prot · FW0966 · 1973-12-31 00:00:00 — Det kan ju också vara intressant för riksdagensledamöter, när de skall votera, atl vela htet mera konkret vadtUläggsdirektiven skaU innehålla. Jag skall inte förlänga debatten mera, utanjag skall be att få yrka bifall tUl reservationen I och i övrigt bifall tUlulskollets hemstäUan. Under detta anförande överlog fruandre vice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. Hert () kort genmäle: Jag hinner inte utförligt gå in på alla frågorsom har ställt, men han frågade: Vilka konkreta problem finns detför sjöfarten som behöver utredas? 1 slutet av sitt anförande räknade han uppen rad citat ur de olika motionerna. Jag skuUe vilja fästa uppmärksamhet på vadutskottet har samsats om. Del är nämhgen föhande: Utskottet delar motionärernasuppfattning om att i den samlade bedömning, som inom utredningen behöver görasför landsvägs- och järnvägstrafiken, kommer sjöfarten i närheten av den problemaliken,varför man bör eftersträva atl undersöka även sjöfartens roll i sammanhanget.Man hänvisar till den snabba tekniska utvecklingen på sjöfartsområdet. Här avser utskottet givetvis främst den kustsjöfart sombedrivs utmed vår långa kust. Jag viU poängtera att vad som sägs i motionernabeträffande den utrikes sjöfarten och kontakten med tas upp i etlsärskilt avsnitt, som utskottet inte hänvisar tih utredningen. SedanskuUe jag vUja fästa uppmärksamhet på all när man i dentrafikpolitiska utredningen kommer fram tUl andra taxekon- slruktionerför landtransportmedlen, det gäller främst SJ, kommer man sannolikt till sådana laxekonslruktioner atl man kanske kommer 84 sjöfartens taxor mycket nära. Det äräven en annan faktor som jag vUl påvisa, nämligen utvecklingen Nr 66 inom systemtransporlområdet, som ytterligare försjötrafiken närmare de den Vi ser också atl kustsjöfarlen ökar. Det borde i i ji i qto varaangeläget för oss alt stimulera den ökningen, inle minst när del--------------- gäller transport av farliga varor. Vi kommer all få allt kraftigare " statliga trafik restriktioner när det gäller landtransporler. , RID och PoUtiken, m. m. liknande kommer man alt göra aUt fler avgränsningar. Sjöfarten kan bli ett alternativ lUl landlransporlerna även från mihöskyddssynpunkt. () kort genmäle: Låt mig konstatera atl den liUa redovisningsom gjorde inte alls räcker. Jag återkommer med frågan: Är detmotionernas krav som skall in i tiUäggsdirektiven, eller kan vi få en merakonkret redogörelse för vad utskoltsmajorilelen menar skall in i dem? () kort genmäle: Om jag inle hann lämna en sådanredogörelse alt blev tUl freds och kände sig övertygad om att hanbör gå på majoritetens förslag, är det inle mitt fel. Utskottet har emeUertidenats om atl även kustsjöfarlens och den inrikes sjöfartens roll bör prövas,och det tycker jag räcker i detta sammanhang. Tillsammans med andra folkpartister har jag ien motion återkommit liU frågan om finansiering av investeringar i primärflygplatser. Enligt de faslsläUda linjerna har kommun alt svara förmarkkostnader och bidra av kostnaderna för investeringar i s.k. primärflygplatser. På kommunernas investeringsbidrag utbetalar luftfartsverketränteersältning enligt statens normalränla. Vi motionärer har hemställt om att hos Kungl.Maj:t begär utredning och förslag, syftande tUl att slopa denna skyldighet förkommun att bidra tUl finansieringen av investeringar i sådana flygplatser,eftersom hela delta system under de år det tUlämpats visat sig få också mindreönskvärda effekter. För del första kan kommunerna mycket sällan få lån med sålång amorteringslid som vUkel är den av staten tUlämpade amorterings-och avskrivningstiden eller tUl så låg ränta som statens normalränla. Närkommunerna själva får låna upp pengar på sämre viUkor än vad de tvingastillämpa vid utlåning tUl staten medför det givelvis atl kommunernaslikvidilelssvårigheter ökar. Risken är atl dessa lån tar i anspråk en del av kommunernasredan hårt begränsade utrymme på lånemarknaden. Några principiella skäl somtalar för att kommunerna på detta sätt skall agera bank åt staten måste varasvåra all uppbringa. Systemet har också frän administrativ synpunkt visat sigvara tungrott. har reagerat och föreslagit atlsystemet avskaffas. I en skrivelse som man avlät lUl statsrådet framhöll förbundet att staten bör ta det fulla ansvaret för aU trafik som inte är alt betrakta som lokal trafik. Man hävdade vidare att 85 Den statliga trafikpolitiken, m. m. den avstaten fastlagda koslnadsansvarighelsprincipen, som innebär att varjetrafikgren skall svara för sina kostnader, inte bör leda tUl att den civUaluftfarten bär aUa de kostnader som är hänförliga lUl civil luftfart. I ställetbör slatsmaklerna, i hkhet med vad som gäUer beträffande järnvägstrafiken,genom bidrag lUl luftfartsverket köpa aUa de olönsamma tjänster som samhälletanser att luftfartsverket bör ulföra. Detta resonemang kan också anföras som enreplik tUl utskotlsmajoritetens motivering för sitt avstyrkande av vår motion. Invändningarna mot de nuvarande kommunalainvesteringsbidragen kan exemplifieras genom de förhållanden som råderbeträffande . och läns landsting måste denärmaste åren svara för bidrag liU på mer än 100 mUjoner kronor. Ändåvel vi alt är en god affär. Årsvinsten har beräknats ligga påca 20 mUjoner kronor. Den torde under 1980-lalel stiga till mångdubbelt störrebelopp, som kraven på investeringsbidrag också kommer atlmångdubblas. Medan alltså kommer alt ge etl betydandeöverskott, tvingas invånarna i och län att viaskallsedeln finansiera de ofördelaktiga lånetransaktioner som landstingen i debåda länen fått ta på sig under protest, en protest som stöds av alla ledandepolitiker i , oavsett partitUlhörighel. Jag har i tidigare debatter funnit detorimligt atl en geografiskt begränsad del av landets befolkning även om detrör sig om landets huvudsladsområde - skaU bidra med krediter tUl utbyggnad aven flygplats, som redan ger en så god vinst och som är en riksangelägenhet meden stor del internationeU trafik. av de skäl för status quo som tidigare framförts äralt överskottet på lönsamma flygplatser måste användas för att finansieraunderskottet på mindre lönsamma flygplatser. Från regionalpolitisk synpunkt ärdet självfallet önskvärt att sådana transfereringar kan äga mm. Men dessafördelningseffekter kan också bibehållas inom ett sådant syslem somkommunförbundet och vi motionärer förordar, nämligen ett system därprimärflygplalsernas utbyggnad helt är en statens affär. Etl sådant syslemskulle också i granden bli mer solidariskt och mindre diskriminerande än detnuvarande, eftersom alla medborgare oberoende av bosättningsort skulle vara medom att betala det eventuella underskott som hela systemet medför. Därmed skullevi slippa de regionala orättvisor som det nuvarande systemet skapar. För dem som vUl utforma bättre riktlinjer ände nuvarande finns alltså andra och fullgoda system att pröva. En sådanprövning bör enligt vår mening möjligt komma lUl stånd. Med del anförda yrkar jag bifall till reservationen 2, sommedger en prövning av hithörande frågor. I detta anförande instämde herrar Ullslen, Tobé och i (samtliga fp); HerrROSQVIST (s): Jag skall bara uppehålla mig vid denreservation som gällersjöfarten och kommentera vad utskottet har sagt och tyckt på den Nr 66 P""! Utskottetanför att det finns anledning att ägna viss uppmärksamhet ,, -i 1073 åtsjöfarten och dess utvecklingsmöjligheter inom marknad och service. Investeringari hamnar, terminaler och farleder kräver samordning med " statligatrajik-landtransporlmedel, och delta vill utskottet all trafikpolitiska utred-pohtiken, m. m. ningen i sina avvägningar skall uppmärksamma. Del material somredan finns framtaget genom olika utredningar hamnutredningen, sjöfarts-utredningenoch den regionala trafikplaneringen - måste i delta sammanhang vara värdefulltoch gör alt sjöfartens roll i trafikpolitiken inom vårt land kan på ett smidigtsätt passas in i utredningsarbetet. Reservanten har hävdat att ett bifall tillutskottets skrivning skulle innebära bifall lUl samtliga här behandlademotioner. Har reservanterna den uppfattningen, förslår jag någotuppskruvade inlägg. Men i anledning av motionerna och med motiveringen attutredningen vid samordningen av de olika trafikgrenarna ochtransporlmedelsallernativen skall eftersträva att även sjöfartens roUuppmärksammas har utskottet hemställt om tUIäggsdirektiv. Del bör inle vara såomöjligt all förstå av utskottets skriviung hur dessa direktiv skall se ut. Del gäller inte här alt fatta beslut i enlighet medexempelvis molionskrav om atl i utredningsdirektiven föra ininternationella aspekter, som är av stor betydelse för vår handelsflotta ochsjöfarlsutveckling inom ell utvidgat EEC, osv. Del har inte vunnit gehör iutskottet. Vi har i utskottet hållit oss inom landet, när vi i betänkandet pådenna punkt berör sjöfarten. Vad utskottet säger kan och behöver inte fördröjautredningen. Hur dessa direktiv skall utformas får bli en sak för Kungl. Maj:t.Men på basis av utskottets betänkande, fra talman, anser jag det inte behövavara några större besvär all förstå hur direktiven skall se ut och vad vi somstår under detta utskottsbetänkande har enats om och verkligen menar. I detta anförande instämde (). () kort genmäle: Låt mig säga lUl atl jag mycketväl vet all det inte är motionärernas krav som gäller utan utskottetsskrivning. Men vad jag efterlyste är parallellitelen rriellan utskottetsskrivning och motionärernas krav, därför att utskottet skrivning inte medönskvärd tydlighet säger vad som skall in i den trafikpoUtiska utredningen. Jagmåste tyvärr citera igen. Utskottet säger att även sjöfartens roll böruppmärksammas och lUlägger: "Den snabba tekniska utvecklingen påsjöfartsområdet samt den stora betydelse sjöfarten har för vår transportförsörjningmotiverar sålunda väl alt dess förutsättningar och möjligheter samt betingelseri övrigt prövas i sammanhanget." Orden "samt betingelser iövrigt" måste innehålla rätt mycket, såvitt jag begriper skrivningen rätt. uppfattning atl tilläggsdirektiv inteskulle försena utredningen kan jag inte dela. Vi vet av erfarenhet atl varje liten del vi 87 Denstatliga trafikpoUtiken, m. m. tUlför enutredning försenar dess arbete. Utredningar brukar inte ha tiU vana alt arbetaalltför snabbi. Del finns personer i utredningen som delar min uppfattningi den här frågan. Jag har talat med i , ochhan är av den bestämda uppfattningen alt det vore olyckligt om frågan skullelUlfiJras den trafikpolitiska utredningen. Enligt hans mening skulle detallvarhgt försena utredningen. I övrigt ifrågasätter han om utredningenssammansättning är den rätta för all la in sjöfarten i sammanhanget. I vartfall hävdar han bestämt alt utredningen måste tUlföras mera expertis från delområdet. Jag är således inle ensam om min uppfattning, utan den delas avutredningens ledamöter, åtminstone några av dem. i Kristinehamnsitter som bekant också med i utredningen. () kort genmäle: För att börja med del sista togupp, viU jag säga att några av utskottets ledamöter också är med i utredningen,och de slår bakom utskottets skrivning i del här avsnittet. säger att utskottets belänkande inte ärmyckel alt skriva utredningsdirektiv på. Men, , den kläm som finnsi den socialdemokratiska motionen överensstämmer tämligen väl med vad utskottetskrivit. Jag tror jag kan säga att när vi i utskottet resonerade om den härfrågan så cirkulerade det resonemang som ligger till grund för utskottetsutlåtande mycket kraftigt kring den socialdemokratiska motionen. Blir det någrautredningsdirektiv att skriva, så tror jag att anvisningar finns tiUräckligl iden motionen. Den rör sig inom landet och svävar inle ut på det internationellafältet och de stora djupa oceanerna. Del är som motionär i motionen 770 som jag harbegärl ordet, och jag har funnit det desto mera angeläget att göra detta eflervad kommunikationsministern sagt om den motionen . 1 moticmen föreslås ett kommunikationssystem för detsvenska inlandet där tåg och buss samordnas på ett väl fungerande sätt.Samordning måste naturligtvis ske också med landets övriga kommunikationer ochmed grannländernas. Motionen berör etl myckel väsentligt problem. Där nämns attSverige fått slagsida, och den slagsidan blir allt värre, om vi inle vidtar nogkraftiga åtgärder. Vårt motionsförslag innebär alt byggs ut ochrustas upp för fuUgod trafik. Det innebär också väl utbyggda och samordnadebussförbindelser och järnvägsförbindelser i tvärled. På driftssidan innebär deten avsevärt lägre taxa än den som tUlämpas i övrigt, förslagsvis 40 procentlägre. Tanken är inle alt ett så utbyggt kommunikationssystemskaU speciellt gynna näringsliv och befolkning i vårt vida inland. Avsikten ärall jämstäUa förhållandena där i ell avseende med förhållandena i andra delarav landet. Kommunikationssystemet kommer på olika sätt hela landels befolkningtill godo, och man besparar landet stora kostnader för arbetslöshet. atl kunnaersättas med reguhärt näringsliv. Även på annat sätt kommer ett sådant lågtprissatt och väl fungerande kommunikationssystem hela landet tiU godo, nämligennär de som är bosatta i landets övriga delar reser eller fraktar med hjälp avdessa kommunikationer. Naturligtvis reser inle alla , men man reser enoch annan gång, och därmed har alla nytta av systemet. Vi är väl ändå överens om vad delta stora inland, somutgör halva , har all bjuda inte bara i form av råvarutillgångar utanockså när det gäller rekreationsmöjhgheter. Därvidlag är det inte bara fjällensom vi bör ha med i bilden. Hela detta inland, som börjar med ochKlarälvsdalen och som fortsätter med bygderna kring och Sihan,, Storsjöbygden och inte minst de vida skogsbygderna i , ärknappast alls utnyttjat för rekreation. De mera framträdande glesbygdsproblemen börjar i ,och i börjar också del föreslagna kommunikationssystemet. Alla detaherkommer naturligtvis atl prövas när förslaget kommer all utredas,vUkel jag förutsätter blir gjort trots kommunikationsminister . Det är en inlressanl tanke att bygga vidare på Fryksdalsbanan. Heladet värmländska upplandet skulle därmed komma i en helt ny situation. Förslaget syftar tUl alt begränsa utflyttningen från delinre och skogslänen, norra och de norra delarna avKopparbergs län, och vUl skapa föratsätlningar för ett näringsliv där. Detfinns stora nalurtUlgångar som behöver tUlvaralas. Jag tänker framför allt påvirket. Vi vUl motverka att nollzonerna de zoner där virket inte har någotrotvärde utbreds ytterligare. Det måste skapas bättre kommunikations-möjhgheter,när flottningen minskar mer och mer. En blick på kartan visar också hur väl det föreslagnakommunikationsstråket knyter an tiU Väst- och och tUl ochkontinenten, den goda anknytningen tUl inte att förglömma. ochSverige bör ju inte vända framsidorna från varandra. Jag har själv varit med i glesbygdsutredningen ochdiskuterat de stora problemen, inte minst inlandsproblemen. Jag har också varitmed om att tUlskapa punktinsatser på många områden. Det är något som har starktstöd i vårt parti och i hela folkopinionen. Vad som där föreslås är viktigt,men än viktigare är att vi får generella åtgärder som ger det underlag somkrävs för att andra åtgärder skall ge verkligt resultat. Det är verkligen all beklagaatt utskotlsmajorilelen inte har blick för den här frågans vidd och förförslagets innebörd. Man har inte ens kunnat gå så långt atl man försökt fådenna fråga prövad. Jag tycker all det är märkligt att majoriteten har intagiten sådan ståndpunkt. Men denna tanke läggs naturligtvis inte ned med beslutet del vUl jag starkt understryka. Kommunikationsministern påstår atl vi sagt atldet vi begärt kommer att kosta och alt vi inte anvisat hurdetta skaU . Vi har inte sagt 1,5 utan 1,3 miljarder. Det är kanske förmyckel tilltaget vi har inte gjort någon utredning om detta, ulan en sådan ärju vad vi begärt. Men om man jämför med all regionplanen för under 15år kommer all kosta 100 miharder, frågar man sig om del inte kan vara rimligtalt satsa någon mUjard på hela del inre Den statliga trafikpoUtiken, m. m. Gör den jämförelsen, ochman finner inte summan så märkvär- den "'§ IIanril 1973 finner det anmärkningsvärt atlkommunikationsminister --------- ;------ ; säger att det finns en centerriksdagsman som inte skuUe ha skrivit på den Denstatliga trafik- j. juotionen om han hade läst den tih slut. Jag tycker atldetta är full poiitiKen, m. m. . andra. Vem är del som sagt så?Slår man i talarstol ochslungar ut sådana påståenden bör man också säga vem det gäller annars faUerdel på oss andra. Vederbörande får väl i så fall försvara sig. Jag tycker förövrigt atl del sätt varpå kommunikationsminister uppträtt ingerbekymmer när det gäUer kommunikationsfrågorna . Det skulle vara mycket mer all säga i dennadebatt dels om den här motionen och dess goda syfte, dels om frågorna i övrigt.Med hänsyn till den långt utdragna debatten slutar jag nu med att yrka bifalltUl reservationen 2. Fm talman!Två saker! När jag i mitt första inlägg tog upp den motion som herrJonasson nu talat om, skedde det bl. a. för atl bevisa alt vi i dentrafikpolitiska debatten och i vårt trafikpolitiska handlande måste så långtdet är möjligt hålla oss på fast mark. Min utgångspunkt var atl vi, om vi villbli trodda på vårt ord, av och tiU inle kan lägga fram förslag så löst grundadesom jag personligen anser att motionen 770 är. Jag har själv tUlbringat så gott som hela minyrkesverksamma lid, innan jag började mitt politiska liv här, som järnvägsmanjust utefter . Jag behöver därför inte stå här och beskrivanågonting som jag fått veta i andra hand. varinlandsbanan i hela sin längd en olönsam järnvägslinje. Läget har sedermeraunder de 20 är som gått sedan jag lämnade den aktiva järnvägstjänslenytterligare försämrats ekonomiskt. Del har gått så långt alt man på vissadelsträckor har tvingats temporärt lägga ned trafiken. lar ,som alltså i sin ursprangliga sträckning går mellan och ,en mycket stor del av de bidrag ger genom den kollektiva biljetlentiU för olönsam järnvägstrafik. Jag har sagt alt denregionala trafikplaneringen, bl. a. när del gäller dessa inlandslän, nu prövarfrågan 'om ell slomlinjenäl för person- och godstrafik, och då kommerinlandsbanans framtid in som en naturlig diskussionsfråga. Här har i en motion, som nu påtrafikutskottets förslag förhoppningsvis kommer att avslå, föreslagit enutredning om en ny- och ombyggnad av - en nybyggnad i stora delarav och inland och dessutom en myckel kraftig upprustning, avpartiet självt kostnadsberäknad tiU upp emot 1,5 mUjarder kronor. I dagskulle på behövas en fem gånger så stor trafik som nu gårfram där för att den skuhe bli ekonomisk. Denna ökning måste ske ulan allnågon upprustning med ekonomiska insatser skedde. 90 Då skuUe man hjälpligl kunna få debet och kredit all gå ihop på Är det då så märkhgt, , om man, dels med denbakgrund som jag har av egna upplevelser från jusl den här traktenoch dels mot bakgrund av all vi i den här kammaren av och till får vara mycketaktsamma med att diskutera en och annan miljon lUl vägbygge i samma traktereller i form av andra stimulerande åtgärder för regionalpolitisk satsning,blir något förskräckt av motioner av den här karaktären? kaninte vara mindre kunnig än jag när del gäller de lokala synpunkterna på detta. När jag studerat motionen och sett hur man tänkt sig börjamed nybyggnad av järnväg genom del innersta av , upp mot iKopparbergs län, tvärs över lUl del är fråga om rena nybyggnader avjärnväg - och sedan upprustningar i övrigt ända upp lUl i ett områdedär trafikunderlagel redan nu är så klart underdimensionerat, alt man inleunder några förhållanden kan få lönsamhet i den järnväg som redan finns,ifrågasätter jag, , vad haft för tanke med altskriva denna motion. Jag har släUl mig frågan men inte fått något svar. Vadslags trafik skall gå fram pä denna nya järnväg, ? Vad finns detför kalkyler bakom, när man begär en utredning om en nybyggnad av järnväg på152030 mU i och läns inland ulan atl man kansäga någonting om vartUl järnvägen skall användas? Jag har skämtsamt, fra talman, sagt alt den här järnvägenskall byggas i områden som är så mörka och ligger så långt in i bygderna, attdet knappast varit någon människa i dessa trakter, såvitt jag förslår. VarlUl skall man ha järnvägen? Man måste väl åtminstonekunna ange detta när man motionerar. Här säger atl det kan varabra mot arbetslösheten. Men, , skaU byggandet av en järnväg idessa trakter, vUken såvitt jag förstår aldrig kommer atl kunna utnyttjasrejält och radikalt, bli minnesmärket över AMS:s insatser , må jagsäga alt jag betackar mig, även om jag är en försvuren vän avarbelsmarknadspolitiska åtgärder. I mitt tidigare inlägg i deballen sade jag alt det finnsbygder och kommuner i dessa trakter, vUka med förvåning tagit del av detta. Jagnämnde kommun, där jag inom parentes sagt själv hade minjärnvägsmannagärning under ell 15-20-lal år . Där harman frågat sig: Finns det alls ingen politisk tanke bakom, så att man går upptill oss och talar om för oss varför man i denna del av ämnarta ifrån oss den järnväg vi har? Man skaU nämligen där inte få någon järnväg,om detta genomföres. Den kommer att dras över och vidare uppåt. Manskär med detta förslag av Västerdalsbanan, och man kommer där att mista denjärnväg man slåss för att få behåUa mellan och över Vansbro.Kan tala om för åtminstone dessa människor vad som föresvävatcentern, när man diskuterat förslaget om detta järnvägsbygge. Då skulle deåtminstone få känna att de varit med om alt säga sill. De är för dagen heltupprörda över detta förslag. Det var detta jag menade, , när jag tidigarei dag sade att vi kanske får lov att tänka lilel längre än till delrent valtaktiska när vi skriver våra motioner. Det måste finnas lite allvar Den statliga trafikpolitiken, m. m. Onsdagenden 11 aprU 1973 Denstatliga trafikpoUtiken, m. m. bakom vårasatsningar, även om det är valår. Del hjälper inte. En eller annan röst i dehär trakterna må vara aldrig så värdefuU för , men tänk litet längre äntUl valdagen 1973, när ni skriver edra motioner om nybyggnad av järnvägar inorra och västra . Jag tror alt ni politiskt kommer althedras för all ni gör del i stället för att hålla på så här. i hade enligttidningsuppgifter sagt atl han läst htet suddigt när motionen skrevs. Jagföreställer mig att i själv kan svara för sig. () kort genmäle: Jag tror också att iVikmanshyttan kan svara för sig själv. Kommunikationsministern säger atl vi skaU hålla oss påfast mark när vi diskuterar dessa frågor. Ja, herr kommunikationsminister, vimåste se lUl alla aspekter och icke ensidigt på kommunikationsproblemen ochkostnaderna. Vi måste också se vUka möjligheter som finns i övrigt. Det klär inte en kommunikationsminister särskUl väl altsäga att det hgger vallaktiska skäl bakom denna motion. När vi i glesbygdernakämpar för människornas existens där, deras möjligheter att få bo kvar ochutveckla ett näringsliv där och när vi arbetar för att man skall ta tUl varanaturtillgångarna osv., så skall vi väl inte slup i ett behöva bli beskyUda föralt handla av parlilaktiska skäl. Våra förslag syftar tUl alt skapa regionalpolitiskjämställdhet meUan olika delar av landet. Därför har vi önskat alttrafikpolitiska utredningen skulle undersöka den här frågan. Det är anledningentill vår motion och inle några parlilaktiska skäl. HerrCARLSSON i (c) kort genmäle: Statsrådet åberopade i sill anföranderörande motionerna om att del enligt en tidningsuppgift lär finnasriksdagsmän från , som har skrivit under motionen utan att velavad den innehöll. Uppgiften är hämtad ur en och blir inle merriktig för det. Den riksdagsman från som åsyftades var, som statsrådetNorling sade, undertecknad . Hur ligger det då lUl i verkligheten? De som känner migvet all jag inte skriver under handlingar eller en motion ulan att vetainnehållet. Sanningen är aUtså att jag läste motionen innan jag skrev underden. Det har jag också sagt till den tidningsman som frågade mig. Men jag harväl råkat ut för samma fadäs som statsrådet har gjort , atl ha blivitfelrefererad och feltolkad.