prot · FW0983 · 1973-12-31 00:00:00 — Dess bättre har oppositionen funderat lilel allvarligarepä della spörsmål, och dess förslag utmynnar i en hemställan om en skrivelsetill Kungl. med begäran om utredning. Del är i och för sig klokt gjort. Del är också en annan sak som förvånar mig. Jag vel intehur stora födslovåndorna varit, men oppositionen har ändå enat sig om enreservation.. Men som vanhgt måste representanterna för alla de tre partiernaplädera för reservationen här i kammaren. Om man kunde komma överens även i delavseendet, skulle ju kammarens deballid kunna förkortas. Jag skall , även om jag tagit upp ledamöternas tid medall säga detta, försöka all använda kortare lid än den som jag anmält genom attsom vanligt redovisa frågan en smula summariskt. är ju i gott sällskap i della fall,eftersom lokaliserings-utredningen, som prövat frågan atl användaskattesystemet som etl regionalpolitiskt instrument, sade att införande avlägre statsskatt för förelag inom vissa delar av landet skulle vara förenat medstora komplikationer och atl en sådan åtgärd redan ur tekniska synpunktersyntes vara svår all genomföra. Utredningen fortsatte på följande sätt: Vidare är möjligheterna till avskrivningar påanläggningstillgångar och nedskrivning av varulager saml avsättningar tillinvesteringsfonder så stora, att beskattningen av eventuella företagsvinsterknappast är någol av de slörsla problemen vid lokalisering stödområde. Riksdagenhar intagit samma ståndpunkt. Då så skett har det inte Användning av skattesystemet som regionalpolitiskt instmment,m. berott påall majoritet inle insett behovet av generella regionalpolitiskastödåtgärder utan på rent skattetekniska bedömningar. Beviset på det har vi jui det regionalpoliliska handlingsprogram med långtgående åtgärder av såvälselekliv som generell natur som antog . Men del är väl helt uppenbart all regionalpohliskdifferentiering av beskaltningen med olika skatteregler i skilda delar avlandet får snedvridande effekter och förorsakar betydande merarbete. Del ledertill kontrollsvårigheter och betydande skattebortfall, kanske ulan all man allskan bedöma om åtgärden har haft någon effekt ur regionalpolitisk synpunkt elleri varje fall den som man har avsett. Vad gjorde man där? Del komen högerregering med stort intresse för atl slå vakt om företagsamheten, och såinförde den regionalpoUtiskt skatlestöd - alltså rena subventioner tillföretagsamheten. Som ett exempel kan jag nämna atl man beräknade atl enbartstödet genom arbetsgivaravgiften skulle kosta . Det är aUtsåriktigt som vi säger att det blir skattebortfall. Resultatet av vad man harbeslutat i kanske man inle helt kan se ännu, men tendensen tyder på altdel inte får några regionalpoUtiska effekter. Del är verkligheten bakom vad manhar gjort i . Det finns i stödområdena i regioner som inle allsbehöver någol stöd, medan del å andra sidan finns områden utanför stödområdenasom verkligen skulle behöva stöd. Det finns län som ligger intill stödområdenoch som har det besvärligt. Jag kan ta län som exempel, där vi som äransvariga inom , inom näringslivet o. d. har diskuterat desvårigheter som vi har, därför atl vi ligger intill stödområdet, atl bevaraindustrin intakt. kanske även län tenderar all bli ett stödområdepå del här viset. Man kan alltså inle bara säga all bedriver manregionalpolitik med generella medel löser sig alla problem på ett alldelesutmärkt enkelt och sympatiskt sätt. Det är inle på del viset. Vad beträffar yrkandena om atl investeringsfondernas medelbör få användas inom stödområden utan särskilt tillstånd och utnyttjas inomandra områden endast under förutsättning av alt sådant tillstånd utöver vad somnu sker kombineras med krav på investeringar också i stödområdet, respektiveNorrlands inland och , bör man komma ihåg all de här fonderna hartillkommit i konjunkturpoliliskl syfte. har det inte hindratalt även lokaliseringspolitiska synpunkter har beaktats vid tUlståndsgivningen.Investeringsfonderna är i praktiken fria i stödområdena, även omman har bibehållit kravet på ansökan om att få la fonderna i anspråk osv. Menbortsett från del här - jag skall inte uppehålla mig mera vid det - vUl jag,som vi brukar göra då utredning pågår, hänvisa till att förelagsskatleberedningenskall pröva fondlagsliflningen och därmed sammanhängande frågor. Samtliga de yrkanden som har framförts i denu aktuella motionerna har tidigare avslagit, som jag sade. Några nyaomständigheter som motiverar ett annal ställningstagande av har motionärernaoch reservanterna inte åberopat. DärtUI kommer ju det regionalpolitiskaprogram som har antagit: regionalpohtiskt stöd i form avlokaliseringsstöd, investeringsstöd vid ulflyltning av privat förvaltning frånstorstadsområdena, ulbildningsslöd, sysselsätlningsslöd och flytlningsslöd tillarbetskraft med kvalificerad utbildning samt lokaliseringsstöd ochtransportstöd. Del är alltså ell omfattande program för att dhekl påverkanäringslivels regionala utveckling. Det måste vara den rikliga vägen och inleden andra, där man inte kan få någon kontroll över hur åtgärderna verkar, om dehar avsedd verkan, om de skadar andra områden, om del blir skattebortfaU m. m. Med della, herr talman, ber jag atl få yrka bifalllill utskottets hemställan. Användning av skattesystemet som regionalpolitiskt instmment,m. Det är ett par synpunkter som jag viU anförai anledning av vad sade. Han inledde med atl säga att del var elva motioner som låglUl grand för della belänkande, och det var rikligt. Men att de aUa hade väcktsi januari månad var inte riktigt, eftersom tre av dessa motioner har väckts ianledning av proposition nr 50, som behandlar regionalpolitiken. Del var hellerinte riktigt atl samthga dessa motioner krävde definitiva åtgärder. Motionerna893, 1016 och 1759, de cenlermolioner som ingår i del här paketet, kräver juslvad reservationen kräver - utredning och skyndsam prövning av frågan. När gör gällande att della skulle vara ellkrav på differentiering av statsskatten, så är del helt fel. Vi har inte denstatliga inkomstskatten som något exempel. Men del är åtskiUiga andra skattersom jag nämnde, såsom arbetsgivaravgiften och energibeskattningen. Låt mig beträffande vårt besök i säga att av deföredragningar av tjänstemän som vi där fick höra - det var inte politiker somgjorde föredragningarna - fick vi ingalunda uppfattningen att della var ellnytt grepp som en ny regering hade tagil. Jag kan dessutom hänvisa tUl strängttagel alla västeuropeiska länder som har infört differentiering avbeskaltningen för all uppnå bättre regional balans i näringslivet. Alla västeuropeiskaländer har ju ändå inte, , högerregeringar. Beträffande de här besvärligheterna som pekarpå är det klart atl vi också är medvetna om att della är ingenting som man huxflux kan besluta om. Vi är medvetna om all det finns problem, och del är därförsom våra moUoner och reservationen går ut på all vi skall utreda frågan och sehur stora besvärligheterna är och om vi kan övervinna dem. Vi är inte uteefter, som säger, att skaffa skattefördelar. Vi är ute efter attden här vägen nå resultat på del regionalpohtiska området. Under detta anförande överlog herr tredje vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar. HerrLARSSON i (fp): började med att säga all det varväldigt klokt all begära en utredning. Jag blev mycket glad och tänkte all numåste nog ha ändrat uppfattning. När han tyckte att delta 9 protokoU 1973. AnvändiUng av skattesystemet som regionalpolitiskt instmment,m. var kloktoch bra och berömde det, så skulle han naturligtvis i konsekvensens namn ocksåha föht det förslag som här framlades om en utredning. Med sedan blev jagbesviken. sade atl det också är bra att det bara blev enreservation. Att del finns bara en reservation visar väl alt del är en gemensamuppfattning hos oppositionspartierna i denna fråga, och jag tycker att man härkan konstalera att det föreligger en enig opposition. Sedan tyckte alt vi kanske skulle nöja oss medatt bara ha en talare för detta förslag. Sådana restriktioner har vi väl ännuinle börjat befatta oss med här i kammaren att vi har några bestämmelser om hurmånga som skall gå upp och tala, utan vi hoppas att friheten på delta områdeskaU bevaras även i fortsättningen. Vidare sade att det är väldigt krångligt attta ul olika skatt. Jag tror inte man skall överdriva den saken. Vi lar ju utolika skatt exempelvis i alla de olika kommunerna i landet, och jag har inlehört alt det är något större besvär med det. Vi får deklarera våra inkomsteroch får en skattsedel på både statlig skatt och kommunalskatt. Det skiljerberoende på var man bor i de olika orterna inom etl län, och här rör det sig ombetydligt mindre områden. Man skall alltså inte överdriva dessa svårigheter.Med de tekniska möjligheter man nu har tror jag all detta egentligen är enbagatell. Det är klart att del ligger någonting i vad , atl om man nu skuUe sälla in stöd i etl visst område skulle en del andralän kunna komma i kläm. Men det är väl inte så vi tänker oss den härverksamheten. Vad den syftar tUl är framför allt atl få ett utökat näringsliv somkan sysselsätta människorna här i landet, och vi har del ju inle så där särskUlvälbeställt på del området. Det är inle fråga om att man skall ha en exakt ramför vårt näringsliv, ulan syftet är att få en utökning av näringslivet. Vidare påpekade att investeringsfonderna ärfria. Man skaU visserligen begära alt få använda investeringsfonderna förlokaliseringsändamål - del är riktigt men fonderna är inle styrande. Härligger den väsentliga skiUnaden i förhållande lill vad vi begär när det gällerlokaliseringsfonderna, där hela fonden måste användas för lokaliseringsändamål,I fråga om investeringsfonderna är det hipp som happ där beror det på omfinansministern tycker alt del skall användas si eller så mycket inomstödområdet eller inle. Det är alltså en väsentlig skillnad. började med all ge en eloge tUlde borgerliga partierna, och det skall vi väl bara vara lacksamma för. Jagskulle tro att kommer atl få anledning alt vara lika tacksam fleragånger. Men sedan var det slut på välviUigheten, Del här meddifferentierade skatter ansåg vara enbart negativt del fannsinget positivt i det. har talat om , Låt mig nämna ettannat land , Ingen har väl kunnat undgå att se de annonser om Irlandsom förekommit och enligt vilka man vill ha företag lUl , Och vad Jo, med skalleförmåner för företagen i startskedet. Man bortser aUlså frånde utgifter som uppkommer där, för man vet att man får in pengarna viaarbetslagarna i släUel, Kanske vi skall göra ell studiebesök på nästa gångmed skatteutskottet för alt vidga våra vyer! i nämnde all staten lagt ut 185 miljoneri stödområdena och tagit in 600 miljoner i arbetsgivaravgifter. Detär väldigt god utdelning på en investering. Om man lägger ul 185 mUjoner ochfår tUlbaka ett överskoll på 415 mihoner blir del inle mindre än 225 procentsförräntning, visar väl om någol alt del hela är snett. Detinnebär egentligen, för atl göra en omskrivning, all man försöker botasjuka med selektiva åtgärder i stället för all via skallepolitUcen hindra allsjukdom uppstår. Del har lagts fram ett betänkande av en utredning somheter glesbygdsulredningen. Jag tycker atl skulle läsa della, omhan inte redan gjort del, och har han läst det, så bör han studera delnoggrannare. Del är ett enigt belänkande som på intet sätt utesluter atl andraåtgärder än de som regeringen vidtagit skaU vidtas. Och jag tycker det vorevärt atl försöka med andra åtgärder, för det gäller ju inle regeringensprestige, ulan det väsentliga är att få fart på näringslivet. anmärkte på alt jag talat om"alla motioner". Det gjorde jag inle jag hade en reservation i mittanförande. Men det är väl inte så myckel atl diskutera, I molion talas det emellertid om"skyndsam prövning och förslag". Jag har fattat detta så atl härskuUe del helt enkelt läggas fram ett definitivt förslag, men har man alltsånöjt sig med ett rent ulredningsyrkande. Det var delta jag framhöll i mittanförande. Jag förslår inle all i inte ser en skillnadmellan kommunalskatt och skall på förelag. säger all del är välingen skUlnad - vi har ju olika kommunalskatt i del här landet. Ja, menkommunerna tävlar i vart fall inle med skattesystemet, del har de ganska svårtall göra, Visserhgen bedriver de PR för att få företag lokaliserade mom sinagränser, men all differentiera företagsskallen i olika områden måste ändå varaen väsentlig skUlnad, Del går helt enkell inle alt jämföra kommunalskatten, somlas ul för alt klara den service man anser att människorna inom ett visstområde skall ha, med all ha arbetsgivaravgift för vissa förelag men inle förandra, all en del arbetsgivare skall ha möjhghet all användainvesteringsfonderna men för andra skall den möjligheten begränsas osv. Delmåste ändå vara en väsentlig skUlnad, Jag har ingen anledning atl la Ullbaka någol av del jagsade om , Jag står fast vid atl del var en högerregering som genomfördesystemet där och hade intresse av atl subventionera företag nära nog oavsettvad systemet i övrigt hade för verkningar. Del är en väg som vi inte anser osskunna beträda. Vi vUl ha en företagsbeskattning som är så konkurrensneulral sommöjligt, och vi vill stödja företagen på det sätt som vi har skisserat i detregionalpolitiska programmet. Användning av skattesystemet som regionalpoUtiskt instrument,m. Godkännande av vissa internationella överenskom melser påden intellektuella äganderättens område, m. m. HerrLARSSON i (fp): har missuppfattat mig. Vad jagvände mig emot var farhågor att administrationen skulle bli såbesvärlig, om man tog ul skatten på så sätt att man hade olika skatt inomskilda områden. Det var där jag gjorde jämförelsen och sade atl det ju gårmyckel bra alt klara den saken administrativt när det gäller kommunalskatten,och det är ändå bra myckel krångligare än om hänsyn bara skall las till detinre och del yttre stödområdet. Där är gränsdragningen lättare. Men man klararsom sagt utan något administrativt krångel att ha olika kommunalskatt medhänsyn till var inom landet företagen bedriver sin verksamhet. Och del måstevara betydligt enklare atl administrera löneskalten. Del var vad jag påpekade.Men del missuppfattade tydligen , Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs på bifall tilldels utskottets hemställan, dels reservationen av i Arrie m, fl,,och förklarades den förra propositionen vai-a med övervägande ja besvarad.Sedan begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vill atl kammaren bifaller skalteulskollets hemställan i betänkandetnr 29 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen av her-r Josefson i Arrie m, fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flerlalel av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparal. Denna omröstning gav följande r-esultal: § 6 Godkännande av vissa internationella överenskommelser på den intellektuella äganderättens område, m. m. För-edrogs lagutskottets betänkande nr 1 5 i anledning avKungl. Maj:ts proposition 1973:15 angående godkännande av vissa internationellaöverenskommelser på den intellektuella äganderättens område, m. m., jämtemotioner. HerrLUNDBERG (s): Jag skall villigt erkänna att jag, närupphovsrätten infördes i vårt land, var bestämd motståndare mot atl man skullege en enskild person monopol på en idé som under generationer växt fram, menframförts av en tUlfällighet. Del föreligger nämligen inle upphovsrätt som ärknuten lill viss person, men den frågan har jag inle tagit upp i del härsammanhanget. Vi har i motionen 1667 tagil upp frågan hur man skallkunna skydda vissa verk eller handlingar som anges i bl. a. att kunna skydda de inspelningar som landsmåls- och folkminnesarkivenoch svenskt visarkiv har gjort. Dessa inspelningar har tillkommit underuttrycklig försäkran av ansvariga på landsmåls- och folkminnesarkiven ochsvenskt visarkiv att de inte skaU utlämnas till allmänheten ulanuppgiflslämnarnas samtycke. För att över huvud taget kunna göra sådana inspelningar ärdet angelägel att man kan ge de medverkande försäkran att materialet inle skallutlämnas lill allmänheten och inle utnyttjas i olika situationer annal än underansvarsfull kontroll. Jag skaU erkänna att jag personligen har varit med om atlförsöka fä fram inspelningar som man gjort ute bland menigheten av folkmål, avuttryckssätt och av vissa händelser. När tryckfrihetsförordningen en gång antogsavsåg man med "allmänna handlingar" självfallet inte bandinspelningaroch liknande. Del var ett okänt begrepp då. Domstolarna har sedan här gjortetl slags lagtolkning. Jag vill i detta sammanhang erinra om all domstol ickeäger göra sådan lagtolkning under lid då är samlad, om dennalagtolkning tangerar grundlagen, t. ex. gäller tryckfriheten. En ändring avsådan lag måste göras enligt de regler som gäller för grundlagsändring. Domstol har emellerlid givit stadgandet om allmännahandlingars offentlighet en viss tolkning, och det innebär att vi nu när viskall ta ställning till en lagstiftning som den i föreliggande förslag tvingasställa frågan: Skall man tillmäta denna lagtolkning så avgörande betydelse atlman riskerar atl omintetgöra möjligheterna att fortsätta med eninspelningsverksamhel som bedrivs av dialekt- och ortnamnsarkiven? Jag har enkänsla av atl utskottet i princip och i stort sett delar meningen all del ärorimligt atl stadgandet om allmänna handlingars offentlighet drabbar deinlressen som vi har företrätt i motionen. Jag tolkar del så atl utskottet istort sett godkänner vad vi har anfört i motionen men att utskottet är bundettill ell beslut som fattats här i och där man icke angivit vUkahandlingar som skaU omfattas av upphovsrätten del har man knutit till vaddomstolarna har ansett. Utskottet säger sig inte vara behörigt att säga ifrån idenna fråga. Det skall vi inle diskutera; på den punkten kan man ha delademeningar. Jag menar alt grundlag skall vara helig. För mig är del självklartall den tolkning som här gjorts av domstolar av begreppet allmänna handlingarstrider mot grandlagen, men därom skall inte jag yttra mig. Ulskollet förutsätteremellerlid alt denna tolkning skall verifieras i den nya grandlagen. vUl jag fråga utskottets ärade talesman, om skrivningenuttryckligen innebär all skall uppmana Kungl. Maj:t all före år 1974framlägga etl lagförslag som gör del möjhgt alt fortsätta denna frånvetenskapliga och andra synpunkter viktiga verksamhet. Jag tänker på upptagningav folkmål, insamling av berättelser om händelser som inträffade i det gamlasamhället, inspelning av musik m. m. Man söker där få fram det mest typiska,som inte bara hör samman med respektive verk Godkätmande av vissa internationella överenskommelser påden intellektuella äganderättens område, m. m. Godkännande av vissa internationella överenskom melser påden intettek-tiiella äganderättens område, m. m. utanjämväl med sättet atl framföra del, så all vi kan bevara kunskapen ålframliden. Vi som har varit med om atl insamla sådant material harerhållit ett uttryckligt löfte om atl materialet endast skulle användas förvetenskap-Ug forskning och icke kunna utnyttjas för andra ändamål. Om någotsådant skydd inle ges, kan landsmåls- och folkminnesarkiven och visarkivet antingentvingas bryta mot delta löfte eller också kan materialet undanröjas, vilketmåste sägas vara orimligt. Del är svårt att veta hur man egentligen skaUtolka utskottets skrivning. Jag föreställer mig alt jag inle bara kan yrkabifall tUl motionen, om den tolkning som utskottet gör skulle vara riklig.Därför kanske jag får nöja mig med all be om en förklaring, all utskottetförutsätter alt skall få ell kompletterande förslag från Kungl, Maj:tsom gör del möjligt att fortsätta denna verksamhet och ändå skydda dem somlämnar malerial. Jag tror det är viktigt både med hänsyn tUl all folkmålen börbevaras och även ur andra synpunkter att denna verksamhet kan fortsätta. i (fp): har i sm molion yrkat att 24 a § i upphovsrätlslagen skaU ändras därhän, alt det i stadgarna omtalade tillhandahållandel avallmän handling utan hinder av upphovsrätt endast får ske på sätt som anges i 2kap, 8 § tryckfrihetsförordningen. Delta är givetvis också föredragande statsrådets mening.Han har direkt åsyftat delta med silt förslag, SkiUnaden är emellerlid den atlstatsrådet och har ohka uppfattningar om hur 2 kap, 8 §tryckfrihetsförordningen skaU tolkas, I della lagrum talas del om "allmänhandling". menar att stadgandet endast skall ansestUlämpligt på skriftlig handling, såvitt man kan utläsa det av motionen.Statsrådet har däremot i sin motivering tUl lagförslaget pekat på allutvecklingen i rättspraxis inneburit en utvidgning avhandlingsbegreppet och atl också ljudupptagning i vissa fall kan anses utgöraallmän handling enligt tryckfrihetsförordningens mening. varockså inne på den saken. Att göra en sådan ändring i 24 a § som föreslås i motionen är uppenbarligen omöjligt. Några tolkningsregler om vad som skallförstås med begreppet "allmän handling" i tryckfrihetsförordningenhör givetvis inle hemma i upphovsrätlslagen och skulle för övrigt bli heltverkningslösa, eftersom tryckfrihetsförordningen i egenskap av grandlag harhögre slalsrältslig valör än upphovsrättslagen har. Utskottet har i belänkandet understrukit att denföreslagna 24 a § upphovsrättslagen inte bör uppfattas som någon principiellnyhet utan närmast får ses som en erinran om tryckfrihetsförordningens existensoch därmed en lagleknisk förbättring, ett i upphovsrätlslagen infört klarläggande.Såsom utskottet närmare utvecklat på s. 3638 i betänkandet bör man nämligeneftersträva en lagteknisk samordning meUan tryckfrihetsförordningens ochupphovsrättslagens olika regelsystem. Om inte skulle anta denföreslagna 24 a § - jag gör det tankeexperimentet - skulle detta inlemedföra någon avgörande förändring; det skulleendast innebära atl en oreglerad lagteknisk konfUkl mellantryckfrihetsförordningen och upphovsrätlslagen skulle beslå. Tryckfrihetsförordningensdignitet av grundlag medför emellertid all tryckfrihetsförordningen itveksamma faU får företräde framför författningsbestämmelser av lägreslalsrältslig valör. Om 24 a § skulle utgå ur förslaget, skulle del visserUgenkunna uppslå risk för alt en myndighet av oförslånd skuUe vägra alt på begärantillhandahålla avskrift av en allmän handling under åberopande avupphovsrättslagens bestämmelser om upphovsmannens ensamrätt alt mångfaldiga siltverk, men om saken skulle ställas på sin spels i domstol skulle reglerna omallmänna handlingars offentlighet i 2 kap. tryckfrihetsförordningen gesföreträde så all skyldighet all tillhandahålla avskrift skuUe anses föreligga. Jag vUl också påpeka alt tolkning av 2 kap.8 § tryckfrihetsförordningen slår i direkt strid med det av nyligensåsom vUande antagna förslaget om ändringar i andra kapitlet tryckfrihetsförordningen.Enligt della förslag skaU det fr. o. m. uttryckligen framgå avtryckfrihetsförordningen att vad som där sägs om allmän handling också skalltillämpas på ADB-upptagningar och andra upptagningar av teknisk natur, t. ex.mikrofilm och fonogram. Jag hänvisar lill vad utskottet har sagl på s. 40 i betänkandet. Äv motion framgår atl vad han syftat tUl äralt i första hand bereda ett sekretesskydd för de till innehållet i vissa fallganska känsliga fonogramsamhngar som finns hos dialekt- och ortnamnsarkiven ochsvenskt visarkiv, som sedan den är en statlig myndighet och alltsåär underkastad lagsliflningen om allmänna handlingars offenlhghel. motion innehåller - det vill jag gärna säga- ett värdefuUt påpekande, sett från kulturpolitisk synpunkt. Utskottet har ocksåhelt delat uppfattning all del är mycket angelägel all beredaett lämpligt utformat sekretesskydd för DOVÄ:s samlingar av inspelningar. Ochdel är del väsentliga i motion. Ulskollet har sökt tiUgodose delgenom motionen aktualiserade skyddsbehovet pä det enda sätt som står tUl budsi detta lagstiftningsärende, nämhgen genom alt påfordra ändringar isekretesslagstiftningen. Utskottet har därför föreslagit all skaU geKungl.