I många fall är dessaländers försvarsutgifler minskande när man räknar om dem tiU fasta priser iförhållande tUl den allmänna prisutvecklingen och inte med någol slagsförsvarsindex. Eftersom vi dessutom vet att man i alla andra övriga länder harprecis samma eUer större problem som vi med kostnadsutvecklingen - jag vågarpåstå atl de flesla länder har större problem än vi med kostnadsutvecklingen förslår jag inte hur och moderalerna kan vara så säkra på alt andraländer kommer att behålla alla sina förband in på 1980-lalel och gedem ny och modern materiel. Jag kan försäkra att detta icke kommer atl ske. Som i EskUstuna påpekat finns det engemensam borgerlig reservation om ell nytt priskompensationssyslem. Vissa organisations- och anslagsfrågor m. m. rörandeförsvaret Vissa organisations- och anslagsfrågor m. m. rörandeförsvaret säga altden snabba kostnadsstegringen är ett svårt problem för försvarsplaneringen, mendet är också svårt all avgöra vad som är rena prisstegringar och vad som ärkoslnadsslegringar på grund av bl. a. ökade ambitioner, t. ex. i form av höjdteknisk standard. Vi måste vidare räkna med en viss produklivitetshöjninginom försvaret liksom inom all annan verksamhet. Om man lar hänsyn till den,kan en s. k. full pris- och lönekompensation innebära ökade ambitioner. Jagmedger atl täckte nelloprisindex inte den löneökning som blevföljden av avtal för de statsanstäUda. Äv alla tecken alt döma kommernelloprisindex innevarande budgetär att ge en viss överkompensation. Inom försvarsdepartementet följer vi ständigt denna fråga;den är ett av våra stora problem. Vi försöker att skapa oss en bild av hur kompensationssystemetpåverkar planeringen och hur vi skall skaffa oss en fastare planeringsgrund änden vi hade 1971. Vad de studierna och överläggningarna kommer att leda lUl kanjag inle för dagen ge besked om. Mittenparlierna har uttalat oro för sysselsättningen inomförsvarsindustrin. Alla har vi naturligtvis dessa problem i tankarna.Förslaget om att vi skall minska repelitionsövningarna för att den vägen skaffamedel tUl materielinköp har utskottet sagt nej liU. Jag delar utskottets meningpå den punkten. Jag har sagt tidigare här i kammaren i fråga omsysselsättningen - det var i en interpellationsdebatt -att vi räknar med atl antalet arbetstiUfäUen inom försvarsindustrin kommer altminska. bedömningar pekar på att minskningen kommer att vara ungefär 4 000 personer. Man föratsätter inom industrin att den i stort sett skall ägarum i samband med naturlig avgång. Vi har ständigt kontakt med de stora industriersom sysslar med försvarsbeställningar, I fråga om de anstäUda inom försvaret räknar vi med atldel skall ske en minskning på ca 3 000 personer. Denminskningen skall helt och hållet ske i samband med vad man kaUar naturlig avgång,således utan avskedande. Jag kan nämna all de anställdas antal inom försvaretminskade från 48 743 48 315 , alltså med428 personer. Inom de förbandsbundna verkstäderna minskade antalet anställdaunder med 187 personer och detta har kunnat ske ulanfriställningar. Vi skall ju vara kortfattade i våraanföranden, och jag skall därför inte nu ge mig in i någon direkt polemik.Eljest skulle mycket kunna sägas om det anförande som höU, Jagskall bara ta upp en enda punkl. De uppgifter som finns i filmen om Viggenstillkomst och om hela beslutsprocessen är helt felaktiga. Del framgår klart avden vitbok om , som försvarsdepartementet gav ut för precis ell år sedan.Dessutom vill jag säga, , alt den socialdemokratiskapartikongressen inte uttalade sig mol flygplan , Den accepterade ,Vad diskussionen gäUde var flygplan 80, del som eventueUt skall komma efterViggen, om vilket studier pågår men projekteringen inte får påbörjas och beslutinte behöver fattas förrän efter 1975, Jag har här pekat på alt skUlnaden iuppfattning mellan framför allt miltenpartierna och regeringen i försvarsfråganinte är stor. Man kan dessutom notera atl kommunisterna i en molion yrkar påalt utgiftsramen för nästa budgetår skall minskas med hela . i Gäddvik talade om atl socialdemokraternamed kommunisternas röslstöd genomförde försvarsbeslut. Jaghoppas, , alt talet om att regeringen bedriver sin nuvarandeförsvarspolitik enbart med stöd av kommunisterna nu äntligen skall upphöra, Idenna debatt har det ju konstaterats att vi ånyo har en bred samling iförsvarsfrågan, där regeringen och huvuddelen av oppositionen står bakomförsvarsbesluten. Jag noterar detta faktum, herr talman, och hälsar det medstor tillfredsställelse. Vissa organisations- och anslagsfrågor m. m. rörandeförsvaret i Gäddvik (m) kort genmäle: Det är alltid intressant alt lyssna på SvenAndersson. Men jag har faktiskt hört honom håUa kraftfullare anföranden iförsvarsfrågan än vad han hållit här . Han lar enligt min mening rälloförsiktigt upp frågan om huravida socialdemokratin behöver kommunisternasröststöd för att genomföra sill försvarsförslag. Såvitt jag kan se kommerförsvarsministern att behöva del även på vissa punkter. Innan jag går vidare in på ämnet vill jag från dennatalarstol uttala min högaktning och respekt för försvarskunnandeoch fasthet. När herr statsrådet beskriver försvaretsframlid och den nya materiel som tillförts försvaret så gör han det i nästanlyriska ordalag så otroligt mycket kommer atl tiUföras försvaret. Men alltsom skall hända med vårt försvar i framliden måste också överbefälhavaren kännatill. Det är han som i officieUa skrivelser anför att vid 1980-talels börjanhar de viktigaste krigsenheterna reducerats med , i vissa fallmer. Det är han som anför att försvarets krigsavhållande effekt successivtminskar, del är han som säger att möjligheten atl avvärja invasion minskar ochdet är han som säger atl riskerna för överraskande anfall ökar. Vi har i motioner och sedan i reservationer föreslagit enviss förstärkning av försvaret jämfört med del förslag som socialdemokraternanu lagt fram. Det är inte så mycket pengar utöver de 35 miharder kronor som detrör sig om. Men vårt förslag innebär, som också försvarsministern sade, enväsentlig ökning på alla tre försvarsgrenarna. (vpk) kort genmäle: ser faror i att regeringen tarhänsyn till den avspänningspolilik som präglar ulveckUngen i . Vår kritikmot regeringen är att den inte tar tillräcklig hänsyn tiJJ den utvecklingen. Vianser alt man inte har beaktat den avspänningsprocess som pågår och som utantvivel har medfört betydelsefulla resultat. Under det kaUa krigets år fanns givetvis den psykologiskaatmosfären för att piska fram orimhga försvarskostnader. menar vi attläget är ett annat, men del tycks regeringen bortse från. Vi pläderar för ettsvenskt neulralitetsvärn som inle är en stormaktskopia utan ell folkför- Vissa organisations- och anslagsfrågor m. m. rörandeförsvaret i EskUstuna tycker det är ledsamt all frågan inle har blivit föremålför en mer seriös debatt i skUda sammanhang, och det beklagar även jag. Om såhade skett hade dagens försvarsbeslut kanske sett ut på ett annat sätt. Våraargument är nämligen svåra att kuUkasta, har som bekant inte varit i krig , menjag är inte säker på atl det är en riktig slutsats atl säga att det beror påvår väldiga satsning på försvaret. Det enda verkligt farliga tiUfäUet förSverige att råka i krig var i samband med atl de tyska trupperna anföU våragrannländer. Det var i ett skede då vårt försvar var betänkligt uttunnat. VåramobUiserings-förråd var urholkade, vi hade sänt en mängd vapen till somvar i krig med ett land som inte utgjorde något hot mol , harkrigsmaktens vapen, även de aUra dyraste, undan för undan skrotats ned därföratt de har blivit för gamla och åkterseglade av den tekniska utvecklingen. Denutvecklingen föratses nu också med den kolossalt kostnadskrävande , 40miharder kronor, och man vet inle vårlåt det barkar i kostnadshänseende, >Sog finns det mot den bakgranden, iEskUstuna, aU anledning att ställa frågan om det är ett vettigt sätt attanvända resurserna. Kan man verkligen inte komma fram till en annan typ avförsvarsordning? När det gällde har jag inte felciterat densocialdemokratiska partikongressens beslut. Jag talade om det som skulle kommaefter , det som bl, a, benämns Flygplan 80, () kort genmäle: Jag tackar försvarsministern för hans alltförälskvärda ord i början av silt anförande. Dessa kryddades också avnågra nypor salt. Jag skulle vilja återgälda hans ord med all säga alt detsärskUt var en sak - det var inte det enda - i försvarsminislems anförande somgladde mig. Det var när han uttalade atl om del sker en skärpning av lägetigen, då kommer andra länders försvarspohlik att ändras och det gör ävenSveriges. Jag tycker all det var ett värdefullt uttalande. Det föreligger emeUertid en skiUnad när det gäUerbedömningen av vad som skall hända . Del är klart alljag inle vet hur de olika stormakternas och supermaktemas försvar då kommer altse ut eller -vilken omfattning det kommer all ha. Men jag har en försiktigarebedömning när det gäller att diskontera avspänningssträvandena än vadförsvarsministern har. För övrigt kan vi konstatera att Förenta staternasförsvarsutgifter går ner, att går upp och medallra största sannohkhet går upp. Man kan egentligen inte dra annan slutsats avdenna dubbla frontställning de har råkat in i än att den nödvändiggör enförstärkning. Försvarsministern sade sedan all vi inle minskar med en endasoldat, vilket i och för sig är riktigt, och atl vi tUlför mycketmodern materiel. Men, herr försvarsminister, den ekvationen går inte ihop medde ramar ni räknar med för en femårsperiod. Pengarna räcker inte lill för dessabåda saker om det skall vara något allvar med talet om en modernisering utannågon egentlig sänkning av försvarseffekten. Försvarsministern nämnde sedan att skiUnaden meUan 10 och12 brigader och skiUnaden mellan 8 och 11 divisioner jaktflyg inle kan vara såstor. Jag viU bara påpeka, att skUlnaden mellan 8 och 11 jaktdivisioner tordevara en skUlnad på i fråga om ulhåUighel, Det är ingentingatt bagatellisera. () kort genmäle: Både försvarsministern och iEskilstuna anförde att de ansåg att det var små skiUnader meUansocialdemokraternas och mittenparliernas ståndpunkter. Det är riktigt att delmot bakgrunden av de summor det är fråga om är relativt små skUlnader, Dessa ärdock, om man tar hänsyn tiU alt priskompensalionssyslemet är avavgörande betydelse för vårt försvars styrka, mycket väsentliga. Vi känner allaväl UU alt löneökningar måste betalas och det sker utan speciella arrangemangtill alla andra statsanställda. Om dessa löneökningar som drabbar försvaretsynnerligen hårt skall betalas av medel, åtminstone tUl en del, som man tänktanvända för t. ex. malerielanskaff-rung eftersom priskompensationen inle täckerhela ökningen, medför detta konsekvenser för försvaret som helhet. Det harkonsekvenser som man, när besluten fattades, inte hade tänkt sig. Jag förklarade också i mitt första anförandeanledningen UU alt vi inte motionerat om ändrade planeringsramar UU åretsriksdag. En företrädare för försvaret uttalade vid ett tiUfälle att vi inte kanhåUa på att åka hiss upp och ned med försvaret och försvarsanslagen. Vi måsteha möjlighet att ha en kontinuitet i vår planering. Jag yrkar därför bifall lillvåra reservationer 2 och 4. Vissa organisations- och anslagsfrågor m. m. rörandeförsvaret HerrGUSTAVSSON i EskUstuna (s) kort genmäle: Det sista som sade kan jaganknyta lill. Det är flera röster på fackmannahåll som säger atl vi inte harnågon möjlighet att åka hiss i denna diskussion, utan vi får bestämma oss föratt planera efter en försvarsnivå som är realistisk. En bred majoritet stårtydligen bakom della. Ätt vi verkligen har en bred majoritet har dagens debattverifierat på ett övertygande sätt. manar oss att lyssna på vpk iförsvarsdebatten. Jag har verkligen försökt att göra det. Jag vill göra det ifortsättningen också. Jag erkänner också att det finns en del tilltalande dragi deras uppläggning av debatten. Jag känner igen dessa drag sedan gammalt. Det har nämnts en film här i debatten. Men jag komfaktiskt under replik alt länka på en annan film änViggenfilmen, nämUgen film "". I denfilmen fanns det en bild där man försökte blåsa fram en ande genom en dimma.Del finns litet ande i vpk-motionen. Det är ande. De tankarsom finns kvar i det här sammanhanget var kanske inteupphovsman tiU, han log rätt myckel intryck av en legendarisk svensk general.De tankar som vpk htet vagt vidrör är inte så anlimililaristiska som herrarnasjälva tror. Jag läste så sent som i går en artikel i en facktidskrift skrivenav en hög svensk militär. I de tankarna finns det i Vissa organisations- och anslagsfrågor in. långa stycken samma gods som det som kommit fram i det härresonemanget. Del finns som sagt i vpk;s resonemang saker som kan berikaen kommande debatt. Men då får vpk:s företrädare vara vänliga atl inte med delhuvudlösa förslaget alt rått skära bort 2 miljarder säga som enviskning på sidan om att det hela är skoj. Del är alldeles klart att och jagnu och vid tidigare tUlfäUen gjort olika bedömningar av del internationellaläget och riskerna för krig. Jag anser mig i likhet med också varaförsiktig. Vi följer upp vad som sker i andra länder. Vi är ju beroende av hurandra länder ställer sig med sina raslningar. Det vikliga är den försvarseffektvi har i förhållande tiU andra länder. Utskottet har ändå, , i likhetmed regeringen kommit lill att ekvationen med en utbyggnad av försvaret genomden strukturförändring vi får och under 1980-talel gårihop, I annat fall kan jag aldrig länka mig alt bl, a, mittenparlierna skullesläUa sig bakom riktlinjerna. När del gäller enighet eller oenighet säger del ändå finns en skillnad beträffande priskompensalionssyslemet. Ja, låtoss se vad miltenpartierna föreslår. Del finns ju en gemensam borgerligreservation. Man vill atl regeringen nästa riksdag skall lägga fram vissaförslag. Utskottet säger inle så utan utgår från all regeringen följer dessafrågor, VUka förslag vi får till nästa riksdag vet vi inte. Vi vet inte medandra ord om vi är oeniga i delta fall. Om vi inte vet del, kan jag inte se altdet föreligger någon skUlnad i sak mellan miltenpartierna och oss, eftersommiltenpartierna inte direkt föreslår någon höjning vare sig i nästa års budgeteller av planeringsramarna för framtiden. i Gäddvik (m) kort genmäle: Jag blir mer och mer förvånad överförsvarsministerns sätt att uttala sig om rustningarna i världen. Han yttrarsig som om han skulle sitta inne med någon alldeles speciell kunskap i dennafråga. Bland andra har jag i debatten här anfört vad anser eftersina år såsom nedruslningsexpert. Jag har framhållit vad man säger i . Jag har återgivit vad man med hjälp av svensk underrällelseriänst sägerfrån försvarsstaben. Enligt alla dessa samstämmiga uppgifler finns det ingetbelägg för alt någon nedrustning pågår i världen. Hur kan då försvarsministernså säkert påslå atl så är fallet? Jag tror atl försvarsministern har samma svårigheter somvi andra när del gäller att uttala sig om vår försvarseffekt på 1980-lalet, Dåtycker jag atl säkerheten och tryggheten för detta land, för vår fred ochfrihet, gör atl vi skall vara beredda atl satsa i varje fall ungefär likamycket som av brutlonalionalprodukten på vårt försvar jusl förvår framtidatrygghels skull. HerrLÖVENBORG (vpk) kort genmäle: i Gäddvik sade i sill förraanförande alt försvarsanslaget går igenom bl, a, med kommunisternas stöd. framhållaatt det går igenom trols vårt bestämda motstånd, I den mån man kan tala omstöd, handlar det om atl del för oss gäller att förhindra en ännu störremUjonrullning, Beträffande , i EskUstuna, kan maninte radera bort fakta genom atl tala om andra filmer. Här handlar det ju ommyckel väldokumenterade saker, dokument som kommer från de inblandades egnaläppar. När del gäUer vår försvarspolitik är det inte så att viframför tankar. Det är vårt partis nuvarande tankar, och detinnebär fuUföhande av en anlimiUtaristisk tradition, som vi har anledning atlvara stolta över. Vi anser givetvis all vårt land skall försvaras, men vi anserinte alt det behöver ske genom en fruktansvärd mihonraUning, har redansvarat för en välsallad räkning till svenska folket, och den planeradejaktversionen kommer atl kosta 5 miharder kronor för 240 plan. ämnar man gåvidare, I en gammal arbetarsång heter det: "Vi under skatterdignar ner," Det är ju etl fullt korrekt konstaterande i och argumentnog för etl nytänkande. Vi vet vad mUilärkoslnaderna betyder i dettasammanhang. De är reformpolitikens fiende nr 1 och etl inflationensymnighelshorn. Vi vet atl famiher vräks därför alt de inte klarar hyran. Vi velatt både stat och kommun tvingas avvisa socialt angelägna projekt, eftersom maninte anser sig kunna höja skatterna ännu mera, Atl i del läget försöka raljerabort argumenten för ett försvar av annan typ för atl man i stället skall kunnagå vidare med ell konventionellt uppbyggt och orimligt dyrt försvar ulan all påallvar utreda ett annat alternativ har varit oförsvarligt tidigare, och jagtycker all det i dagens läge är ännu mer oförsvarligt. Vissa organisations- och anslagsfrågor m. tn. () kort genmäle: Jag skall rikta mig till försvarsministern. Jag instämmer naturligtvis i hans uttalande alt delväsentliga är vårt försvars effekt i förhållande UU andra länders. Där detskiher sig är den olika grad av förhoppningar som man fäster vid utvecklingen iandra länder när del gäller minskningen av försvarsansträngningarna, I detfallet tycker jag att i Gäddvik hänvisning till ett vittne på att man kanske inle skaU vara så förskräckligt optimistiskär berättigad. Försvarsministern talar om enhorisontell planeringsram, I verkligheten är ju den planeringsram som vi nutillämpar inte horisontell utan successivt nedåtgående, bl, a, på grund avpriskompensalionssyslemet. Jag vågar inte hoppas, vilket tydligenförsvarsministern gör, att man under 1970-talel får en liknande nedåtgåendeutveckling i andra för oss betydelsefulla länder. HerrGUSTAVSSON i EskUstuna (s) kort genmäle: talar om behovet av etlförsvar av annan typ. Jag understryker atl vi visst behöver ha enförsvarsdebatl, där gärna också tankar på etl försvar av annan typ las fram.Jag har faktiskt försökt berika debatten genom att i mitt inledningsanförandenågol belysa de behov som uppslår genom ell försvar av den typ som man kan anaatl ni Vissa organisations- och anslagsfrågor m. m. rörandeförsvaret säger att hela landet skall försvaras, Imotionema skisseras tanken på etl mUisliknande försvar. Ett sådant försvar ärnaturligtvis beroende av en allmän värnpUkt, Men sedan drämmer herrarna tUl medett besparingsalternativ på utan att någotreflektera över vilka konsekvenser det skuUe innebära. Man skulle t, ex, fåavslå från att grundutbilda alla vämpUktiga del året. Man skuUe få inställaalla repelitionsövningar. Därmed skulle man ha vunnit drygt hälften av summan.Man skulle rått för atl uppnå resten få inskränka induslribeslällningarna ochrått påbjuda arbetslöshet. Naturligtvis skulle del finnas vissa möjligheter UUkompensation för uteblivna beställningar, men följden skuUe bli så förödandeall den mte alls står i hnje med de grundtankar vpk, hoppas jag, försöker vinnarespekt för. Vpk är välkommet i försvarsdebatlen. Jag vill från minanspråkslösa position inbjuda härtiU, Men kom då med förslag som det finnsnågon rimhg möjlighet att på allvar diskutera! Det är en sak som måste ut i den härdiskussionen. Jag kan då ta som utgångspunkt i Gäddvikpåstående att jag skulle säga alt det pågår nedrastning i världen. Det sägerinte jag. Någon sådan pågår inle heller i vi är i samma situation somandra länder. Sedan ett par tUlbaka - jag hänvisar till destatistiska tabeller som finns i fjärde huvudtiteln hgger de flestaländer stilla med försvarsutgifterna. Men det sker genomkostnadsutveckhngen på både materiel- och personalsidan en väldig förändring,är det enda land som genom att öppet redovisa en långsiktig planeringin på 1980-lalel - vågar visa vilka konsekvenser som detta får på krigsorganisationen.Andra länder tar ett är i tagel. Men om man för samtal, som vi gör, medrepresentanter för andra länders försvarsdepartement, så får man veta attutvecklingen självfallet bhr densamma även på andra håU, Jag var iTyskland och talade med den tyske försvarsministern, och han visade mig kurvorsom helt överensstämde med våra, men han lägger inle offentligt fram någonlångsiktig plan. Det görs inle heller i andra länder. Därför vågar jag påstå att om den nu rådande trenden inlebryts av oroande internationella förändringar med ökande krigsrisk, så bhr delmot slutet av 1970-talel och minskade styrkor i alla länder -ett minskal antal flygplan, etl minskal antal flygdivisioner, ell minskal antalbrigader osv. Alt sådana förändringar pågår rant om i världen framgår av denstatistik som finns i fjärde huvudtiteln, och vi får alltså samma utvecklinghos oss. Jag har försökt skjuta del här i förgrunden. Frågan är dåom delta skall kaUas nedrustning eller inle. Jag har sagt all det bör ickekallas nedrustning. Skall man uttrycka detta i procent, som iGäddvik framhåller att överbefälhavaren har gjort, då skall man säga så här:Ja, vi får etl försvar som i fråga om vissa av sina starkaste komponenter flygdivisioner, brigader osv, under 1980-lalet kommer alt minskatUI hälften, men denna hälft drar då en mycket större kostnad i fastpenningvärde än dagens många fler divisioner och brigader. Om man skaU uttryckai procent vad den inriktning som föreslås i reservation leder tUlpå 1980-taIet, så bUr det en förändring på . Det är enskUlnad, jag erkänner det, men det är samma tendens. Även i det fallet måste viacceptera kostnadsexplosionens konsekvenser. En föredragning som i går lämnades i departementet visadeatt ett land, nämUgen , har kommit så långt med sin kostnadsexplosion attden kanadensiska regeringen i den budget som framläggs räknar med atl avhela försvarsbudgeten kan användas för materielförnyelse, medanöver används till att hålla organisationen vid liv och betalapersonalen. Vi har dock en materielförnyelsean-del i vår försvarsbudget på och leder där i hela västvärlden i varje faU, De amerikanskakostnadema på personalsidan utgör nu 50 proceni av försvarskostnaden, ochförsvarsdepartementet i räknar med atl innan 1970-talels slut är denandelen uppe i 60 proceni.