prot · FW09143 · 1973-12-31 00:00:00 — Erfarenheterna från kurserna är i stort sett positiva, men enfördjupning av dem behövs. Här föreligger uppenbarligen ett stort behov. Jag ser ändå statsrådets svar som positivt. Han hänvisartill den pågående översynen av journalistutbUdningen och till vissa förslag ianledning av U 68, Det kan i och för sig vara riktigt att göra dessahänvisningar, men det är kanske inte bara journalistutbildningen det gäller.Många andra omräden skulle kunna tillgodoses, om en fördjupning av YRK-kursernakunde äga rum. Dessutom skulle det vara till fördel för universitetsfilialerna,som skulle få en välbehövlig förstärkning och bli mera konkurrenskraftiga. Detgäller kanske inte minst universitetsfilialen i , Även om nu en omedelbar förbättring inte kan komma tillstånd i avvaktan på utredning och förslag viU jag tacka för svaret, och jaghoppas att den här frägan skall fä en god lösning . Under detta anförande övertog herrtredje vice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. Det bekymmer för arbetslöshet iakademikerkretsar som redovisade har vi naturligtvis gemensamt,och det är viktigt att följa det som händer noggrant. Att bygga ut verksamhetenvid filialerna på det sätt som talar om måste man emellertid varalitet försiktig med. De bör inte hamna i ett konkurrensförhållande tiU självafackhögskolorna genom att komma på samma nivå. Konkurrens är bra, men det färinte bli en konkurrens som tar död på den verksamhet vi har på fackhögskolorna. Problemet är emellertid väsentligt, och vi skall följa detmed stor uppmärksamhet. Överläggningen var härmed slutad. § 10 Om åtgärder för att bereda arbetslösa lärare sysselsättning inom skolan Herr utbildningsministern erhöll ordet för atti ett sammanhang besvara dels () framställdainterpellation, nr 94, dels () framställdainterpellation, nr 140, båda interpellationerna framställda till herrutbildningsministern , och anförde: har frågat mig, på vilka sättjag är beredd att medverka till att bereda arbetslösa lärare sysselsättninginom skolan. har frågat mig, om jag skulle vilja redogöra föri vilken utsträckning de i propositonen 165 föreslagna nya insatserna påskolområdet avses skola få karaktären av ökat utnyttjande av tillgängligutbildad men arbetslös lärarpersonal. Jag besvarar interpellationerna i ett Enhgt den statistik som redovisati september fanns det ca I 500 personer med klasslärarutbUdningeUer medämnesteo-retisk behörighet för ämneslärartiänst vilka var arbetslösa eller inteerhållit önskad hehidstiänst. Pä grund av att de tidigare inte varit anställdaunder som lärare var endast en begränsad del av dessa anslutnatill arbetslöshetskassa. Uppskattningsvis hälften av dem som sökte anställningsom lärare i läroämne saknade praktisk-pedagogisk utbildning. En stor del ärockså lokalt bundna. Som påpekar offentliggjorde regeringen isomras ett åttapunktsprogram med olika åtgärder för att möta problemen förlärararbetskraften. Vissa av dessa åtgärder har effekt först på något längresikt, medan andra har en omedelbar verkan. Det senare gäller t. ex. omreservlärarsystemet, de nya bestämmelserna om fyllnadstiänstgöring inomspecialundervisningen och den kommunala vuxenutbUdningen samt de modifieradereglerna om praktikterminen i läraratbildningen. a. de åtgärder jag här redovisat kommerväsentligt fler lärare att sysselsättas inom skolans område. Regeringen har därutöver i propositionen 165 bl. a.föreslagit att medel anvisas för särskilda insatser på skolområdet under år1974. Som framhållits i den nämnda propositionen är avsikten attde föreslagna nya medlen skall kunna användas tämligen fritt. Till skolan skallkunna knytas personal för skiftande uppgifter inom undervisning, elevvård ochfritidsaktiviteter. Statsbidragsreglerna avses också fä en sådan utformning attde lokala skolmyndigheterna fär möjlighet att fritt besluta om hur resursernaskall användas. Med hänsyn härtill gär det inte att i förväg göra någrabestämda uttalanden om hur mänga personer med t, ex, en fullständiglärarutbildning som kan anställas genom här föreslagna åtgärder. Ett tack för svaret frånutbildningsministern, som jag ber att fä önska lycka och välgång i en svär ochvittomfattande uppgift! var en besvärande lärarbrist ett aUvarligthinder för att intentionerna bakom de stora skolreformerna skulle kunnagenomföras i avsedd utsträckning. Förutsättningen för detta var en mer individualiseradundervisning. Redan när beslutet om fattades 1962 ansåg bl, a,att denna krävde en större lärartäthet. Men med hänsyn till bristenpä utbildade lärare nöjde vi oss med att kräva en successiv sänkning av delningstalenför klasser på alla stadier så att ingen klass /71skulle innehålla mer än 25 elever. Den successivt växande tiUgången på utbUdadelärare skulle alltså utnyttias för att höja kvaliteten i undervisningen. Så hartyvärr inte skett. Förslag om åtgärder för att höja lärarkvaliteten haravvisats på regeringshåU ända fram till tvärvändningen efter valet. Man har när det gällt att ge skolan tillräckliga resurserinte dragit konsekvenserna av den dimensionering av lärarutbildningen somgjorts. Omsvängningen från en bristsituation till ett läraröverskott har gått Om åtgärder för att bereda arbetslösa lärare sysselsättninginom skolan Om åtgärder för att bereda arbetslösa lärare sysselsättninginom skolan snabbt.Det har förvisso inte saknats manande röster, men benägenheten att lyssna harinte varit tillräcklig. Jag vill gärna tillägga att inte heller vi har bedömtden här utvecklingen helt korrekt; läraröverskottet har blivit avsevärt störreän vi förmodade. En bidragande orsak till detta har säkert varit denbristfälliga statistiken över utbud och efterfrågan. Man kan t, ex, konstateraatt det /73 togs in nästan dubbelt så mänga på lärarhögskolornasämneslärarlinjer som hade behövts för att tillgängen skiUle motsvaraefterfrågan, 2 100 studerande togs in i läroämnen, men den århgaintagningskapaciteten bör ligga på 1 060 för att balans skall uppnås läsåret1985/86, Det framgår av nya beräkningar som har gjort.Dessa beräkningar visar, säger , liksom tidigare beräkningar, att detföreligger stora risker för ett betydande överskott på småskollärare,folkskollärare och lärare i läroämnen om den nuvarande examinationenfortsätter, är, som det sägs i svaret, ungefär 1 500 lärare,huvudsakligen ämneslärare, arbetslösa, men den siffran kan komma att stigasnabbt om inte motåtgärder sätts in, har i dagarnapublicerat en prognos, där man säger att inte mindre än ca 5 500 småskollärare,3 800 folkskollärare och 5 500 ämneslärare kommer att vara arbetslösa läsåret1977/78, Därför föreslär att en beredskapsplan skall upprättasför att lösa lärarnas arbetslöshetsproblem. Även om antalet berörda kan förefalla litet i förhällandetill de allmänna problemen pä arbetsmarknaden, är naturligtvis situationenallvarlig. Det rör sig om en yrkeskategori med mycket specialiserad utbildning,som är inriktad pä en verksamhet främst inom skolväsendet. Dess möjligheter attsöka sig tiU andra verksamhetsfält är relativt begränsade. Kravet pä en planför hur man skall klara sysselsättningen för lärarna är därför berättigat ochangeläget. Men målet för en sädan plan måste vara att överskott av lärare skallanvändas för att höja kvaliteten i undervisningen. Från denna synpunkt är de somregeringen föreslog för nägon tid sedan angelägna. Man kan fråga sig hur manskall kunna utnyttja de här pengarna och andra anslag som kan kommaatt ställas till förfogande. Lät mig bara antydningsvis ge exempel på lokalaåtgärder som man bör kunna vidta med utnyttjande av denna"extraresurs" som har tillskapats, 1, Generöstillämpning av bestämmelserna om jämkad studiegång, 2, Temporärdelning av klass utöver de möjligheter som stär till buds, 3, Utökatveckotimtal för fritt valt arbete för elever i sammanhang där detta kan bedömasvara en relevant åtgärd, 4, Särskildafritidsaktiviteter efter skoldagens slut i kommuner där barnen har enotillräcklig fritidsmiljö och detta förhållande kan inverka menligt på derassociala anpassning, 5, Uppföljning avfrånvaro pä grundval av en mera effektiviserad fränvarokontroll ochfränvaroregistrering, 6, Särskildtillsynspersonal kan utgöra ett värdefullt komplement i skolanselevvårdsarbete. 2, Särskildakontaktmän från skolans sida med uppgift att följa elever som fått i samband med att de placerats i arbetslivet, 3, Tillstånd förett antal kommuner att göra försök med särskild klassföreståndartid inlagd påschemat inom ramen för klassföreståndarens tiänstgöring för full tiänst, 9, Stödundervisningät utländska barn. Självfallet kan man ta mänga andra exempel. Det här räcker naturligtvis ändå inte för att lösaproblemen. Det krävs permanenta lösningar, inte bara tillfälliga åtgärder, ochjag tror att vi nu står inför en skiljeväg. Jag vill gärna knyta an till några synpunkter som jagframförde vid under temat Pedagogik och pengar. Jagciterar vad jag själv sade där: "I----------- tidningen i en intervjubl, a, att han inte tror att statens utbildningsbudget kan överstiga vad man nudisponerar. Jag tror för min del att det är farligt att fixera sig vid sådanahär procentsatser . mäste man se utbildningssektornsbehov i relation till andra anspråk. Angelägna reformkrav på det här områdetmåste avvägas mot krav inom andra sektorer. Jag kan mycket väl tänka mig lägen där det bhr naturligtatt satsa mer på utbildning än vi nu gör särskilt om man bättre än nu viUförsöka tiUfredsställa medborgarnas krav på det man har kaUat en högrehvskvalitet eller en högre livsnivå. Med det menar jag en standard som tarsikte på andra faktorer än materieUt välstånd. Då kan självfallet utbildningkomma att upplevas som en mera angelägen och därför mera prioriteringsvärdsektor än ," Och fär jag också knyta an till det sade i ett anförande inför , där hantalade över ämnet Hur skall vi utnyttja resurserna i ? "Produktion av tjänster inom offentlig sektor kaninte vara ett självändamål, lika litet som produktion av varor. Utgångspunktenfrån vår bedömning också av den offentliga sektorn måste vara medborgarnasefterfrågan. Det är dä föga meningsfullt att diskutera den offentligasektorn som om det vore en enhet. Så är det inte, även om vi tar borttransfereringsdelen. Det är lätt att peka ut områden där det uppenbarligenföreligger behov. Utbildningen och vården är sädana områden. Jag skulle gärnase en samhällsutveckling där utbildningsmöjligheterna var verkligt spridda ochdär människor kunde ta del av dem som en form av konsumtion, Samma sak gällerkulturutbudet," Mot denna bakgrund vill jag gärna ställa två frågor tillutbildningsministern. Den första frågan är om utbildningsministern delar densyn som och jag i mitt anförande vid gav uttryckför när det gäller utbildningsområdets andel av den offentliga sektorn. Och denandra frågan är: Skall den goda tillgången på lärare, eller om man .så vill överskottet på lärare, utnyttjas för att fullfölja Om åtgärder för att bereda arbetslösa lärare sysselsättninginom skolan Om åtgärder för att bereda arbetS: lösa lärare sysselsättninginom skolan grundskolereformen,alltså höja undervisningskvaliteten, t, ex, genom mindre klasser, eller skallarbetslösheten bekämpas bara genom tillfälliga åtgärder och genom en drastisknedskärning av intagningen till lärarutbildningen? Jag tackar utbildningsministern för svaret.Och jag skaU bryta traditionen jag skall inte önska lycka tUl än en gång,ty jag har redan vid ett annat tUlfälle önskat så mycken framgång i det nyaämbetet som man rimligen kan önska en politisk motståndare. Som jag framhållit i min interpellation är den situationsom råder pä lärarnas arbetsmarknad mycket besvärande och allvarligast förlärare i vissa teoretiska ämnen. Det är därför inte förvånande, som jag ocksåsagt i min interpellation, utan snarare naturligt att lärarförbunden vid olikatiUfällen och hos olika instanser försökt utverka åtgärder i syfte att skapabättre balans på sina medlemmars arbetsmarknad. En del åtgärder som krävs är avmera långsiktig karaktär och skall ses bl, a, i ljuset av den frånSveriges pubhcerade nya treårsprognosen, som nyssredogjorde för. Den statistik som utbildningsministern ägnar sig åt isvaret, ca 1 500 arbetslösa lärare, håller inte länge nej, inte ens i dettanu. Låt inte - det är en uppmaning den statistiken locka tiUhandlingsförlamning eUer till tro pä att undrens tid ännu inte är förbi. Arbetslöshetenbland lärare i teoretiska ämnen fortsätter att stiga. Värst utsatt är, eftervad jag har sett, län. Därefter kommer , vilketbör smärta såväl utbildningsministern som mig alldeles specieUt, antar jag. Mankan knappast säga det är min uppfattning att vare sigutbildningsdepartementet eller de ansvariga ämbetsverken medtillräcklig insikt och kraft har gripit sig an problemen. Det är emellertid inte detta vi i första hand skaUdiskutera. Jag återkommer när det har blivit uppenbart vad utbUdningsministernpresterar i saken statsverksproposition, så långt åtgärder medframtidssyftning nu kan vidtas genom den. Det finns ju också andra typer avingripanden. Klart är under alla förhållanden att staten har ett stortmoraliskt ansvar. De statliga skolmyndigheterna reglerar i detalj antaletlärartjänster i skolorna och svarar staten för dimensioneringen avlärarutbUdningen, Det hänger aUtså ihop. En del åtgärder är som sagt av långsiktig karaktär, ochdem kan vi tills vidare lämna åsido. Ändra åtgärder är mera kortsiktiga,avsedda att verka snabbt, och de innebär närmast en ökning av det meraomedelbara lärarbehovet, 1 det sammanhanget är propositionen 165 med förslagtill vissa ekonomisk-politiska åtgärder mycket intressant, och det har varitorsaken till att jag velat få min interpellation om ökat utnyttiande avarbetslös lärarpersonal besvarad i samband med kammarens behandling av nämndaproposition. Denna min önskan har, som framgår av bilden, inte villfarits, mende upplysningar som eventuellt kan framkomma vid dagens debatt får väl sparastiU slutlig användning vid propositionsbehandlingen. För extra insatser på skolområdet, främst pä grundskolanshögstadium, har i propositionen föreslagits , varav hälften skaUanvändas under innevarande budgetår. De icke-socialistiska partierna önskar ökapå det beloppet med ytterligare , vilket jag upplysningsvisvill nämna, även om det inte kan vara obekant för utbildningsministern. Därtillkommer givetvis förhoppningar om ytterligare ett antal kommunala miljoner. Deföreslagna nya medlen skall, säger utbildningsministern, kunna användastämligen fritt. Det framgår redan av propositionens oklarheter, så detger inte nägot nytt. Nägot uttalande om hur mänga lärare som skulle kunnaanställas genom de föreslagna åtgärderna viU utbildningsministern inte göra.Ingen begär givetvis heller att ett bestämt antal skall anges. Det ärinriktningen det här rör sig om. Är siktet inställt på lärarkrävande åtgärder iförsta hand eller ej? Äv propositionens formuleringar kan tiU dels utläsas - somjag konstaterade i min interpellation att vissa lärarkrävande åtgärder avses.Mot bakgrunden av den redan svåra och ökande lärararbetslösheten vore det dock,det är min klara uppfattning, värdefullt och upplysande om utbildningsministernville klargöra i vilken större utsträckning än vad som kan utläsasur propositionstexten ä sin sida därtiU kommer sedankommunernas initiativ, det är en annan faktor - är berett att medverka till attsädana nya åtgärder pä skolområdet vidtas som ger möjligheter att ordentligtutnyttja reserven av utbildade arbetslösa lärare. Om jag förstodutbildningsministern rätt är han inte villig att där deklarera någon mening.Det tycker jag är skada, då man vid behandlingen ute i kommunerna avframställningar till om anslag ur de 15 miljoner som nunärmast är aktuella ger hög prioritet åt sådana åtgärder som befrämjarsysselsättningen för lärare; det har jag uppgifter om. Främst gäller detåtgärder för ökade lärarinsatser pä högstadium, där de mest akutaproblemen finns och där lärararbetslösheten är värst. Förslaget om ytterligare har sittursprung i den uppvaktning som lärarorganisationerna gjorde för dåvarandeutbildningsministern i är, då de begärde underdetta budgetär mot vissa akuta problem i skolan, specieUt i storstadsområdena.Lärarorganisationernas uppvaktning tog såvitt jag förstår visserligen inteprimärt sikte pä förslagets sysselsättningseffekter - man vUle främst förbättrasjälva arbetssituationen i skolan men det är uppenbart att den förreutbildningsministern även beaktade sysselsättningseffekten vid utformandet avpropositionen; annars skulle jag ha mycket fel. Förmodligen var det därför debegärda 10 miljonerna för innevarande budgetår blev 15 mUjoner och därutöverutökades med 15 miljoner för första halvan av nästa budgetär. Skullefinansministern eljest lagt så mycket på skolväsendet, frågar man sig. Klarastframgår arbetsmarknadsaspekten av atf förslaget ligger vackert inslaget i pakettill främjande av sysselsättningen. Det förefaller alltså naturligt, bäde av pedagogiska skäl- dem måste man givetvis alltid ha med i bilden och mot bakgrund av den storatillgången på utbildade lärare, att de nya insatserna i första hand får formenav en ökning av lärarpersonalen pä det stadium där Insatserna främst sätts in.Åtskilliga lärare som går arbetslösa - ca I 600, varav Om åtgärder för att bereda arbetslösa lärare sysselsättninginom skolan 9 protokoU 1973. Om åtgärder för att bereda arbetslösa lärare sysselsättninginom skolan 1 200 iteoretiska ämnen skulle därigenom få sysselsättning som de kan ägnasig ät det som de är utbildade för; arbete för skolans bästa. Den viktigasteresurs skolan har är just dessa lärare. Inte kan man väl, herrutbildningsminister; vägra att hjälpa till i detta vällovliga syfte? Om någon månad skall lärarorganisationerna ha förnyadeöverläggningar med och . Då skall manpenetrera sysselsättningseffekterna av kommunernas planering inför användandetav de extra resurser som föreslås i proposition 165. Vilkasysselsättningseffekter viU utbildningsministern se små eller stora? Detfrågar skolstyrelser, skolledare, lärare och målsmän. UtbUdningsministernsvarar, hoppas jag. När jag har fått det svaret skaU jag liksom att få presentera en liten katalog över åtgärder som kan vidtas tämhgensnabbt för att tillvarata den ökade tiUgången på lärare till skolans bästa. Jag ber först att fä tacka herrarna för allalyckönskningarna upprepade pä sätt och vis sina . Jaghoppas att det är ett sätt att uttrycka den meningen, att skolfrågorna skallkunna debatteras sakligt och med hela skolans och utbildningens bästa icentrum. Den debatt vi nu för kan man ta upp från litet olikautgångspunkter. Jag skall inte beröra alla - det skulle kunna leda till en helutbildningsdebatt, och det är i och för sig inte meningen. Jag är naturligtvis också medveten omatt den har sina brister. Även från andra omräden vet vi att det är svårt attgöra prognoser i detta avseende. Vi får kastningar, och vi har haft sädana. Detgäller att försöka fä sä bra prognosinstrument som möjligt. jagvet inte om menade det hur slaviskt som helst följa de statistiska ändringarna genom att hoppa upp och ned, utan det mäste vara en viss inriktning som man får försöka ändra successivt, som vi har gjort. När det rådde stor brist pä lärare försökte vi utöka intagningarna, och när det nu visar sig att det finns överkapacitet försöker vi dra ned. Men det måste naturligtvis ske med försiktighet för att man inte skall göra någon skada. Jag tror att det är viktigt att försöka fä ett så bra statistiskt underlag som möjligt, och därvidlag finns det kanske anledning att återkomma i andra sammanhang. Både och var inne pä fråganom de 30 miljonerna. Som mycket riktigt påtalade handlade det,när lärarorganisationerna uppvaktade, om . Det byggdes pä upptill . Det är klart att det låg arbetsmarknadsskäl bakom det,men det är, , inget'fel om sådana finns med i bilden. Det finamed detta försök ur vår synpunkt ochjag tror att vi har en gemensam syn i det stycket - är att det var bra även för skolans vidkommande. Jag vill också gärna säga att det här är ett område i hela den debatt som vi för om hur vi skaU förbättra skolan där det är intressant att försöka få mera erfarenhet. Jag ser det försök som vi nu gör med som ett oerhört viktigt instrument,som vi skall utvärdera sä snabbt och effektivt som det gär -tillsammans medSIA-utredningen och andra pågående utredningar för att få ett så samlat greppsom möjligt på skolsituationen . Jag förstår sätt att tala för lärarna,och jag anser att det är viktigt att följa utvecklingen pä det området noga,men skolan är naturhgtvis inte bara lärare. När man diskuterar vad man skallgöra för att komma tiU rätta med olika problem på skolans område är frågan omlärarnas roU viktig, men det är bara en roll. Det finns i viss mån enanknytning till den debatt om hela utbildningen som försökte få igång med sina citat ur sitt eget och anföranden. Det är kanskeanledning att återkomma till en debatt om hela skolan, men tar man upp den börman ha klart för sig att det inte bara handlar om skolan, utan med i bildenmäste finnas ett utbildningsperspektiv i betydligt vidare mening. Ocksåvuxenutbildningen - som man kanske inte minst bör tala om i sammanhanget om manär på - studieförbunden och mycket annat kan vara väsentligt för attbelysa frågan om hur människor sysselsätts med den här sortens utbildning. Det här arbetet är kanske ändå inte sä oerhörtspecialiserat. Jag fick ett intryck av att ansåg att det är frågaom kolossalt knepiga specialiseringar, men det fina med lärarna är att de iallmänhet är mycket användbara. De har en bred och bra utbUdning. vill jag beröra önskelistan över vad som skallgöras. Jag har givetvis också funderat på det, och det kanske vi alla har. del av finessen med det förslag vi nu har lagt fram är att vi med förtroendeskall låta kommuner och skolstyrelser pröva sin kapacitet och fantasi. Jag harmycket stort förtroende för dem, och jag tycker inte att vi från eUerregeringen skall leverera alltför mänga pekpinnar, utan vi bör analysera vadsom hänt och sä snabbt som möjligt utvärdera försöken. Därefter fär vi se om vimed hjälp av de resultaten kan finna instrument att mer permanent lösa det härproblemet. Jag häller med båda talarna om att det givetvis är viktigt attförsöka hitta sädana stabila instrument. Om åtgärder för att bereda arbetslösa lärare sysselsättninginom skolan HerrNORDSTRANDH (m): Jag har samma åsikt som utbildningsministernpå den punkten: det är utomordentligt betydelsefulla insatser som görs. Jaghar den förhoppningen att de skall fortsätta och mer eUer mindre permanentas.Jag tror helt enkelt det blir nödvändigt, åtminstone tUls vi har kommit tillrätta med en del problem på grundval av den utredning som kallas . I och för sig vill jag inte påstå att jag talar förlärarna - numera ärjag inte lärare så mycket och har inte så mycket med lärareatt göra som jag skulle önska. Jag är därför ganska opåverkbar för närvarande.Jag menar emeUertid att den bästa resurs vi nu äntligen har är många utbildadelärare. Den resursen bör vi tillvarata så mycket vi kan, men vi måste jämsidesdärmed se till att insatserna blir till bästa gagn för skolan ur pedagogiskaoch sociala synpunkter. Jag har den uppfattningen att lärare, såsomutbildningsministern själv sade, är utomordentligt användbara, framför allt iskolan. Att använda lärare i skolarbete är praktiskt taget Om åtgärder för att bereda arbetslösa lärare sysselsättninginom skolan alltidtill gagn för skolan för mig är detta huvudsaken, inte att man bereder arbeteåt en viss grupp akademiker i samhället. Jag skall väl inte säga mer om detta den här gången, menjag kommer nog tillbaka med den lilla katalog som jag harsammanställt över åtgärder för att tillvarata den ökade tillgången på lärare.Därigenom skulle man alltså dels förbättra kvaliteten på undervisningen, dels -som en sekundär men betydelsefull följd i viss mån trygga sysselsättningenför många. En del av förslagen ar inte särskilt nya, men jag har tagit med demi sammanställningen. Lärartimmar börkunna ställas tiU förfogande för läxhjälp i skolan efter skoldagens slut.