prot · FW0999 · 1973-12-31 00:00:00 — Som det redan har erinrats om bhr inte riskåtagandetstörre för den mindre företagaren om han driver sitt företag som enskild firma.Kreditvärdigheten måste nämligen kompletteras med personlig borgen i de allraflesta fall. Reservanterna bör nog kunna invänta den proposition somkommer och se vad den innehåller innan nya utredningar föreslås blitillsatta. Jag tror inte att herrar reservanter tagit upp nägot merai betänkandet som direkt berör reservationerna. Jag ber därför, herr talman,att få yrka bifall till utskottets förslag. Med hänsyn till den långt framskridna tidenskaU jag fatta mig kort och bara beröra några få saker. Det har emeUertidställts en del frågortill mig som gör det nödvändigt att jag säger åtminstone något. Först vill jag helt kortfattat påminna om bakgrunden tillden här reformen. Vi kan konstatera att vi i vårt land har anmärkningsvärtmånga aktiebolag, 125 000 i runt tal. Vi kan vidare konstatera att de har ökati antal i rask takt. Är 1960 fanns det bara 44 000, är 1966 var vi uppe i 65000 bolag och bUdades över 40 000 bolag. Om -vi jämför dessa förhållanden med andra länders jagtar ett enda exempel, - finner vi att medan har 125 000aktiebolag har den stora industrinationen 85 000 bolag som ärjämförliga. Man kan fråga hur det kan komma sig att vi har en sådanenorm mängd aktiebolag i det här landet. TUl en början kan konstateras att deti naturligtvis är utomordenthgt lätt att bUda aktiebolag. Man behöverinte större aktiekapital än , och i realiteten behöver man inte detheller, därför att aktiekapitalet kan bestå av en revers på huvudaktieägarensjälv. Men det svarar naturhgtvis inte på frågan varför vi harfått så många bolag. Varför är det så populärt att bilda bolag? Ja, bolaget ärnaturligtvis en bra företagsform därigenom att det medger att man bedriver ekonomiskverksamhet utan att ta personligt ansvar. Det har sina fördelar när det gälleratt anskaffa kapital. Det har sina risker, som jag strax skaU komma till. Det är vidare ett faktum att aktiebolaget är fördelaktigti i skattehänseende i vissa sammanhang. Men det är tyvärr också sä och där kommer vi tUl det väsenthga och det htet tråkiga att aktiebolagsformenmöjliggör fiffel och missbruk av ohka slag och inte minst skatteflykt. Att detunder senare år har bhvit så enormt populärt att bilda bolag har tyvärr ettalldeles påtagligt samband med de här skatteflyktsmöjligheterna. Metoderna närdet gäller att utnyttja och missbruka bolaget för att smita från skatter ochandra sociala skyldigheter är legio. Taxeringsmyndigheterna i landet skuUe kunnaberätta mycket om detta. Jag skall inte göra det; några exempel pä skatteflykt ärav den arten att vi alla i några sammanhang har stött pä den i tidningarna. Omman är ägare av ett aktiebolag slår man helt enkelt ut vmsten på hela familjen,så slipper man progressiviteten i beskattningen, eller man använder aktiebolagetpä det sättet att man i stället för att ta ut vinsten i sin lön lånar pengar avföretaget för sin egen konsumtion, och eftersom man är sin egen långivarebestämmer man ju själv när man skall bh krävd på de där pengarna. Det kanske ärlångt om länge, det kanske är aldrig och så slipper man helt och hållet betalaskatt. Det finns otaliga andra metoder också, och dettaxeringsmyndigheterna vet att berätta om dem är ganska upprörande. Detta har varit ett av motiven för att vi har givit denhär delen förtur. Vi måste ha ändringar till stånd, både höjning avaktiekapitalet och förbud mot att låna ur det egna företaget, som om det intesätter stopp för den här typen av transaktioner i varje faU kraftigt begränsaroch försvårar missbruk. Konvertibla skuldebrev m. m. 13 protokoll 1973. Konvertibla skulde brev m. m. Vad man allmänt kan kräva av en person som startar ettaktiebolag är naturligtvis att det är en seriös person. Den som startar ettföretag tar på sig ett ansvar mot arbetstagarna och mot samhället. Vi vet attdet tyvärr detta får inte missuppfattas som någon avog insäUning tillsmåföretag frän min sida, för det är det visst inte finns rätt mänga företagsom inte är önskvärda därför att de inte fyller minimikraven på ansvar gentemotlöntagarna och samhället. Industriministern nämnde i en debatt iriksdagen, att delegationen för de mindre och medelstora företagen har gjort enkartläggning av konkursutvecklingen 19661970, I den utredningen kunde mankonstatera konkursema har ju varit rätt mänga - att av dekonkursdrabbade aktiebolagen hade hälften bara i aktiekapital. Detsäger någonting om riskerna med dessa företag - de kan lätt stå pä öronen. Detbetyder, i den män de har anställda, att dessa blir arbetslösa. Det innebarförr i världen också att de anställda riskerade sina lönefordringar. Detta harvi klarat nu genom att ge statlig garanti för lönefordringar. Det innebärvidare att skattefordringarna blir lidande; staten kan inte som andraborgenärer skaffa sig säkerhet. När det aktiebolag som startats med aUtför storoptimism och alltför liten ansvarskänsla går i konkurs betyder det alltså attskattefordringar och samhälleliga avgifter blir lidande, och vi andra färbetala kalaset. i Heden sade att "det här med skatternahar ni ju klarat ut , sä det är väl inte så mycket att bråka om". En delförbättringar har vi naturligtvis gjort. Vi har förstärkt taxeringskontroUen,vi har också ändrat lagstiftningen sä, att det blir möjligt att i ett sammanhangtaxera bolaget och dess huvudaktieägare även om de bor på skilda orter. Det ärett framsteg, men det löser inte de olika problemen med möjlighetema att fuskasig till skatteförmåner genom att låna, att slå ut inkomsterna pä olikafamUjemedlemmar osv. Tyvärr blir inte, i Heden, dessa ändringar iaktiebolagslagstiftningen mer eller. mindre överflödiga pä grund av denförstärkta taxeringskontroUen och de ändringar i taxeringslagstiftningen somvi redan genomfört, VUka ändringar vi skall göra för att komma tUl rätta medmissbruksriskerna och för att stoppa företag som icke är till gagn församhället är naturligtvis en avvägningsfråga. Förbudet mot att låna ur det egnaföretaget för privat konsumtion tycks alla acceptera i princip, och jag skallinte närmare gå in på den frågan. Jag vUl bara kort svara ,eftersom han ställde en fräga till mig. Frän det principiella förbudet mot att låna av det egnaföretaget skall dispens kunna ges i vissa typfall, t, ex, när ettfamiljeföretag mäste låna pengar för att klara arvsskatten eller när endelägare i ett familjeföretag måste ha pengar för att lösa ut andra delägare isamma familjeföretag. Uttrycket "synnerliga skäl" markerar att vivill ha en restriktiv tillämpning av dispenserna, men i vissa typfall måste manalltså ge dispens, däribland dem som syftade på, Det mest kontroversiella i detta förslag äraktiekapitalets storlek. Det beloppetfastställdes , när vi fick den nuvarande aktiebolagslagen, och det vardetsamma , Vi harföreslagit en höjning tUl . Låt mig först som sist säga att här finns naturligtvisingen form av högre visdom. Det finns ingen högre visdom som säger om 20 000,50 000, 75 000 eUer är det rätta. Det är en bedömnings-fråga.Vid avgörandet av den frågan får man ta hänsyn till vissa synpunkter. Den enasynpunkten är att det bakom de företag som startas mäste finnas en ekonomiskryggrad, antingen i den formen att grundaren har personligt ansvar eller, omman bildar aktiebolag, att han sätter in litet pengar, bildar en bas förverksamheten och kan ta sitt ansvar mot löntagare och samhälle. Den andra synpunkten är att vi genom höjningen av aktiekapitaleti förening med förbudet att låna tUlbaka aktiekapitalet av företaget åtminstonekraftigt skall kunna begränsa skrivbordsbolagen och missbruken avaktiebolagsformen. Vi har bedömt som en lagom gräns. Då herrPersson i Heden och andra talar om att detta är farligt med hänsyn tillnyetableringen av småföretag vill jag framhålla, för det första i anslutningtill vad jag sagt och vad TCO påpekade i sitt remissyttrande, att detfinns en del människor som gör bättre i att inte starta företag. En alltför låggräns får vi inte ha, Enhgt min bedömning är 20 000 alldeles för lågt. För detandra har jag den principiella uppfattningen att vi på alla möjliga olika sättskall hjälpa småföretagen. Jag skall inte försöka tävla med dem som har debatteratsmåföretagens problem tidigare här och under veckans lopp. En rad ohkaåtgärder från samhällets sida har vidtagits och vidtas för att hjälpasmåföretagen med kapitalförsörjning, marknadsföring, export osv. Men vi mäste ändå ställa vissa sociala minimikrav även påsmåföretag. En småföretagare kan inte få dispens frånarbetarskyddslagstiftningen. Om vi skärper arbetarskyddslagstiftningen ochstäUer högre krav pä maskiner och arbetsmUjö så att inte arbetarna skaU behövariskera hälsan i jobbet måste de reglerna få gälla även på en hten arbetsplats.Det kan inte hjälpas. Om vi kommer att lagstifta om anställningstrygghetenoch bestämmer att den anställde i princip skaU ha skydd mot arbetsgivarensgodtyckliga behandhng när det gäUer uppsägningar, friställningar etc, gällerdet människor högre upp i de aktiva åren, som man måste friställa, måste man gedem läng uppsägningstid - den dagen mäste vi också acceptera att lagen gälleräven för småföretagen. Vi kan inte säga att en person som råkar tjänstgöra päett skall behöva riskera hälsan i jobbet, fä lemmar avklippta imaskiner, han skall inte behöva riskera att fä gä frän den ena dagen tUl denandra eller med 14 dagars uppsägningstid, det går inte, Pä samma sätt, menar jag,måste vi ta en viss hänsyn till den sociala aspekten när vi bestämmeraktiekapitalets storlek. Skall man driva företag utan personhgt ansvar måstedet i alla faU finnas någon ekonomisk ryggrad. Då krävs ett belopp som äravsevärt högre än . Det skall vara värt det ansvar som måstefinnas om man tar människor i sin tjänst. Jag ville bara i korthet och i allt saktmod, och iförhoppningen att icke ha provocerat någon till ytterligare debatt, ge någotUtet av min grundsyn på de här problemen. Jag villtUl sist och litet osammanhängande och sporadiskt försöka Konvertibla skuldebrev m. m. Konvertibla skuldebrev m. m. besvara defrågor som ställts till mig. Frågan om dispens från låneförbudet har jag redanbesvarat. Men det var åtminstone en till som ställde. Det gälldeden kvalificerade majoritet som behövs, enligt hans uppfattning, för att manskall fä besluta om riktade nyemissioner där man avstår från de gamlaaktieägarnas företrädesrätt eller bemyndigar styrelsen att göra den typen avemission. åberopar minoritetsskyddssynpunkter och säger att det ärnäringslivets egen uppfattning att här bör vara kvalificerad majoritet. Ärdetta näringslivets egen uppfattning, då är det ingenting som hindrar bolagenatt ta in bestämmelser om kvalificerad majoritet i bolagsordningen. För min deltycker jag att det annars normalt bör räcka med enkel majoritet. i (c) kort genmäle: Även om jag frestar talmannens tålamod genomatt nu ta till orda, måste jag för klarhetens skull fråga om jagmöjligen missuppfattat honom. Jag tyckte att han sade att inte villtiUföra bolagen nägot nytt kapital. Jag vUl då hänvisa tUl att vi hararbetat för och alltjämt arbetar för att bolagens kapital skall ökas. Viarbetar för att hjälpa bolagen tUl större möjligheter att få låna pengar. Detfinns redan möjligheter för nya intressenter att teckna aktier i större eUermindre omfattning, och jag hoppas att denna möjlighet alltjämt skall finnas. HerrPERSSON i Heden (c) kort genmäle: Jag skall också, herr statsråd, försöka varaså saktmodig och lugn som möjligt. Det är ju skönt att diskutera i lugnt tempo. Statsrådet frågade varför det har bUdats så många bolag,och han svarade själv att det är därför att beskattningsreglerna är gynnsammareför företag i bolagsform än för andra företagsformer. Men alla små 5000-kronorsbolag har väl inte bUdats för att komma ifrån skatt. Det torde ocksåvara fel att försvåra man kan nästan säga omöjliggöra för lojala medborgareatt använda en lämphg företagsform bara därför att det också finns människor idet här landet som försöker fuska med skatten. Jag vill peka på ett par typer av företag, nämhgenlantbruk och vissa serviceföretag, t. ex. bensinmackar, som uteslutande skötsav ägaren och hans hustru. har man böriat driva lantbruk iform av aktiebolag på grund av, som jag nämnde i mitt första inlägg, ÄTP-systemetsutformning. Jag känner många lantbrukarfamiljer där hustrun sköter djurenensam. Men hon kan inte tiUgodoräkna sig lön av inkomsten från jordbruketdärför att maken står för företaget. Eftersom hustrun inte får någon ersättningsom kan deklareras som inkomst, blir hon inte berättigad till några avdrag ochhon får inte heller tiUgodoräkna sig några ATP-poäng. Om verksamheten emeUertiddrivs i form av aktiebolag, blir det annorlunda. Det torde väl ändå vara fel att sätta fordringarna påaktiekapital så högt att det blir omöjhgt för den här typen av företagare attanvända den företagsform som är lämpligast. Intill dess vi får en annan företagsformtorde det vara riktigt att följa utredningens förslag om en minimigräns vid . HerrLIDGARD (m) kort genmäle: Jag begärde ordet för att göra på att jag hade yrkat bifall även till reservationen 3. Den passusi utskottsbetänkandet som vi vill ta bort med den reservationen innehållernämUgen påståenden och uttalanden som reservanterna inte viU ställa sig bakom. Konvertibla skuldebrev m. m. Endast ett par ord tUl i Heden. Är man missnöjd med skattelagstiftningen, så är det denman skall begära ändringar i. Företagsbeskattningen är ju föremål förutredning. Det kan aldrig finnas skäl att behåUa en bolagslagstiftning sominnehåUer tokiga regler som inbjuder till missbruk. i Heden (c) kort genmäle: Jag vill erinra om attnär ATP-reformen beslutades framfördes de synpunkterna från håU. Vihar också i motioner vid ett flertal tUlfäUen framlagt förslag i ärendet, mende har avvisats. Jag vill än en gång säga att i avvaktan på utredningen tordedet vara riktigt att fastställa aktiekapitalet i dessa småbolag i enlighet medutredningens förslag. Det vore ett bevis pä att man har en viss vilja för enfortsatt existens för den mindre företagssamheten i det här landet. HerrSVEDBERG (s) kort genmäle: Jag ber om ursäkt att jag inte uppfattade attreservanterna yrkade bifaU även tiU reservationen 3. Det beror väl på att detinte framfördes någon motivering i det sammanhanget. Till i viU jag säga att jag väländå inte påstod att var ointresserad av att bolagen blev försörjda medkapital. Men det förhållandet att och övriga centerledamöter iutskottet har yrkat avslag på förslaget om förhandsbemyndigande ät styrelsenoch även på förslaget om avvikelse från företrädesrätt för tidigare aktieinnehavaretyder väl på att ni i det hänseendet är restriktiva mycket mer restriktiva änpropositionen men även i jämförelse med det förslag som moderater ochfolkpartister har framfört i utskottet. Jag skall på grund av den sena timmen inte gemig in i någon debatt i detta ärende. Vi har ju hållit långa debatter omnäringslivet och kapitalmarknaden de senaste dagama, så aUting har säkertblivit vinklat från alla håll. Jag skulle emellertid vilja peka på vad som står ireservationerna I och 2 från . Där finns ett par intressantakonstateranden. Man är från sida inte riktigt nöjd med deinstrument som vi har velat skapa för att man lättare skaU kunna utföraemission av aktier. Det har varit näringslivets önskan att man skulle skapasådana här finansieringsformer och att man skulle anpassa villkoren efter detläge som rådde på marknaden just vid emissionstUlfället, Därför har regeringenföreslagit att styrelsen skulle kunna få bemyndigande av bolagsstäm- Konvertibla skuldebrev m. m. man attsjälv besluta om emission, sä att den kunde ske vid mer lämplig tidpunkt, Bäde när det gäller detta och när det gäller avvikelserfrån företrädesrätten för de hittillsvarande aktieägarna finner centerpartietrisk för maktkoncentration hos en grupp av aktieägare. Den gruppen måste ändårepresentera minst hälften av de på bolagsstämman representerade aktierna. Jagtycker att talet om maktkoncentration egentligen är htet av dimbildning, därföratt genom de förslag som framför och i motiveringen för att detföreligger risk för maktkoncentration skapar man egenthgen barriärer mot degrupper utanför aktieägarnas krets som skulle vara villiga att satsa kapital, I fråga om avvikelse frän företrädesrätten talar centernom att man borde skapa likställighet för alla aktieägare. Men även omaktieägarna är likställda, är de ofta mycket privilegierade i förhållande tiUdet kapital som står utanför, t, ex, AP-fondsmedel, sådant kapital som sökersig mot företagen och verkligen skulle kunna bli ett friskt och riskviUigtkapital, I gär talade man frän talarstolen om den psykologiskatemperaturen inom företagen, om att man skulle ha nytt kapital förproduktsatsningar och att man skulle höja temperaturen i de stagnerandeföretagen. Genom att önska att man skall bibehåUa aktieägarnas företrädesrätt -kanske på grund av vissa vinsthänsyn kan man medverka tUl att emissionsvillkorenblir så snäva, att kapital från helt nya finansieringskäUor inte får någotfritt flöde in i företagen. Detta kan som sagt gälla bl. a. AP-fondpengar. Dåär det ju fråga om hundratusentals, för att inte säga miljontals ägare, somstår bakom. Detta kan ju knappast medverka tiU någon maktkoncentration förnågra fä personer eller familjer som man ser . Jag tror inteatt någon aktieägargrupp skulle bli direkt diskriminerad. Vi har engeneralklausul som ser till att ingen aktieägargrupp kan tillämpa sigotillbörliga fördelar vid olika beslut. Jag har velat peka på detta då jag tror att man bör varaförsiktig när man använder sådana uttryck. Bakom detta kan dölja sig att detblivit maktkoncentration för helt andra grupper. När man talar om att aktiebolagskapitaletnu skall bli alldeles för högt, finns det anledning att påpeka att 80procent av aktiebolagen är enmans- eller fåmansbolag. Man talar här om de småoch medelstora företagen, men en stor del av dessa bolag är sådana att de tillhela sin utformning borde vara vanliga firmor med personligt ansvar. När mantalar om att det kanske är ATP-skäl.och andra personliga skäl som gör att detbildas aktiebolag, kan det finnas anledning att påpeka att bara långt efter det att ATP skapats och blivit en allmänt känd företeelse harantalet aktiebolag ökat . Troligtvis liggerskattetekniska hänsyn bakom. Statsrådet har här nämnt på vilket sätt man kanmissbruka lagstiftningen. Jag skall inte gå närmare in på den saken. Utskottet har på en punkt använt sin initiativrätt. Det ärkanske en mycket liten sak, men det finns nog anledning att påpeka det. När detgäller lån till aktieägare och deras anhöriga har man i lagen helt hållit sigtill släkt och svågerskapsbanden. Med hänsyn till att vi under arbetet medgiftermälsbalken fått ta itu med en hel del frågor kring just familj-ochsamboendeförhållanden har utskottet hemställt till Kungl. ävensådana personer som har en äktenskapshknande samlevnad med aktieägare ellermedlem av styrelsen inte skaU kunna få lån i aktiebolagen. Jag hoppas attstatsrådet i en senare revision kan ta hänsyn till det initiativ som utskottethar tagit. Jag yrkarbifall tiU utskottets förslag. i (c) kort genmäle; Pä grund av att klockan är så mycket och jagvet att övriga kammarledamöter vill komma härifrän ber jag att få återkommatill denna debatt vid ett annat tillfäUe, . Jag vill dockkonstatera att vi icke på nägot sätt är motståndare tiU att det föres in frisktkapital i aktiebolagen. Vi har inte på nägot sätt - vare sig i vår motion ellervår reservation - gått emot detta. Jag skall som sagt inte orda mer om detta utan ber att fååterkomma vid ett annat tillfäUe. Konvertibla skuldebrev m. m. HerrHOVHAMMAR (m): Många har åberopat den sena timmen, och detvill också jag göra. Men som representant för en rätt stor grupp företag viUjag säga några ord i anslutning till den motion vi har väckt. Det är uppenbart att höjningen av lägsta aktiekapital ärett problem för de mindre och medelstora företagen, herr statsråd, och det kommervi inte ifrån. Men jag hänvisar tiU den motion vi har väckt. Den ärundertecknad av representanter för de tre icke-socialistiska partierna med migsjälv som första namn. Vi säger att aktiebolagsformen är lämplig och avpassadäven för småbolag. Handlaren som arbetar med sin hustru i rörelsen riskerarsambeskattning, om han mäste gå över till firma. Den ena parten kommer inteheller att fä åtnjuta sociala förmåner i och med en övergång till dennaföretagsform. Vi tycker att det är en stor fördel att företag oavsettstoriek kan röra sig inom en och samma företagsform, nämligen inom den ram somaktiebolagslagen medger. Det västtyska GmbH-systemet har just visat sigopraktiskt dä ett växande företag har måst övergå tiU annan företagsform. Denbefintliga aktiebolagslagen borde därför kunna behållas, tycker vi, medinbyggda särregler för småbolag. förekommer redan vissa särregler, såsomendast en revisor upp tiU i aktiekapital och möjligheten tillfärre än tre styrelseledamöter under samma belopp. Det torde således varamöjligt att bygga in ytterligare särregler för de mindre och medelstoraföretagen. Datatekniken är här till hjälp och möjliggör ett centralt registermed en tjänstemannastab, vilket för övrigt också är mest rationellt. Jag snuddar här bara vid en fråga som jag anser mycketväsenthg, nämligen kravet på insyn i olika former som är mycket stort ochstörre än någonsin förut. Arbetstagarorganisationerna LO och TCO vill ha insyni företagen. De anställda vUl ha insyn och bör också få det. är beläget vill också ha viss insyn ibland, liksom bygdens invånare.Jag skulle vilja fråga dem som talar för en höjning av aktiekapitalet: Vilkenföretagsform ger de här nämnda grupperna den bästa och fullständigaste insynen,aktiebolaget, kommanditbolaget, han- Konvertibla skuldebrev m. m. delsbolageteller den enskUda firman? Vi tycker nog från företagarhäll att aktiebolaget ärden bästa formen. Statsrådet nämnde här de s. k.skrivbordsbolagen, som också i den allmänna debatten nämnts ganska mycket.Kanske har de fått alltför dåhgt namn i diskussionerna. Man kanske inte alltidbeaktat att i mängden av s. k. skrivbordsbolag ofta Ugger ett firmanamn somskall skyddas. Kunde vi få enklare former av namnskydd, skulle säkerligentusentals bolag här i landet avregistreras utan att lägsta aktiekapitalet skuUebehöva höjas. Vidare ligger nedlagda projekt ofta kvar i bolagsform, särskiltsom aweckhng av bolag ofta kostar mer än etablering. Slutligen bör påpekas attdet ofta finns ett samband mellan företagsetablering och lågkonjunktur på såsätt att den fristäUde tjänstemannen i brist på arbete ofta söker marknadsförasitt namn och sin färdighet som konsult genom att bUda bolag. De icke seriösa företagen kommer man tyvärr inte åt annatän i mycket liten utsträckning genom att höja aktiekapitalet, men man kan skadaåtskilliga seriösa företag i deras verksamhet. Vad värre är, man skadarnyföretagandet. Vi har diskuterat att nyföretagandet är alltfördåligt här i landet. Om inte en minst lika bra ersättningsform för aktiebolagsnarast kan presenteras, är detta förslag återigen ett exempel på en negativattityd gentemot de mindre och medelstora företagen. Jag vill därför, herr talman, helt kort yrka bifall tillreservationerna 7 och 8 vid lagutskottets betänkande nr 19. Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 1 av i m. fl., ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr i begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition; Den som vUl att kammaren bifaller lagutskottetshemställan i betänkandet nr 19 punkten I röstar ja, den det ej vUl röstarnej. Vinner nejhar kammaren bifaUit reservationen nr I av i m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr i begärde rösträkning verkstäUdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat;