prot · FW09102 · 1973-12-31 00:00:00 — Om man studerarde kartbilder som redovisas, förefaller det som om det geografiska läget i höggrad fått avgöra tUldelad procentsats. De tidigare skattekraftsomrädena, somkritiken varit mycket häftig emot, förefaUer dessutom i stor usträckning habUdat utgångspunkt för propositionens förslag. Den kommunala skatteutjämningen har självfallet storbetydelse för den regionala utvecklingen. Företagens val av etableringsortpåverkas både av kommimernas möjligheter att erbjuda en aUsidig service och avden kommunala utdebiteringen. En fortsatt utjämning beträffande skattesatsernaoch den kommunala servicenivån ökar förutsättningarna att fuUfölja deregionalpolitiska strävandena. En förstärkning av den kommunalaskatteutjämningen måste därför enligt min uppfattning ingå som en viktig beståndsdeli den fortsatta utbyggnaden av det regionalpolitiska stödet. Fömtsättningen för att människorna i de olika kommunernaskall få likvärdiga möjligheter tUl sysselsättning, service, god miljö ochlevnadsstandard är därför att skatteutjämningen åtminstone på skaUge samma standard tUl samma pris, vUket också revisionen framhåller. Mot bakgrund härav samt av att kommunerna , ochFilipstad tillhör aUmänna stödområdet anser jag att det är självklart att ävendessa kommuner erhåller samma skattekraftsgaranti som intUliggan-de kommunerinom stödområdet. Detta har också framförts i motionen 1816. När det gäUer kan man konstatera attdenna haft en mycket ogynnsambefolkningsutveckling, trots en relativt hög tätortsgrad. Omfattandeindustrinedläggelser är en viktig förklaring härtill. Detfinns alltså starka skäl för att bör ges minst 100 procentsskattekraftsgaranti. kommun har en negativbefolkningsutveckling; dessutom finns det betydande glesbygdsområden. Det ärdärför viktigt att kommunen kan erbjuda en god service, som gör denintressant, inte minst ur etableringssynpunkt. Det är därför angeläget attSäffle kommun också erhåUer . Utskottet framhäUer i sin skrivning: "Självfalletfinns det kommuner, vUkas situation i mycket erinrar om kommuner som föreslåsplacerade i närmast högre skattekraftsklass. I flera av motionerna har påtalatssådana likheter meUan kommuner som placerats i olika skattekraftsklasser. Attundvika gränsfaU i ett system av detta slag är omöjligt. Motsvarande problemhar upprepade gånger behandlat i samband med fastställande av delokahseringspolitiska stödområdena. En uppflyttning av enskilda kommuner tUlhögre skattekraftsklass skulle emellertid skapa nya gränsfall, där motsvarandemotiv skuUe kunna anföras frän andra kommuner." Jag instämmer i utskottets uttalande att det skulle skapasnya gränsfall, men jag tycker att man ändå borde ha följt gränsen för detallmänna stödområdet;så stora skUlnader från kommun tUl kommun kan det ändå inte vara att detmotiverar att ett mindre antal kommuner får lägre procentsats, när de ändå tidigarehar bedömts behöva ligga innanför det aUmänna stödområdet. Här borde man aUtsäha varit konsekvent och låtit samtliga kommuner innanför det aUmännastödområdet erhålla lägst i skattekraftsgaranti. Den här reformenär emeUertid provisorisk. Jag hoppas att de nu nämnda kommunerna, kommuner somligger innanför stödområdet, när nästa förslag framläggs skall komma i enbättre skattekraftsklass. Med det anförda ber jag att få yrka bifaU tUl reservationen 1 i finansutskottets betänkande nr 23. Skatteutjämningssystemet för kommunerna m. m. I detta anförande instämde herrar i Ulfsbyn (c)och (). Då skatteutjämningsrevisionen den 8 juni 1972avlämnade sitt betänkande blev jag verkligen betänksam. Då remissvarenströmmade in visade sig också att betänksamheten var mycket utbredd. Det ärdärför synnerligen tUlfredsstäUande att vi nu vet att vi inte går att fattanågot definitivt beslut. Det understryks också mycket klart i propositionen attde förändringar som föreslås skall gälla som ett provisorium i awaktan påresultatet av den kommunalekonomiska utredningen. Departementschefen ställer sig tveksam till möjligheternaatt basera systemet för skattekraftsgarantin på en individuell bedömning kommunför kommun. Jag kan gå med på att det för skatteutjämningsrevisionen var svårtatt företa en något så när rättvisande individuell bedömning. Det har visat sigbl. a. genom att den "buntat ihop" hela landsdelar utan någondifferentiering inom respektive landsdel. Jag är emeUertid övertygad om att det öppnar sig heltandra möjligheter för den kommunalekonomiska utredningen. Även om skatteutjämningsrevisioneninte lyckats klarlägga de för systemets uppbyggnad avgörande faktorerna har dendock gett mänga impulser till att pröva olika vägar för att skapa ettskatteutjämningssystem som bättre garanterar rättvisa mellan människor i olikadelar av landet. Detta i förening med att kommunsammanslagningarna med några fåundantag slutförts gör att man har aU anledning attutgå från att vi inte skall behöva dras med detta provisorium som vi i nattbeslutar oss för . Nästa system bör baseras på enindividuell bedömning kommun för kommun. Vi har inte så mänga kommuner kvar häri landet. Men vi måste räkna med att det nuvarande systemet med dessbrister kommer att gäUa i åtminstone fem är. Inte minst av denna anledning ärdet av stor vikt att systemet med extra skatteutjämningsbidrag finns kvar ochatt det nu även har byggts ut. Att några specieUa kriterier för extra bidraginte angivits är förståeligt. Vi har emeUertid i motionen 1752 pekat på ensynnerligen viktig faktor för en kommuns ekonomi, nämUgen åldersstrukturen. Detär ett faktum att en kommuns åldersstmktur på ett Skatteu tjämnings-systemet för kommunerna m. m. mycketavgörande sätt påverkar kommunens kostnadsläge. En stor andel pensionäreroch/eller en stor andel barn och ungdomar i en kommun medför automatiskt storamerkostnader i jämförelse med kostnaderna i en kommun med en normalåldersfördelning. Det bör framhållas att i en normal primärkommun över 50procent av utdebiteringsbehovet direkt kan hänföras till åtgärder för barn,ungdom och pensionärer. Med det ofullständiga system vi nu kommer att besluta ossför har, som jag tidigare påpekat, individueUa hänsyn tUl kommun för kommunicke kunnat tas. Det extra skatteutjämningsbidraget bör därför bl. a. tUldelaskommuner med särskilt oförmånlig åldersstruktur. För att nu inte någon skaU fäden uppfattningen att jag, som sä mänga andra här , bara tänker på min egenhemkommun vill jag upplysningsvis påpeka att inte har någonoförmånlig åldersstruktur - endast en aning sämre än riksgenomsnittet. Nej,kommuner med oförmånlig åldersfördelning finns definivt inte bara i utani hela landet. Jag skall nöja mig med ett litet axplock: , ,, , , , , , , , ,och . AUa dessa kommuner har en åldersfördelning som negativtavviker från riksgenomsnittet med mellan ca 6 och . Alla är dockplacerade i skattegarantiklass 95. Bland Skånekommunerna kan man nämna , , ochSkurup i M län samt , och Bästad i L län, aUa med negativavvikelse vad beträffar åldersfördelningen med men docksamtliga placerade i skattekraftsklass 95. Det är enligt min mening absolut nödvändigt att hänsyn tiUåldersfördelningen tas vid det definitiva systemet. Jag utgår från att denkommunalekonomiska utredningen verkligen kommer att beakta detta mycket vitalaproblem. () kort genmäle: Jag mäste erkänna att m. fl.motion nr 1752 var litet förbryllande för finansutskottet, därför att, även omherr nu räknar upp kommuner i olika län, det ändå var betecknande förmotionen att vUle att extra skatteutjämningsbidrag skulle kunna utgåmed högst i just skattekraftsklassen 95 och då med hänsyn tillåldersstrukturen i den klassen. Varför inte ville väga in just sammafaktor, nämligen åldersstrukturen, i de andra skattekraftsklassernaundandrar.sig min bedömning. Vi anser i utskottet att faktorn åldersstrukturen i enkommun redan finns i systemet och att det därför skulle vara orimligt att ta hänsyntill denna faktor ytterligare en gång. Vi har velat ge Kungl. Maj:t till kännavåra synpunkter, och vi anför att även här bör granskning ske från faU tUl faU. Jag vUl i det sammanhanget säga att vi också har haft enmotion, nr 1820 av i m. fl., vari man tar upp sommarstugebebyggelse.Skatteutskottet har tidigare avstyrkt motionsyrkande om en utredning ochhänvisat tUl den kommunalekonomiska utredningen i det här fallet. Det ärutredningens avsikt att i sitt arbete också ge sig in på dessa problem. Sedan finns det några andra motionsyrkanden, där vi ocksåvUl ge Kungl. Maj:t tUl känna våra synpunkter. Det gäller kommuner som förnärvarande har skatteersättning pä grund av hög utdebitering enligt herrHögströms m. fl. Den faktorn försvinner . Vi anser att utvecklingenmed uppmärksamhet bör följas. Vidare gäUer det kommuner som expanderar mycketsnabbt, där det också kan uppstå problem. 1 dessa fall har vi velat ge Kungl.Maj:t till känna vad utskottet anfört. Jag viU ytteriigare, herr talman, understryka attutskottet helt delar departementschefens mening om att några speciellakriterier för extra bidrag inte skall uppstäUas, utan att all prövning när detgäller extra skatteutjämningsbidrag skaU göras från fall tUl faU. Skatteu tjämnings-systemet för kommunerna m. m. () kort genmäle: Att vi inte skaU uppstäUa några särskildakriterier för extra bidrag häller jag med om; det är fullt all right. Andemeningen i motionen är att vi ansåg att de kommunersom har en mycket dålig åldersstruktur skuUe kunna lyftas upp tiU högst sammanivå som medeltalet kommuner i , och därför kom vi . har delvis rätt beträffande åldersstrukturen.Naturligtvis väger man in den redan vid beräkningen av den lägre skattekraften;detta är fullständigt riktigt. Men med tanke på hur dyrt det är räcker intedetta, och därför är jag tacksam för den behandhng motionen har fått. Ett avkriterierna vid extra skatteutjämningsbidrag måste, enligt vad jag kan förstå,vara åldersstrakturen. Jag fär nöja mig med detta. HerrNILSSON i (s); betänkande nr 23 behandlarfrågan om ändringar i skatteutjämningssystemet för kommunerna m. m. Gotlandskommun har i detta betänkande behandlats på ett positivt sätt, vilket ärglädjande. I motionen 1815, som väckts av de gotländska representanternai denna kammare, har vi försökt beskriva för rådandeförhållanden. Vi pekar på vårt geografiska läge, som bl. a. begränsar våramöjligheter till interkommunal samverkan pä sådana verksamhetsområden somkräver ett stort befolkningsunderlag men som ändå måste bedrivas, och somexempel nämner vi här sjukvärden och utbildningsverksamheten. Vi nämner också näringsliv, som domineras avjordbmket. av befolkningen är sysselsatt inom denna näringsgren,en andel som skaU jämföras för riket. När det gäller befolkningens sammansättning iåldersgrupper visar det sig att har en förhållandevis stor del äldreoch barn, vilket gör att de självförsöriande grupperna är mindrerepresenterade. 1 detta sammanhang bör man också beakta att medelinkomstenunder var nära lägre pä än i riket i övrigt, ochgapet mellan riksgenomsnittet och inkomsttagare vidgas fortlöpande. Skatteutjämningssystemet för kommunerna m. m. Med det låga inkomstunderlaget följer låg skattekraft.Nivån på den kommunala utdebiteringen skaU enligt propositionen ifortsättningen inte ligga tUl grund för skatteutjämningen, men låt mig för attantyda ekonomiska svårigheter nämna att vår utdebitering förär 1972överstiger riksgenomsnittet med 4:29 per skattekrona. Slutligen anför vi imotionen, att vid den kommunsammanläggning, som beslutades , placeradesi ett speciellt skattekraftsområde med 92 procents utjämning, detta med hänsynbl. a. tUl att även landstingsfunktionerna övertogs av primärkommunen. Vi anser det vara möjligt att även i fortsättningentUlämpa principen med placerad i en speciell skatteklass ochatt därvid skatteutjämningsrevisionens förslag om en utjämning med 115 procentkan tillämpas. har vid sin behandhng av denna motionkommit fram tUl att situation i flera hänseenden är unik. Man pekar påsådana faktorer som avståndet till fastlandet, transportkostnaderna,näringslivets straktur, befolkningsutveckhngen och den låga inkomstnivån. Härkan också tilläggas att av naturen är väl avgränsat ett län, ettstift och en landstingsfri kommun. Mot den bakgrunden är den slutsats som utskottet kommerfram tiU väl motiverad, nämligen att på samma sätt som placeras i ensärklass i skatteutjämningssammanhang. Ett enhälligt utskott förordar i likhetmed skatteutjämningsrevisionens förslag, vilket också anförts som en möjligheti motionen 1815, att garanteras en skattekraft av . Som gotlänning och motionär finner jag det glädjande attfinansutskottet uppfattar besvärliga situation och att utskottetvisat denna positiva vilja att medverka till en sådan ändring att öbefolkningenkan bh delaktig av en samhäUsservice tiU sådana kostnader, som redan kommitandra delar av vårt land till del. Jag upplever det som ett praktiskt bevis päsolidaritet. Med detta, herr talman, yrkar jag bifaU tillfinansutskottets hemstäUan i dess betänkande nr 23. Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs på bifall tilldels utskottets hemställan, dels reservationen nr 1 av herrar iHarplinge och i , och förklarades den förra propositionen varamed övervägande ja besvarad. Sedan i begärt voteringupplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som viU att kammaren bifaUer finansutskottets hemstäUan ibetänkandet nr 23 punkten 1 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 1 av herrar i Harplingeoch i . Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens Nr 102 Skatteutjämningssystemet för kommunerna m. m. ledamöterha röstat för ja-propositionen. Dä i begärde rösträkningverkstäUdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstning gav följanderesultat; Punkterna 2 och 4 Propositioner gavs på bifaU till dels utskottetshemstäUan, dels reservationen nr 2 av m. fl., och förklarades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som viU att kammaren bifaUer finansutskottets hemställan i betänkandetnr 23 punkterna 2 och 4 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 2 av m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat; Punkterna 3, 5 och 6 Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. På förslag av herr tredje vicetalmannen beslöt kammaren uppskjuta behandlingen av återstående på dagensföredragningslista upptagna ärende till morgondagens sammanträde. § 3 Herr tredje vice talmannen meddelade att påföredragningslistan för morgondagens sammanträde skuUe inrikesutskottetsbetänkande nr 23 samt socialförsäkringsutskottets betänkanden nr 22 och 23 i nuangiven ordning uppföras närmast efter trafikutskottets betänkande nr 14. § 4 Anmäldes och bordlades lagutskottets betänkanden: nr 20 ianledning av Kungl. Maj:ts proposition 1973:32 med förslag till lagom ändring i giftermälsbalken m. m., jämte motioner och nr 21 ianledning av i Kungl. Maj:ts proposition 1973:23 framlagt förslagtill lag om ändring i jordabalken (följdändringar till lagen om ogiftasamboendes gemensamma bostad) jämte motion. § 5Kammaren åtskUdes ,26,