prot · FW0955 · 1973-12-31 00:00:00 — Dåfru begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Propositioner gavs på bifall tUl dels utskottetshemställan, dels reservationen nr I b av i Agnas och ,och förklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanfru begärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller kulturutskottets hemställan i betänkandetnr 7 punkten 1 mom. 2 röstar ja, den det ejvUl röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 1 b av i Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåfru begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 1 c av i Agnas och ,och förklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanfru begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller kulturutskottets hemställan i betänkandetnr 7 punkten 1 mom, 3 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr I c av i Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåfru begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Propositioner gavs på bifall tUl dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 1 d av , och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller kulturutskottets hemställan i betänkandetnr 7 punkten 1 mom, 4 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 1 d av , Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåfru begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Anslag tiU konst, Utteratur, musik, teater m. m. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 2 av och , ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan fruFraenkel begärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition; Anslag till konst, litteratur, musik, teater m. m. Den som vill att kammaren bifaller kulturutskottets hemställan i betänkandetnr 7 punkten 2 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 2 av och Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåfru begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Punkterna 3 och 4 Kammarenbiföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. Propositioner gavs på bifall till dels utskottets hemställan,dels reservationen nr 3 av och , och förklarades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller kulturutskottets hemställan i betänkandetnr 7 punkten 5 mom, 2 röstar ja, den del ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 3 av och Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåfru begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 4 av och , ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan fruFrsnkel begärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller kulturutskottets hemställan i betänkandetnr 7 punkten 6 mom, I röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 4 av och Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåfru begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Anslag tiU konst, litteratur, musik, teater m. m. Utskottets hemställan bifölls. Utskottets hemställan bifölls. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 5 av i Agnas, och förklarades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan iAgnas begärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposilion: Den som vill att kammaren bifaller kulturutskottets hemställan i betänkandetnr 7 punkten 8 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 5 av i Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr i Agnas begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 6 av , och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Stipendier till blivande präster för utbildning i finskaoch samiska språken Utskottets hemställan bifölls. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 7 av och , ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan fruFraenkel begärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller kulturutskottets hemställan i betänkandetnr 7 punkten 12 mom. 1 röstar ja, den det ejvUl röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 7 av och Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåfru begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Mom. 2 och 3 Utskottets hemställan bifölls. Utskottets hemställan bifölls. § 7 Anslag till kyrkliga ändamål Föredrogs kulturutskottets betänkande nr 10 i anledning avpropositionen 1973:1 i vad avser anslag för /74 till kyrkligaändamål jämte motioner. Utskottets hemställan bifölls. Stipendier till blivande präster för utbildning i finskaoch samiska språken. Maj:t hade i propositionen1973:1 bilaga 10 under punkten C 6 (s. 169-170 i utdrag av statsrådsprotokolletöver utbildningsärenden) föreslagit att till Stipendier till blivandepräster för utbildning i finska och samiska språken för /74anvisa ett anslag av . 1 detta sammanhang hade behandlats motionen 1973:85 avherrar i Agnas (m) och i Gäddvik (m) vari hemställts attriksdagen anvisade till Stipendier till blivande präster förutbildning i finska och samiska språken. att med bifall till propositionen 1973:1 och medavslag på motionen 1973:85 till Stipendier till blivande präster för utbildningi finska och samiska språken för /74 anvisade ett anslag av . Stipendier tiU blivande präster för utbildning i finskaoch samiska språken 1. av herrar i Lane-Herrestad (c), Källstad (fp),NUsson i Agnas (m) och (), () samt herrar iUlfsbyn (c) och Nisser (m) som ansett att utskottet bort hemställa, att i anledning avpropositionen 1973:1 och med bifall till rnotionen 1973:85 till Stipendier tillblivande präster för utbildning i finska och samiska språken för budgetåret1973/74 anvisade ett anslag av . HerrNILSSON i Agnas (m): Anslaget under punkten C 6 i propositionengäller en mycket liten summa. Det är unikt att vi här tvistar om 3 000 kronor.Kungl. Maj:t föreslår , och vi har motionerat om tillstipendier till blivande präster för utbUdning i finska och samiska språken.Man kan ju fråga varför vi motionerar om en så liten sak. Bakgrunden är att i har föreslagit dethögre beloppet , och vi motionärer har anknutit till domkapitletsförslag. Vi anser att skall det vara någon mening med stipendiet i dagenssituation, när penningvärdet har blivit så mycket lägre, skall det innebärastimulans till studier och verkligen ge oss präster som kan samiska och finska,så bör åtminstone det belopp som föreslår utgå. stift är unikt det är det enda stift i därtre språk är ursprungliga, även om tvä av dem bara talas av minoriteter.Förhållandena är sådana att man kan räkna med att de präster som kan klarasamiska, finska och svenska eller samiska och svenska eller finska och svenskablir allt färre. Slutligen står vi inför situationen att det inte finns någonmöjlighet att bereda den service som en del församlingsbor i vissa församlingari det här stiftet behöver och som vi tycker att det är principiellt riktigt attde skall få. Man måste ju undra om det kan vara nöjaktigt att prästerna barakan majoritetens språk när de tjänar en församling där det kan finnas kvarmänniskor som bara behärskar t. ex. finska, därför att det har varit derasbarndoms språk och därför att de inte har fått lära svenska i skolan som deyngre får. Detsamma gäUer samiskan. Indirekt har ju detta också betydelse för andra stift,eftersom det har hänt och kommer att hända att präster från församlingar iLuleå stift senare inträder i tjänst inom församlingar i andra stift där detfinns stora Stipendier till blivande präster för utbildning i finskaoch samiska språken grupper avinvandrare från t. ex. . har någon sagt att dessa stipendier ärförbundna med slavkontrakt - det finns bestämmelser att prästen skalltjänstgöra i det förskräckliga stiftet där uppe i norr långt från äraoch redlighet, eller hur man uttrycker det. Saken är den att det väl ofta hargällt människor som är födda i stift och inte skräms av att tjänstgöradär men har svårigheter att inhämta också ett annat språk, om deinte kan det sedan barndomen. Ä andra sidan tror jag att det finns blivandepräster som kommer från annat håll i och som inte finner det för svårtatt stanna ett par i vårt nordliga stift. Vi har många präster där uppesom är födda i och som trivs utmärkt och stannar hela livet. Jag vill alltså gärna avvisa den uppfattningen att detskulle vara förnedrande med detta anslag. Sedan skulle jag förmoda att utskottets talesman kommeratt peka på att det här anslaget är onödigt just på den här punkten det gårväl bra att ordna saken på annat håll. Ja, men när departementschefen inteansett att punkten C 6 skall utgå så tycker jag inte att det är utskottetseller sak att agera på det sättet, utan jag tycker att det ärriktigt att vi nu ger detta anslag och att vi ger det högre beloppet. Det skulle enligt min mening hedra kammaren om den följdereservationen den här gången. Särskilt de som är från stift borde kunnalägga bort eventuella invändningar av principiell eller annan karaktär ochrösta med reservationen av i Lane-Herrestad. Jag vill,herr talman, yrka bifall till reservationen 1. HerrZACHRISSON(s): Orsaken till att utskottet inte hartillstyrkt motionen om en höjning av anslaget är helt enkelt att de pengar somredan finns anslagna - inte utnyttjas. Fanns det ettdokumenterat behov, så är de här små summorna det häller jag med om - ingenting alls att tvista om. Men det finns ju inte anledning atlhöja ett anslag som inte tas i anspråk, som det nu är. Skälet till det ringa intresset är säkerligen, sorn herrNilsson i Agnas själv var inne på, den helt förlegade slavparagraf istipendieföreskrifterna som kräver att stipendiaterna skall binda sig för enviss tjänstgöring i ett visst område. Det troliga är att det här anslaget somväl i Agnas också är medveten om har överlevt sig självt, ochdärför borde det utgå ur statsverkspropositionen som en särskUd punkt för attersättas av ett moderniserat stipendieerbjudande ur kyrkofonden eller ur någotannat anslag som regeringen disponerar. Utan att ställa något direkt förslag här ikammaren skulle jag ändå vilja vädja till regeringen att vidta ensådan omdisponering av detta anslag, och därmed ber jag att få yrka bifall tillutskottets hemställan. HerrNILSSON i Agnas (m): Varför utnyttjas inte pengarna? Ja, närstipendierna tidigare utgick med ett belopp av 1 500 eller för vaestuderande var det ju pengar som betydde så pass mycket att det Men en studerande som är teolog och skall bli präst nu vet att denhär lilla summan är för låg om han verkligen skall hålla på med finskan, ochdet gör att han inte söker stipendiet. Anslaget är alltså för lågt. Om det varit ett störrebelopp hade det stimulerat just till att studera finska eller samiska. När det sedan gäller vem som skall avgöra om ett anslagskall utgå ur statsverkspropositionen, så får ju gärna rådaregeringen. Men jag tycker att så länge anslaget står i propositionen är detvår sak att ta ställning och då har vi rättighet att önska litet mer pengar. Jagvidhåller således mitt yrkande om bifall tUl reservationen 1. Stipendier tiU blivande präster för utbildning i finskaoch samiska språken HerrZACHRISSON (s): Jag är ledsen att behöva säga till herrNilsson i Ägnas att han är dåligt underrättad. Det är på det viset attstipendiet är avsett att utgå med, som i Ägnas säger, 1 500kronor. Men eftersom stipendiet inte utnyttjats har man talat om för folk att omnågon vill ha stipendiet och det bara är en sökande, så kan denne ende sökandefå upp tUl . Ändå har stipendiet inte utnyttjats. Jagvidhåller alltså yrkandet om bifall till utskottets hemstäUan. i Ägnas (m): I de uppgifter om dessa stipendier som destuderande kan ta del av står inte klumpsumman upptagen, utan detstår . Hur många som sedan frågar i om man kan få 9 000kronor vet inte jag och inte heller. Jag förmodar därför att senasteinvändning inte förändrar saken. Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs på bifall tilldels utskottets hemställan, dels reservationen nr 1 av iLane-Herrestad m. fl., och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan i Agnas begärt votering upplästesoch godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller kulturutskottets hemställan i betänkandetnr 10 punkten 2 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 1 av i Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr i Ägnas begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Ja - 158Nej - 149 14 protokoll 1973. Anslag tiU Nordiska ekumeniska institutet i Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. Anslag till Nordiska ekumeniska institutet i I denna punkt hade behandlatsmotionen 1973:36 av herrar () och Källstad (fp) vari hemställts attriksdagen tilldelade Nordiska ekumeniska institutet i ett av institutetsjälvt begärt anslag för /74 å . Utskottet hemställde att skulle avslå motionen1973:36. 2. av () och () som ansettatt utskottet bort hemställa, att med bifaU till motionen 1973:36 tUl BidragtUl Nordiska ekumeniska institutet i för /74 anvisadeett anslag av . Reservationen 2 vid punkten 5 förordar ettinförande av statsbidrag till Nordiska ekumeniska institutet. Detta institut,som är förlagt till , är ett samkristet studie- och samarbetsorgan medkyrkosamfund och nationella ekumeniska organisationer i de fem nordiskaländerna som sina huvudmän. Institutet bildades som en nordiskmotsvarighet till det ekumeniska centrum i som varit Kyrkornasvärldsråds huvudkvarter . Svenska och Nordiska katolskabiskopskonferensen samt i inträtt somsjälvständiga huvudmän och utsett sina representanter i styrelsen. Den svenskafolkkyrkan har också blivit huvudman vid sidan av det iDanmark. Vad folkkyrkorna beträffar bör det nämnas att deras anslagi och är uppförda på den allmänna statsbudgeten, och när detta ärförhållandet i och borde man kunna förvänta samma ordning här iSverige. Institutet har karaktären av utrednings-, forsknings-och studieorgan,och denna sida av institutets verksamhet har förstärkts. Jag villbeträffande verksamheten bara nämna att institutet anordnade enandra konferens med temat , denna gångmed tonvikt på problem i södra . Genom sina konferenser, sitt bibliotek och sitt arkiv, somär öppna för allmänheten och för forskare, sina löpande kontakter med deinternationella ekumeniska organen, sin informations-, konferens- ochpubliceringsverksamhet, osv. gör institutet en ytterst viktig insats för denordiska kyrkosamfunden. Mot denna bakgrund är det ytterst beklagligt attinstitutets tillgång på arbetskraft och andra resurser på grund avotillräckliga medel alltjämt skall vara så begränsad att dess möjligheter attfullgöra sina uppgifter allvarligt hotas. har genom biskopsmötet anhållit att medel för dess anslagskulle få utgå ur kyrkofonden, men på grund av institutets allmänekumeniskakaraktär har man inte ansett detta förenligt med reglerna för kyrkofondensanvändning. Därför torde det vara särskilt angeläget att statsmedel kommer ifråga. Detta förslag understödde för övrigt kammarkollegiet . Jag vill med anledning härav, herr talman, yrka bifall tUlreservationen 2 vid punkten 5, där vi hemställer om ett anslag på 25 000 kronortUl detta nordiska ekumeniska institut. Anslag till Nordiska ekumeniska institutet i HerrMATTSSON i Lane-Herrestad (c): Som framgår av betänkandet har vi i vårt landdels , dels Nordiska ekumeniska institutet. TUlsvenska ekumeniska nämnden har vi anslagit . Det är ettanslag som utgått , dock inte med detta belopp utan med ettlägre; vi har höjt anslaget år . Utskottet har behandlat en motion med hemstäUan om attockså Nordiska ekumeniska institutet i skulle beviljas anslag. Vi är iutskottet av meningen, att detta måste vara en fråga för Nordiska ;det är ju en fråga som berör hela , och den bör därför bli föremål föröverläggningar på nordisk bas. Utskottet är inte negativt till ekumeniskt arbete.Tvärtom. ägnar sig givetvis åt ekumeniskt arbete.Den har, som jag nämnt, fått anslag liksom . Det kan, åtminstone för en utomstående, verka som omkrafterna splittrades genom att vi här har en ekumenisk institution, sombenämns den , och en som benämns . Men det är möjligt att man anser sig ha motiv för detta. Det hartydligen , eftersom han har talat för reservationen. Ansökan omanslag har i vanlig ordning inkommit tUl departementet, men det har inteupptagits något anslag i statsverkspropositionen. Utskottet har inte helleransett sig kunna tillstyrka motionen i denna fråga. Jag beratt fä yrka bifall till utskottets förslag. förordade att saken skuUe bliföremål för behandling i Nordiska , och det är ju ett gott förslag.Han nämnde också att ekumeniska nämnden får anslag, något som också framhållesi utskottets majoritetsskrivning. Men borde veta att det anslagetegentligen inte är ett anslag till nämnden, utan tUl Kyrkornas världsråd. Dettaanslag understiger för övrigt numera de verkliga kostnaderna för världsrådet,varför nämnden på nytt får träda emellan. Att detta statliga anslag skuUe kommanågot svenskt eUer nordiskt arbete direkt till godo är alltså felaktigt. Jag är personligen ganska pessimistisk när det gällerinstitutets framtid om det inte kan erhålla bidrag över statsbudgeten. Härtjänstgör en direktor på fritid och gör nästan en halvtidstjänst. Dessutomfinns här en drygt halvtidsanställd assistent och en expeditionssekreterare somman delar med andra organisationer. Men att i detta sammanhang hänvisa tUl Nr 55 anslaget till ekumeniska nämnden,vilket oavkortat går ut ur landet och den "'P något sätt tillfaller det ekumeniska institutet, är faktiskt ett slag i 98 mars1973 ansiktet på det institut som sålänge och ivrigt arbetat för en nordisk ------------------ --------------- ekumenisk angelägenhet som vorevärd ett bistånd. kristna samfund i Lane-Herrestad (c): '- ''- Herr talman! Jag vill försäkra att jag inteär ute för att .slå ettslag i ansiktet på Nordiska ekumeniska institutet. Vad jag sade var att dettaär en fråga som berör hela och att den därför kan tas upp i ett nordisktsammanhang. Jag sade också att eftersom det bedrivs ekumeniskt arbete i bådadessa institut finner jag det rätt naturligt att man som lekman bedömer det somen splittring av krafterna. Uppfatta för all del inte detta så att jag skullevilja nedvärdera det arbete som utförs av Nordiska ekumeniska institutet iSigtuna! Det har aldrig varit min avsikt. Överläggningen var härrried slutad. Propositioner gavs på bifall tilldels utskottets hemställan, dels reservationen nr 2 av och fruFraenkel, och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Utskottets hemställan bifölls. Bidrag till fria kristna samfund m. m. Maj:t hade under punkten C10 (s. 175176) föreslagit att till Bidrag till fria kristna samfundm.m. för /74 anvisa ett reservationsanslag av . I delta sammanhang hade behandlats motionerna 1973:31 av m.fl. (fp) vari hemställts attriksdagen beslutade att under åttonde huvudtiteln för /74 tillBidrag till fria kristna samfund m. m. anvisa ett reservationsanslag av 6,5miljoner kronor, 1973:676 av m. fl. (m) varihemställts att under åttonde huvudtiteln för /74 tillBidrag till fria kristna samfund m. m. anvisade ett reservationsanslag av 6,5miljoner kronor. 1973:1231 av m. fl. (c) vari hemställts attriksdagen till Bidrag till fria kristna samfund m. m. för /74anvisade ett i förhållande till Kungl. Maj:ts förslag med 6 miljoner kronorförhöjt reservationsanslag om samt 1973:1256 av i m.fl. (s) varihemställts att till Bidrag till fria kristna samfund m.rn. för /74 anvisade ett reservationsanslag av 5 000 000kronor. att i anledning av propositionen 1973:1 ochmotionerna 1973:31, 1973:676 och 1973:1231 samt med bifall tiU motionen1973:1256 till Bidrag till fria kristna samfund m. m. för /74anvisade ett reservationsanslag av . 3 a, av herrar i Lane-Herrestad, ochEriksson i Ulfsbyn (samtliga c) som ansett att utskottet bort hemställa, att i anledning av propositionen 1973:1 ochmotionerna 1973:31, 1973:676 och 1973:1256 samt med bifall till motionen1973:1231 till Bidrag till fria kristna samfund m, m, för /74 anvisadeett reservationsanslag av . Bidrag tiUfria kristna samfund m. rn. 3 b, av herrar Källstad (fp) och i Agnas (m), fruFraenkel (fp) och () som ansett att utskottet bort hemställa, att i anledning av propositionen 1973:1 ochmotionerna 1973:1231 och 1973:1256 samt med bifall till motionerna 1973:31 och1973:676 till Bidrag till fria kristna samfund m, m, för /74anvisade ett reservationsanslag av . i Lane-Herrestad (c): Den korta reservationen 3 a vid punkten 7 äri sin första mening Ukalydande med motsvarande avsnitt i utskottsmajoritetensskrivning. Det ger klart vid handen att det inte är några meningsmotsättningarså till vida att man har olika uppfattningar om huruvida bidrag skall utgåeller inte. Samtliga önskar att bidrag skall utgå tUl de fria trossamfunden. Det är i fråga om beloppets storlek som meningarna gårisär. Vi som skrivit under reservationen 3 a anser att det, med hänsyn tillfrikyrkornas ekonomiska ställning och önskvärdheten av att de skall kunna upprätthållasin verksamhet och gärna intensifiera den, behövs mer pengar än vadutskottsmajoriteten föreslår. Vi anser det välbetänkt att stödja de friasamfunden med ett betydligt större belopp än vad utskottsmajoritetenföreslagit. Vi anser alt dessa samfund har en myckel stor betydelse både förenskilda människor och för samhället. När nu betänkandet frän kyrkastat-utredningen inom dennärmaste tiden inte kommer föranleda några omfattande reformer anser jag det änmer välmotiverat att de fria trossamfunden får det anslag som vi föreslagit ireservationen 3 a, till vilken jag ber att få yrka bifall. Det bidrag tiU de fria kristna trossamfundensom beslutades av riksdag var ett principiellt sett mycket viktigtsteg på vägen mot ökad jämställdhet mellan och de övrigatrossamfunden i vårt land. Men de ekonomiska villkoren för dessa samfund harunder senare år försämrats genom ökade kostnader, till stor del kostnader somhar föranletts av ett allmänt höjt kostnadsläge, som ju samfunden inte kan kompensera sig för genom att såsom t. ex. Bidrag tiU fria kristna samfund m. m. affärsföretagta ut ökade priser på sina tjänster.