prot · FW0990 · 1973-12-31 00:00:00 — i har frågat mig om jagkan lämna besked om när sådana kompletterande beräkningar gjorts, som omnämns iårets statsverksproposition, att förslag till ny läroplan för tandsköterskeutbildningenkan framläggas. Enligt vad jag erfarit har tagitinitiativ till en förnyad översyn av läroplanen för bl. Med hänsyn härtill kan jag för dagen inte ange närunderlag för beslut beträffande ny läroplan för utbildningen kan föreligga. i (): Jag ber att få tacka för svaret på frågan.Det var kanske litet förbryllande. Det gav inte prov på den handlingskraft ochden initiativförmåga som regeringen sä gärna ger intryck av att ha. En liten rekapitulation av vad som hänt i ärendet ärkanske på sin plats. Litet i skuggan av den stora reformen om tandvårdsförsäkringen,som kommer att behandlas här i , ligger det nära tillhands att aktualisera den förändring i tandsköterskeutbildningen som en nyundervisningsplan för denna utbildning innebär. Utvecklingen går på de flestaområden numera snabbt. Sä har det också varit pä tandvårdens, och i allrahögsta grad på utbildningens, område. Vid sidan av tandläkarna finns detspecialister av olika slag. I den förebyggande vården har tillkommittandhygienisterna. Det ter sig mot den bakgnmden alltmer märkligt attutbildningen av tandsköterskor sker efter en läroplan som är omkring 25 årgammal. Det är väl inte utan att man kan tala om en viss obalans på tandvårdensområde genom att nya specialistgmpper kommer till jag tänker då särskilt påtandhygienisterna medan en sä grundläggande utbildning somtandsköterskeutbildningen synes stå stilla. Såvitt jagvet har arbetet med en ny läroplan varit på gäng . Dåtillsatte medicinalstyrelsen en arbetsgrupp för att utarbeta förslag till en nyläroplan. Aret därpå, innan denna grupp var färdig med sitt arbete, uppdrogemellertid Kungl. Maj:t åt , universitetskanslersämbetet ochmedicinalstyrelsen att företa en översyn av läroplanen förtandsköterskeutbildningen. Arbetet för att lösa denna fråga har alltsåbedrivits dels internt inom medicinalstyrelsen, dels av medicinalstyrelsentillsammans med och universitetskanslersämbetet, och ändå harman inte fått fram något förslag som ansetts tillräckligt som underlag för enny läroplan. har vi fått veta att statsrådet erfarit attLandstingsförbundet tagit initiativ till en förnyad översyn av läroplanen förtandsköterske-utbildningen. Med hänsyn till det kan statsrådet inte säga närdet kommer att hända någonting på detta område. Det flyter med andra ord. Det är inte förvånande att de som arbetar medundervisningen i denna utbildning ställer sig frågande inför dröjsmålen. Jagtar mig friheten att fråga statsrådet: vilken tidsram harskolöverstyrelsen nu att lämna de kompletterande upplysningar som omnämnts istatsverkspropositionen? Om en ny läroplan för tandsköterskeutbildningen i talade om regeringenshandlingskraft och önskade att denna skulle ta sig uttryck också när detgäller det här speciella ärendet. Vi tvekar naturligtvis inte att fatta beslutunder förutsättning att vi har ett bra underlag. Jag kan också säga att jag delar att vi någorlunda snart skall få en lösning av detta problem; jagär medveten om att dagens situation inte är tillfredsställande. Men vi anseross på departementet inte ha fått ett sådant underlag från de berördaintressenterna, alltså , och ,att vi har velat framlägga ett förslag för . Jag har förhoppningen attförutsättningarna skall vara större för att bedöma omLandstingsförbundets tandvårdspaket kan läggas till grund för bl. Men har jag inte till mitt förfogande ettsådant material att jag kan utlova ett exakt datum för ett förslag fränregeringens sida. i (): Jag ber att få tacka för denna kompletterandeupplysning. Den ger dess värre belägg för att de som sysslar med utbildningenpå detta område får fortsätta att känna osäkerhet. Det har givits många bevisför att de verkligen längtar efter en ny undervisnings-plan, och det är ocksåanledningen till att jag har ställt min fråga. De har faktiskt inte sä mycketmera att ta fasta på än statsrådets förhoppning att tUl hösten möjligen kunnaöverblicka situationen. Jag hade väntat mig att få svaret att ett förslagskulle kunna läggas fram . Det har, möjligen litet skämtsamt, sagts att1975 borde vara ett bra år att få ta itu med den nya läroplanen, därför att detär ett jubOeumsår; det är då nämligen man började utreda dennafråga. Ang. de biologiska och hydrografiska följderna av entunnel mellan och på dettaområde säger själva att de är ett tålmodigt släkte, och jag hoppas att derastålmod inte så länge till skall hållas under prövning. Överläggningen var härmed slutad. § 9 Ang. de biologiska och hydrografiska följderna av entunnel mellan och Herr kommunikationsministernNORLING erhöll ordet för att besvara () i kammarens protokollför intagna fråga, nr 207, och anförde: har frågat mig, om följderna i biologisktoch hydrografiskt avseende av en tunnel mellan och i den överenskommelse som den danska och den träffatom en sådan tunnel. Den har förklarat sig beredd att låtaen överenskommelse om en fast vägförbindelse mellan och äveninnefatta beslut om byggande av en järnvägstunnel mellan ochHelsingör. En förutsättning för att en överenskommelse skall träffas om tunnelnär att en tillfredsställande överenskommelse kan uppnäs omKöpenhamnMalmö-förbindelsen, som enligt regeringen har prioritet. När det sedan gäller harregeringarna vid sina överväganden utgått från att tunneln mellan kustlinjernaskall ges den utformning och det höjdläge som redovisas i det betänkande som dedanska och svenska Öresimdsgrupperna lade fram är 1967. Som framgår av dettabetänkande har omfattande undersökningar utförts för att klarlägga hur entunnel kan komma att inverka på strömförhållandena i Sundet samt på utväxlingenav djupvatten och därmed på syretillförseln och fisket i Sundet.Fiskeristyrelsen har också yttrat sig över de utförda undersökningarna och överden av Öresundsgrupperna föreslagna tunnellösningen. Styrelsen har härvidgodtagit att tunneln i djuprännan förläggs så som Öresundsgrupperna föreslagit,nämligen med överkanten under vattenytan. De undersökningar som utförts är enligt minmening tillräckliga för att tunnelns utformning och höjdläge i stort skallkunna fastställas och för att följderna i biologiskt och hydrografiskt avseendeav en tunnel skaU kunna bedömas. Innan tunnelns utformning och höjdlägeslutligt bestäms måste självfallet ytterligare undersökningar utföras. Tunnelprojektetkommer givetvis också att undergå en vattenrättslig prövning. Jag ber att fä tacka för svaret. Människor som begriper dessa saker bättre än vadstatsrådet och jag gör har uttalat farhågor för att en tunnel i skullekunna få vådliga konsekvenser ur miljösynpunkt genom att den skulle medföraigenslamning av Sundet, som förvisso är tillräckligt förorenat som det redanär. Det förhäller sig nämligen på det sättet, att det relativt friska vattnettUl Sundet kommer norrifrån, frän , och det strömmar i bottenskiktet,under det att ytskiktet kommer frän och är förorenat vatten. harsom sagt människor som förstår sig på de här tingen oroat sig över att entunnel kan innebära att det friska vattnet hindras att rinna tUl i Sundet,varigenom detta blir relativt sett ännu mera förorenat. Statsrådet säger att överkanten på tunneln skall ligga under vattenytan. Jag har för mig att djuprännan är åtminstone , och då är det väl fara för att tillströmningen av friskt vatten hindras. Att Öresundinte blivit ännu värre förorenat än det är beror just på att strömmen är såstark i den smalaste delen, mellan och . Detta har i någonmän varit räddningen för Sundet frän att bli ännu värre förorenat. Man bör i alla större projekt oavsett om det äroffentliga eller privata arbeten - gä igenom mUjösynpunkterna redan påplaneringsstadiet, menar det parti som jag tillhör. Sedan är det för sent; dethar vi sett många exempel på. Jag är i aUa fall glad över att det av svaretframgår att man ytterligare skall pröva de frågor som jag har berört. Jag troratt det är ytterst viktigt och att alla miljövänner i hela landet ochspeciellt i de regioner som direkt berörs är synnerligen intresserade av hurden prövningen kommer att utfalla. Ang. rätten till s. k. studeranderabatt pä järnväg Överläggningen var härmed slutad. § 10 Ang. rätten till s. k. studeranderabatt på järnväg Herr kommunikationsministernNORLING erhöll ordet för att besvara () i kammarens protokollför intagna fråga, nr 210, och anförde: har frågat om jag anser det vararimligt att utestänga samtliga de studenter, som ej uppfyller kraven för atterhålla studiemedel, från den s. k. studeranderabatten på järnväg. Regeringen har gettSJ i uppdrag att, efter samråd med imiversitetskanslersämbetet,och centrala studiehjälpsnämnden samt efter hörande avföreträdare för de studerandes organisationer, utarbeta förslag till lämpligutformning av studeranderabatten vid resor på . Enligt vad jaginhämtat avser SJ att redovisa sitt förslag . HerrWIJKMAN (m): Jag ber först att få tacka statsrådet för svaretpå min fråga. Tyvärr tycker jag inte att det fanns nägot egentligt svar isvaret - det gav ingen som helst upplysning om vad statsrådet själv har föruppfattning, ingen antydan om var regeringen står i denna fråga. Mot bakgrundenav erfarenheterna i det här ärendet tycker jag att det hade varit både lämpligtoch rimligt att statsrådet åtminstone hade givit till känna en allmänprincipiell inställning. Ang. rätten till s. k. studeranderabatt på järnväg För sade SJ i ett meddelande attjärnvägsresor för studenter inte vidare skulle rabatteras. Det bleven väldig opinion, framför allt frän de studerandes organisationer, och såsmåningom desavuerade regeringen och sade att en sådan princip inte kundefå gälla. Regeringen gav SJ i uppdrag att arbeta ut ett nytt förslag för attbeivra det missbruk som i viss utsträckning uppenbarligen förekommit människor har skrivit in sig pä en kår och sedan utnyttjat studeranderabattenutan att studera. Det förslag från centrala studiehjälpsnämnden som desenaste veckorna har ventilerats i pressen innebär att endast studerande somuppbär studiemedel i någon form skall komma i åtnjutande av rabatten. Detskulle, menar CSN, vara en enkel och praktisk lösning på problemet. Vilka studerandegrupper skulle dä drabbas? För det förstaär det hela gruppen vuxenstuderande som är , såvida man inte kan göraspeciella undantag. Sedan är det alla de som arbetar parallellt med sinastudier vi vet att de är ganska många - och som tjänar litet drygt 20 000kronor . Man kanske kan tycka att är mycket pengaroch att de därför inte behöver få en särskild rabattering på SJ. Men denstandard som dessa studerande har efter skatt är ungefär jämförlig med denstandard som de studerande har som lever på enbart studiemedel. Vidare skullealla de studerande som inte kan fä studiemedel på grund av attstudieresultaten inte har varit helt tillfredsställande de har inte håUit denstudietakt som CSN angivit också stängas ute från möjligheten att få den härrabatten. Jag tycker att förslaget är ganska orimUgt.Studerandegruppen är allmänt sett en betalningssvag grupp. Vi vet att baraungefär hälften av de studerande utnyttjar studiemedel. På grund avstudiemedelssystemets konstruktion väljer många att finansiera sina studier påannat sätt, att t. ex. arbeta parallellt med studierna. Att utestänga alladessa från rabattéringen, som är en förmån som lämnas åt en betalningssvaggrupp, tycker jag verkar vara ganska underligt. I stort sett samtliga studerandeorganisationer SFS,, , de vuxenstuderande har uttalat signegativt om förslagets inriktning. Jag tycker det vore pä sin plats attstatsrådet antydde var han står i frågan, annars kan det bli precis som förragängen: SJ lägger fram ett förslag och så bhr det inhopp från regeringen ochfrågan måste utredas igen. Jag tycker att skall ge sig tilltåls . Regeringen gav SJ uppdraget att i samrådmed universitetskanslersämbetet, , centrala studiehjälpsnämnden,de studerandes organisationer m. fl. utarbeta ett nytt förslag. Kan vi inte,, låta dem håUa på med sitt arbete de som dehar bett om? Sedan kommer ju SJ att framlägga sitt förslag. Om nu centrala studiehjälpsnämnden i nägot sammanhang enligt någon tidningsuppgift som har läst - har tänkt Utet iförväg innan det kommer en samlad redogörelse från SJ, skall vi väl inte fördenskullbehöva med diskutera nämndens uttalanden? Det ärväl alldeles onödigt. Det kan lätt ge människor som inte känner tUl hur viarbetar det intrycket att nu är en sådan historia pä gång igen som vi hade islutet på . Så är ju inte alls fallet. Ärendet är under beredning och vi får, som sagt, om ettpar veckor ta del av det , jag och alla andra i detta land. Sedanfår vi bedöma resultatet av det arbetet. Jag är inte riktigt på det klara med vad ärute efter. Jag hoppas och tror tills vidare att det är av omtanke om destuderande som frågan har ställts. Ang. rätten till s. k. studeranderabatt på järnväg Att jag har aktualiserat frågan en andra gäng är riktigt,men det har inte skett två gånger sedan uppdraget gavs till SJ. Den förstagängen jag tog upp frågan var , alltså innan regeringenhade gått in och lämnat uppgiften att man inte tänkte acceptera SJ:s förstaförslag. Att jag aktualiserat frågan beror naturligtvis pä att detvarit en ganska omfattande debatt. Jag har inte bara råkat läsa detta i entidning, utan det har förts en debatt i studentvärlden och även i den allmännapressen om det här förslaget. Jag har här en skrivelse av som CSNskickat till SJ, där det mycket utförligt argumenteras för den Unje som jagnyss redogjorde för. Det finns alltså åtskilliga tusen människor i det härlandet som väntar otåligt på ett besked i denna fråga. Det finns naturligtvisingen anledning att tro att vare sig de eller jag känner tUl den tidsplan somSJ har för detta ärende och när det kan komma ett besked. Men efter de turersom förekommit i ärendet tycker jag att att det var ganska lämpligt att ställafrågan till statsrådet och höra vilken inställning statsrådet har, eftersom,med det förslag som CSN har givit, så många olika studentkategorier skullekomma att utestängas och eftersom man faktiskt bakvägen har antytt - ingen har emotsagtdet ännu - att det skulle vara en strävan just frän CSN :s sida att få in flerstuderande i det studiemedelssystem som bara utnyttjas av ungefär hälftenav de studerande. Detta är en aktuell frågeställningför tiotusentals unga människor i det här landet som väntar på besked. Därförär det naturligtvis intressant för mig och för dem att få en antydan varstatsrådet står, som ju är den som närmast skall behandla frågan iregeringen. Finner statsrådet den här lösningen oacceptabel, då är det välganska rimUgt att ge uttryck för det, ty detta är såvitt jag förstår det endagenomarbetade förslag som kommit utöver SJ:s första förslag om 25-årsgränsen. Jag kommer inte att för i daggöra klart vad regeringens beslut blir, sedan vi fått SJ:s alla synpunkter medanledning av det uppdrag SJ fick . Jag kommer inte heller, herrWijkman, att säga tiU vad man skall skriva i sitt yttrande tillKungl. Maj:t, om det är det är ute efter. 2 protokoll 1973. Ang. tidpunkten för tillsättande av begärd utredning omförbättrad trafiksäkerhet Om omprövning av bestämmelserna angående cykeltrafik SJ får skriva ett yttrande i vanlig ordning, byggt på deyttranden som SJ i sin tur har inhämtat från centrala studiehjälpsnämnden, destuderandes organisationer, universitetskanslersämbetet och skolöverstyrelsen.Jag kommer, , inte att lägga mig i vad säger isitt yttrande till Kungl. Maj.t, utan regeringen kommer att bedöma den härfrågan efter det yttrande som SJ skrivit i vanlig ordning utan inblandning fränvare sig kommunikationsministern eller . Jag har inte begärt att statsrådet skall blanda sig i SJ:sskrivningar och inte heUer i dess handläggning av ärendet. Men mot bakgrund avdet låt mig kaUa det tokiga förslag som kommit från CSN hade det inte varitsärskilt märkligt om statsrådet som svar pä en fråga hade uttryckt en vissuppfattning om förslaget. får vi inte det beskedet. Vi har bara attrespektera det och vänta på svaret från SJ. Jag hoppas innerligt att SJ inteföljer CSN:s anvisningar. Skulle man göra det, får vi hoppas att regeringen ärklok nog att inte följa förslaget utan ber om en ytterligare utredning avfrågan. Överläggningen var härmed slutad. § 11 Ang. tidpunkten för tillsättande av begärd utredningom förbättrad trafiksäkerhet Herr kommunikationsministernNORLING erhöll ordet för att besvara fröken () i kammarens protokollför intagna fråga, nr 211, och anförde: Fröken har frågat mig när jag avser tillsätta denav begärda utredningen om en förbättrad trafiksäkerhet. Min avsiktär att tillsätta ifrågavarande utredning . Fröken (): Jag ber att få tacka kommunikationsministernför svaret på min fråga, och jag vill bara helt kort uttrycka mintillfredsställelse över att den utredning som på initiativ från vårthäll begärde nu verkligen kommer till stånd. Överläggningen var härmed slutad. §12 Om omprövning av bestämmelserna angående cykeltrafik Herr kommunikationsministernNORLING erhöll ordet för att besvara i (fp) ikammarens protokoll för intagna fråga, nr 21 5, och anförde: i har frågat mig näroch i vilka former omprövningen av bestämmelserna om cyklandes filkörning och Frågan om lämpliga regler för cyklandes uppträdandediskuterades i med anledning av en enkel fråga frän herrGustafson. Den regel som diskussionen utgick ifrån finns i 33 §vägtrafikkungörelsen. Där sägs att cyklande eller mopedförare som ivägkorsning ämnar färdas rakt fram eller svänga tUl vänster skall håUa tUlhöger på vägen. Skall han svänga till vänster säger bestämmelsen att han förstskall fortsätta genom korsningen tUl dess motsatta sida och svänga först närdet kan ske utan hinder för den övriga trafiken. Jag erinrade om att man i , som redan tidigareinfört en sådan bestämmelse, har en omfattande cykeltrafik och därmed ocksåstörre erfarenhet än i av riskerna för cyklisterna i tät trafik. Jagnämnde också att man från svensk sida varit medveten om att bestämmelsen inteunder aUa förhållanden utgör en idealisk lösning, åtminstone inte om den ges engenereU tillämpning. Därför beslöts att 33 § vägtrafikkungörelsen inte skulleträda i kraft förrän den . fram tUl ikraftträdandetskulle trafikförhållandena i olika slag av korsningar undersökas. Vidare skulleman ta reda pä vUka möjligheter det finns att genom vägmärke, vägmarkering ochliknande anordningar styra cykel- och mopedtrafiken på ett lämpligt sätt medhänsyn till förhäUandena i det enskUda fallet. I den mån dessa undersökningaroch de vidare erfarenheterna från gav anledning härtUl, skuUe demodifieringar göras av 33 § vägtrafikkungörelsen som kunde anses påkallade. Jag vill här tUlägga att frågan studeras både av statenstrafiksäkerhetsverk och - inom ramen för det nordiska samarbetet av för vägtrafiklagstiftning. Först när resultatet av detta arbeteredovisats är det möjligt att bedöma om det finns behov av någon modifiering av33 § vägtrafikkungörelsen. Om omprövning av bestämmelserna angående cykeltrafik HerrGUSTAFSON i (fp): Jag har inte ställt den här frågan för attupprepa den debatt jag hade med statsrådet för något mer än en månad sedan,utan jag ställde den därför att det har hänt någonting sedan den debatten. I ett mycket stort uppslaget uttalande för GöteborgsHandels- och Sjöfarts-Tidning har kommunikationsministern sagt att det enhgthans uppfattning inte finns någon anledning att ompröva den nya cykelregeln.Det tycker jag var mycket anmärkningsvärt. Det har stått odementerat, och jaghar talat med vederbörande journalist som säger att det finns inget som helstmissförstånd i det här fallet. Statsrådet uttryckte sig mycket klart. säger statsrådet i dagens svar att man, sedan man nuhar samlat erfarenheter, kan bedöma om det finns behov av någon modifiering av33 § vägtrafikkungörelsen. Jag anser att det är alldeles tydligt att det under allaförhållanden mäste bli en modifiering. Jag vill särskUt peka pä de synpunktersom framförts frän den organisation som bäst känner förhållandena, nämligenCykel- och mopedfrämjandet. Jag var med på deras årsmöte,och där fick jag ytterhgare bekräftat att Cykel- och mopedfrämjandet anser attdetta troligen är den mest Om omprövning av bestämmelserna angående cykeltrafik cykelfientligabestämmelse som har förekommit i den svenska trafikpolitiken. Cykel- och mopedfrämjandet har i en skrivelse den 30 juniförra året begärt att fä framföra konkreta synpunkter. De har skrivit på nyttden , men de har inte fått nägot svar frän kommunikationsdepartementet.Därför skulle jag vUja påminna om den vädjan som jag riktade till statsrådet iden förra debatten om att ordna en konferens med experter och då inte minsttänka på Cykelfrämjandet. I en frågestund för någon tid sedan sade statsrådet skall exakt veta vad man gör innan man bestämmer sig, och dä skall man varapå det klara med att man har en allmän opinion, åtminstone på organisationssidan,bakom sig. Jag tror att det är viktigt att lyssna på vad Cykel- ochmopedfrämjandet säger. Till brevet av fanns fogad en bilaga, ettbrev från det danska cyklistförbundet, där det framhölls att den nyabestämmelsen skapat enorma problem för cyklisterna. Det är alltså inte fråga omden säkra sväng som kommunikationsministern tycks tro att det är. Det är också mycket viktigt att man bestämmer sig i godtid, så att det inte uppstår komplikationer strax före nästa är. Detär utomordentligt viktigt för cyklisterna men också för trafikmyndigheterna attaUa vet vUka bestämmelser som kommer att gälla. Bortsett från att vi i sak kan ha litet olikauppfattning så vUl jag harangera i för hans storaintresse för cykeln och för cyklismen. Vi behöver med all säkerhet många somivrar för flitigare utnyttjande av cykeln som fortskaffningsmedel. Men jagtycker ändå att det är fel att på det sätt som gör och somhan gjorde vid det förra tillfället låsa sig fast vid en i och för sig välrenommerad organisation, nämhgen Cykel- och mopedfrämjandet. Man kan konstatera - det sade jag förra gången - att dennya regeln är väl underbyggd genom de åsikter som i olika sammanhang framförtsfrån de ansvariga myndigheterna och organisationerna. görs det gällande attde myndigheter och organisationer som står bakom rekommendationen skulle haändrat uppfattning. Det är inte riktigt. Visserligen har Cykel- ochmopedfrämjandet gjort en anmärkningsvärd helomvändning, men i övrigt står allaremissinstanser som jag har talat om fast vid sin ståndpunkt , , , NTF osv. och det är ju inteheller vUka myndigheter och organisationer som helst. Jag tog med mig upp i talarstolen den senaste broschyrenfrån . Den heter "Såcyklar vi fr. o. m. Jag kan inte läsa upp den, ty tiden räckerinte tUl för det. Jag vUl bara rekommendera och andra som ärintresserade av denna mycket seriösa organisations synpunkter på cyklisternasframtida trafikregler att läsa denna broschyr. I broschyren inte bara refererasden nya bestämmelsen, utan där dokumenteras klart nyttan av förändringen. Jag vUldessutom gärna ha sagt, för att all osäkerhet i det här fallet skallskingras, att vi skaU ju, , göra de modifieringar som vieventuellt kan behöva göra fram tUl . Vi skall inte alls gåraskt fram, utan vi skaU i aU utsträckning ta hänsyn till vad vi kan fä framfrån andra länder och från våra egna organisationer. Det brev som nämnde att Cykel- ochmopedfrämjandet sänt tUl mig skaU naturligtvis besvaras, lika väl som allaandra får svar pä sina brev. Men det kan ju tänkas att det var så pass få dagarsedan det kom att vi ännu inte haft möjlighet att besvara det. Sammantaget, , vUl jag säga att det viktigai det här läget är att myndigheterna, med tips från organisationerna, gör denmodifiering som eventueUt kan vara nödvändig men att vi tänker pä vad NTF sägeri sin senaste broschyr, nämligen att det inte finns något säkrare sätt förcyklisten att ta sig fram än enligt de nya regler som här är framskapade.Cyklisten är oskyddad. Bilisten sitter i sitt fordon och är ganska skyddad. Om omprövning av bestämmelserna angående cykeltrafik i (fp):