prot · FW0937 · 1973-12-31 00:00:00 — § 1 Justerades protokollet för . § 2 Meddelande ang. plena Såvitt nu kan bedömas blir det nödvändigt att dels anordnakvällsplena onsdagen den 14 och , då sammanträdena bodarkl. 10.00 respektive , dels anordna arbetsplenum fredagen den 16 mars.Sammanträdet sistnämnda dag tar sin bödan och avslutas senast omkringkl. § 3 Meddelande ang. inbjudan från Operan och Dramatiskateatern Operan anordnar en föreställning avoperan av Bizet för ledamöter m. fl. Under pauserna inbjudes samtliga deltagare att intagaförfriskningar i teaterns olika publika utrymmen. ledamöter m. fl. har även inbjudits att bevistaDramatiska teaterns föreställning Gruffet i Chiozza av på Storascenen . Till såväl Operan som Dramatiska teatern är de som såönskar välkomna att medföra en gäst. Teckningslistor finns utlagda i foajén. Listorna tillOperan indrages och till fredagen den30 mars. § 4 Herr talmannen meddelade att i Bäckmoraenligt till kammaren inkommet läkarintyg var sjukskriven ytterligare undertiden den I . i Bäckmora beviljades erforderlig ledighetfrån riksdagsgöromålen. § 5 Föredrogs och hänvisadesKungl. Maj :ts propositioner nr 30 till justitieutskottet och nr 34 tillkonstitutionsutskottet. § 6 Föredrogs och hänvisades berättelserna nr 13 och 14till finansutskottet. § 7 Föredrogs och hänvisadesmotionerna nr 1591-1593 tUl trafikutskottet och nr 1594-1596 tillsocialutskottet. § 8 Föredrogs och biföllsinterpellationsframställningarna nr 55 och 56. § 9 Den kommunala demokratin Föredrogs konstitutionsutskottetsbetänkande nr 7 med anledning av motioner angående den kommunala demokratin. I detta belänkande behandlades motionerna 1973:1 16 av m. fl. (fp) vari, såvitt nu var ifråga, hemställts att hos Kungl. 1, att förslagskyndsamt framlades om sådan ändring av kommunallagen, alt kommunerna gavsmöjlighet att inrätta direktvalda kommun-delsråd i enlighet med vad som anförtsi motionen, 2, att förslagskyndsamt framlades om sådan ändring av kommunallagen, att kommunerna gavsmöjlighet att anordna rådgivande kommunala folkomröstningar, 1973:966 av m, fl, (c)vari föreslagits att hemställde hos Kungl, Maj:t att motionenöverlämnades till utredningen om den kommunala demokratin för att beaktas idess arbete samt 1973:970 av herrar Komstedt (m) ochWerner i (m) vari hemställts att i skrivelse till Kungl, Maj;tskulle anhålla om en utredning syftande till åtgärder för en vidgad kommunaldemokrati. Utskottet hemställde att skulle 1, förklara motionen1973:966 besvarad med vad utskottet anfört samt avslå motionerna 1973:116, såvitt avsåg hemställan punkten l,och 1973:970, 2. avslåmotionen 1973:116 såvitt avsåg hemställan punkten 2. 1) av herrar i Luttra, och (samtligac), vilka ansett att utskottet under 1 bort hemställa, att med anledning avmotionerna 1973:116, såvitt avsåg hemställan punkten I, och 1973:970 samt med bifalltill motionen 1973:966 begärde hos Kungl. Maj:t att sistnämnda motionöverlämnades till utredningen om den kommunala demokratin för att beaktas idess arbete. 2) avherrar i (m). i (fp), Schött (m) och ()vilka ansett att utskottet under 1 bort hemställa, att med bifalltill motionen 1973:116, såvitt avsåg hem- ställanpunkten 1, samt med anledning av motionerna 1973:966 och 1973:970 hos Kungl.Maj:t begärde att utredningen om den kommunala demokratin fick i uppdrag attskyndsamt framlägga förslag som möjliggjorde för kommunerna att införadirektvalda kommundelsråd och att frågan därefter förelades så attbeslut kunde fattas års val, 3) av herrar i (m).Fiskesjö (c). i (fp), Schött (m) och Mohn (fp) vUka ansettatt utskottet under 2 bort hemställa, att med anledning av motionen 1973:116,hemställan punkten 2, hos Kungl. Maj:t begärde att kommunaldemokratiutredningengavs i uppdrag att skyndsamt framlägga förslag om sådan ändring avkommunallagen att möjlighet öppnades för kommunerna att anordna rådgivandefolkomröstningar. Den kommunala verksamheten utgör grundstenenoch basorganisationen för vår folkstyrelse. Genom sin närhet till människornaöppnar den de bästa och närmaste möjligheterna för medborgarna att påverka detsamhälle som de lever i. Del måste därför vara av vitalt intresse att slå vaktom och vidareutveckla den kommunala demokratin, särskilt i då kraven påmedinflytande från enskilda gör sig allt starkare gällande på olika områden. Detta krav på medinflytande är naturligt och det är ettsvar på de tendenser till centralisering och byråkratisering som länge harpräglat vårt samhälle. För , som ser ett decentraliserat samhällesom riktmärket för de politiska strävandena, är det naturligt att med särskildkraft värna om den kommunala demokratin. Vårt parti har också under en lång följd av år fört framkrav för att stärka den kommunala självstyrelsen och ge den bättrearbetsmöjligheter. var det tre riksdagsbeslut som pä ettavgörande sätt förändrade den kommunala självstyrelsens innehåll och status.Del var beslut om kommunblocksreformen, beslut om dengemensamma valdagen och beslut om tvångssammanläggning av kommunerinom kommunblocken senast . När kommunblocksreformen beslöts 1962 var vi frän centernstarkt kritiska. Vi hävdade att reformen var dåligt underbyggd ikommunal-demokratiskt avseende liksom med hänsyn till den utveckling som skullefölja i de nya storkommunerna. Vi var inte emot en reform och menade att detvar naturligt att en sådan skulle ske under medverkan av kommunerna och påfrivillighetens väg. Men uppläggningen blev annorlunda. En frivilliglinje varinskriven i beslutet, men vi var från tveksamma om huruvida denmålsättningen skulle kunna upprätthållas ända fram till det slutligagenomförandel. Vi har faktiskt blivit sannspådda i det avseendet -tvångsbeslutet kom . En annan central tanke i den beslutsomgången var att denya kommunerna skulle omspänna ett sammanhållet näringsgeografiskt om- Äveni det avseendet har vi senare fått rätt. Jag skall återkomma tUl det. Först kom utredningen om denkommunala demokratin, och det var enligt vår uppfattning alltför sent.Tvångsbeslutet som jag nämnde kom . Innehållet i detta beslut blir meroch mer ödesmättat ju närmare man kommer , och det är v'älinget tvivel om att det finns många redovisningar som besannar våruppfattning om det olyckliga i (vångsbeslulet. Jag behöver bara nämna de olikaopinioner som kommit till uttryck i t. ex. Alftakommun i , Riseberga kommun i län och - för altockså nämna mitt hemlän - Ore kommun i . Många av tillskyndarna av reformen var en smulaaningslösa, och det är väl bara alt konstatera att det inte harvarit möjligt att övertyga svenska folket om att den reform, varsgrundförutsättningar lades fram och om vars tvångsvis genomförande detfattades beslut , är särskilt starkt underbyggd. Den har således inte blivitförankrad ute bland människorna. Det är också förståeligt med hänsyn till attde löften som gavs om de nya kommunernas höjda status, som jag ser det, ickehar infriats. Den statliga styrningen av kommunerna har inte minskat. o. m. områden där den statliga styreffekten har skärpts under de senasteåren. Jag tänker då på att konstruktionen av flera statsbidrag har haft dennainnebörd. En annan fråga som med stor tyngd kommer in i dettaresonemang är den kommunala beskattningsrätten. Jag vill bara erinra om attäven denna grundfråga har kommit i fokus genom regeringens initiativ till enuppgörelse med kommunförbundens styrelser om att skatteutdebiteringen under detvå närmaste åren helst skall vara helt oförändrad. Jag vill vidare erinra om att den mycket väsentliga bit avden kommunala självstyrelsen som beskattningsrätten utgör också har kommit ini diskussionen i och med direktiven till utredningen angående den kommunalaekonomin. Finansministern har där antytt ett s. k. skattetak, och det är ju endirekt hänvisning till att han kan tänka sig tumma på den kommunalabeskattningsrätten, en rätt som jag an.ser vara en av hörnpelarna för denkommunala självstyrel.sen och som självklart bör finnas inskriven i grundlagen. Ett annat löfte som inle heller infriats gäller desammanhållna näringsgeografiska områden som kommunerna skulle utgöra. När riksdageni höstas antog principerna om regionalpolitiken, förvånade det många attregeringen från början - och senare också med en viss modifiering - lade framen ortsklassificering som helt gav bevis för att man hade glömt löftena från1962. majoritet glömde vad lovat 1962. En centraltuppgjord ortsklassificering har också beslutats i . står fastvid sin grundtanke om ett decentraliserat ansvar för regional och lokalplanering och lade därför sin röst för en sådan ordning. Kontakterna blir i de nya stora kommunerna självklartsvårare att uppehålla. Vi kan bara peka på del välkända förhållandet attantalet kommunala förtroendemän minskar. Det har redovisats alt antalet förtroendemänskulle ha minskat med 100 000. Man har också genom analyser och bedömningarlagt fast alt vid vade kommunsammanläggning minskar antalet kommunalaförtroendemän med i runt tal , och det är väl alldeles uppenbart attmed detta följer minskad kontakt mellan de styrande och de många medborgarna ikommunen. Det är nödvändigt att verkligen beakta de här frågorna ochvidta åtgärder som kompenserar dessa förändringar och om möjligt stärkermöjligheterna till kontakt och inflytande. Jag vill för min del slå fast att i dennakontaktverksamhet .skall i en demokrati de politiska partierna spela enbetydande roll. Ett av de få beslut som bidragit till att stärka kontakterna ikommunerna och som jag hälsar med tillfredsställelse är att ochsenare landsting och kommuner har gått in för att ge partistöd. Jag tror attdet är en viktig bit i detta väsentliga arbete, och jag vill slå fast att dethär har skett en utveckling som är riktig. Partierna har ju ett stort ansvar idetta avseende. En annan positiv sak skall inte heller förnekas, nämligeninförandet av suppleantinstitutionen i kommunerna. Den åtgärden har främjatkontaktytorna, och vi får väl hoppas att alla kommuner, sedan nu harantagit nya regler för suppleanlsystemet, uppmärksammar att man skall beslutaom och till anmäla sin önskan om suppleanter, så att kommuneninte när nästa valperiod börjar är utan suppleantinslitution. Här behövs enordentlig information, ty jag har fått den uppfattningen att man i mångakommuner trott att när man en gång har infört suppleanlsystemet detta ocksåautomatiskt skulle tillämpas för nästa valperiod, men så är ju icke fallet. För den kommunala demokratin är det nödvändigt att följaen sådan linje att medborgarnas inflytande på samhällets utformningvidareutvecklas. 1 det avseendet är information väsentlig. Jag vill ocksålägga in mformation om hur medborgarna kan få inflytande på utformningen avsamhället. Utredningen om den kommunala demokratin har att belysaförhåUandena och lägga fram förslag inom detta stora område. Vi har fråncentern självklart menat att utredningens tillkomst och arbete är betydelsefulltoch att man bör invänta utredningens förslag i de olika frågorna. Utredningenhar också inför utskottet meddelat att man kommer att lägga fram sitt förslag igod tid års val. Det är emellertid en sak som vi från gärnahar velat markera redan på det här stadiet och föra fram till utredningen, ochdet är den kommunala självstyrelsens lokala förankring. Det är viktigt att mangör bedömningar och vidtar åtgärder för ätt uppnå bättre förhållanden på detområdet. 1 den diskussionen har frågan om kommundelsråd spelat en stor roll. Vifrån är angelägna om att öppna möjligheter för kommunerna att införakommundelsråd, men det är viktigt att detta blir en frivillig sak förkommunerna. Man bör således göra den ändringen i kommunallagen att dessamöjligheter öppnas. Det finns också andra principiella saker som bör beaktas idelta sammanhang, t. ex. vilket underlag som bör finnas för kommundelsråd. Omsådana införes skall de finnas för hela kommunen. Del skulle annars kunna blien viss snedbalans i kommunen, om man införde kommundelsråd endast för vissaområden. När frågan om kommundelsråd från början diskuterades vardet kanske mest angeläget att få sådana i stora kommuner alltså i städerna.Men är denna reform lika angelägen i glesbygdskommunerna. För den somupplever de stora avstånden i de nya kommunerna är det självklart att man måstehitta möjligheter till en lokal förankring av den kommunala verksamheten genomnågon typ av kommundelsråd. Jag vUl bara hänvisa till en kommun i mitt egetlän. kommun, där de kommunalt verksamma från ner till Älvdalenscentralorter har att resa . TUl kommunens ytterkanter är det ytterligare10-12 mil. Det är väl alldeles uppenbart att de avstånden väsentligt försvårardet kommunala arbetet. Därom råder inget tvivel. Vi har för del skissat två modeller i fråga omkommundelsråd, dels direkt valda, dels indirekt valda. Det är önskvärt att manom möjligt inför modellen med direkt valda. Den typen får ju sin förankring idirekta val. Det finns vissa hakar i det sammanhanget, t. ex. frågan om när devalen i sä fall skall ske. Kan vi lägga på ytterligare ett val på de tre viredan har på den gemensamma valdagen, eller skall vi ha särskilda val? Hurdantkan vi då räkna med att valdeltagandet blir? Det finns andra saker som kommer in i bilden och som vitryckt på i vår motion, bl. a. hur de bestämmelser skall utformas som reglerarantalet grupper och partier som skulle medverka i sådana val. Där har vi sagtatt det vore lämpligast att ha någon typ av spärregel som anknyter tUl departier som deltagit i de ordinarie valen med viss komplettering. Det är väl också viktigt att man undersöker möjligheternatill indirekta val av kommundelsråd. Enligt den modell som vi har skisseratskulle det lämpligast kunna ske så att eventuellt två tredjedelar av ettkommundelsråd skulle kunna utses av fullmäktige men i så fall enligt defördelningar över partierna som det område, som kommundelsrådet avser, hade vidordinarie val. Sedan skulle den av fullmäktige utsedda delen av kommundelsrådentill sig kunna knyta ytterligare representanter för lokala opinioner. Det är alltså de två modellerna. Jag vill understryka attvi finner det angeläget att man gör modeller som kommuner med olikaförutsättningar kan anpassa till sin verksamhet. några ord om de kommunala rådgivandefolkomröstningarna. Utan tvivel är det ett system för att få fram opinioner ibetydelsefulla kommunala frågor. sker sådana här omröstningaräven fast de inte finns förankrade i kommunallagen. Det är partierna ellerandra grupper som står som arrangörer av dessa s. k. folkomröstningar.Utredningen om den kommunala demokratin har enligt sina direktiv att prövaockså frågan om de kommunala folkomröstningarna, och utredningen har i sittarbetsschema lagt fast att man skall ta upp frågan och om möjligt lägga ettförslag års val. Det är alltså inte mycket som skiljer uppfattningen ireservationen 3 från den uppfattning som utskottsmajoriteten på den punkten harredovisat. Med del anförda ber jag att få yrka bifall tillreservationen 1 och i övrigt till utskottets hemställan. HerrWERNER i (m): Det är något av en truism att säga att denkommunala självbestämmanderätten är omistlig för ett demokratiskt statsskick.Men man måste likväl framhålla det gång på gång. Makten blir så lättkoncentrerad på ett håll och gärna centraliserad - del är dess natur. I staterdär sådan maktcentralisering förekommer har alltid individens rätt och frihetvarit i fara. Den kommunala självbestämmanderätten är en garanti mot sådanofrihet, och därför får den inte på något sätt naggas i kanten. Om denkommunala självbestämmanderätten får god lokal förankring kan den hävda sig påett meningsfullt sätt.' När det gäller det ärende som vi nu behandlar föreliggertre motioner från oppositionen, och jag skall bara beröra dem i den del detalar om kommundelsråd och kommunala folkomröstningar. De är förvisso inganyheter, och jag kunde fatta mig kort dels med tanke på de anföranden som undermånga år har hållits om dessa frågor, dels med tanke på anförandenyss. Men jag vill ändå tillfoga några ord. Vi talar gärna vackert om demokratin och i synnerhet omden representativa demokratin som något fint och hederligt, som ger reda ochordning åt beslutsfattandet. Systemet bygger på folkviljan uttalad i val, ochmed mandat från folket tolkar ett antal beslutsfattare folkets vilja, beslutarå folkels vägnar efter vederbörlig beredning i olika mellaninstans-er. Systemetmed den representativa demokratin ser förvisso mycket korrekt ut och är detnaturligtvis också. Men i sanningens namn måste man säga att det går lättareatt uppleva det representativa i beslutsfattandet om man själv tillhörbeslutsfattarna. Ser man systemet så att säga nerifrån ter del sig förmånga annorlunda. Det får då lätt tycke av elfenbenstorn, där beslutsfattaresitter avskilt och högt över gemene man. Nerifrån måste man lätt få en känslaav att besluten fattas över ens huvud. Med kommunreformen, som talade ingående om, fårvi ju dessa mammutkommuner, beslående av en tätort och en stor kringliggandelandsbygd. 1 det läget kommer den representativa demokratin lätt i kläm. Medanman i den lilla kommunen hade en rad egna representanter i en beslutsfattandeförsamling, har man nu i det som blivit en kommundel kanske inte någonrepresentant eller i varje fall få. Man är väl alltfort representerad men avfolk man inte känner. Del är inte underligt om man i ett sådant läge känner sigutanför, utan möjlighet att komma till tals, utan någon medbestämmanderätt. Mankan inte påverka vad som sker omkring en. Och den olusten skapar olust ocksåinför politiskt arbete över huvud. De här känslorna kan man förvisso uppleva istorstaden också, i varje fall i vissa stadsdelar. Det är, herr talman, i det läget som tanken påkommundelsråd kommer in som något för den kommunala självbestämmanderättenomistligt. Vi upplever ju numera ganska ofta hur beslut som fattas ivederbörlig demokratisk ordning av olika instanser - kommun, länsstyrelse,Kungl. Maj:t dimper ner som en fullständig överraskning för just dem somsärskilt kommer att beröras av besluten. Del må gälla en väg genom en bokskogeller en "Fålla" eller en uppseendeväckande bebyggelseplanering. Detblir bråk och skriverier och demonstrationer mot i laga ordningtagna beslut - men beslut som på något sätt har gått förbi de människor sombesluten verkligen berör. Hade man haft ett kommundelsråd på platsen, hadebåde informationer och medbestämmanderätt för mindre överraskandelösningar. Kommundelsråden skulle också kunna animera till ettpolitiskt intresse och till villighet att ta politiskt ansvar, något sommärkbart är pä avskrivning i våra stora kommuner. Mycket av del som sagts om kommundelsråden kan också sägasom de kommunala folkomröstningarna. Där får gemene man verkligen uppleva atthan påverkar ett visst ärende i enlighet med sin egen vilja. Att i ställethänvisa tUl den nuvarande representativa demokratin håller inte, för man kaninte begära att gemene man skall kunna nöja sig med att endast i allmänna valuttrycka sin mening. Det ger honom inte garantier för bestämda lösningar påpraktiska problem i hans närhet. Det har också visat sig att de kommunalafolkomröstningar som skett, mer eller mindre utanför gällande lag, har rönt ettmycket stort och intres.serat deltagande. vet vi, som också påpekade, att de här bäggefrågorna kommer att behandlas i utredningen om den kommunala demokratin. Menhuruvida utredningen kommer att stanna för de här förslagen vet man ju intenågot om. Det kan vara rätt tveksamt. Man märker inte någon översvallandeentusiasm från utskottsmajoriteten, som i stället påpekar att det nu redanfinns andra möjligheter för lokala opinioner att göra sig gällande. Ungefär påsamma sätt resonerar departementschefen i direktiyen till utredningen om denkommunala demokratin vad beträffar folkomröstningar. har vi visserligen fåttveta att den frågan skall tas upp, och förmodligen , men med tanke pådirektiven har man inle anledning att hysa alltför stora förhoppningar omresultat. Därför yrkar vi i motionerna på införande av kommundelsråd ochkommunala folkomröstningar, och vi vill också framhålla att vi anseratt dessa frågor bör behandlas skyndsamt så att vi kan få besked före1976. Jag går inle in pä frågan hur man kan tänka sig att dessakommundelsråd skall väljas; från vårt håll menar vi att det får bli en frågaför utredningen att finna de olika modeller som härvidlag kan vara tänkbara. Jag ber med detta att få yrka bifall till reservationerna2 och 3. Idetta anförande instämde (). På många håll i landet känner människorna oroför den egna kommunens framtid. De ställer sig frågan: Hur kommer det att blinär min kommun försvinner i samband med att den slutliga tvångsvisasammanläggningen av kommunerna äger rum ? Hur blir det medden kommunala servicen när kommunen förlorar sin ställning som självständigkommun? Vilka blir möjligheterna att hålla kontakt med de förtroendevaldakommunalmännen, och vilka blir möjligheterna att påverka besluten i kommunen? På några håll, t. ex. i och i , frågar man sig isamband med att beslut har fattats om kommunsammanläggningar mot den överväldigandemajoriteten av kommuninvånarna: är det egentligen som bestämmer överkommunen? Är det vi som bor här i kommunen, eller är det överheten i ? På andra håll finns människor som känner oro över huroersättliga naturvärden spolieras, t. ex. för anläggande av motorvägar.Morgontidningarna innehåller ett sådant exempel. Också de människornafrågar sig: Vem är det egentligen som bestämmer över vår livsmiljö? Är det visjälva på platsen, eller är det andra långt borta därifrån? Det är uppenbart att det för flertalet människor är ettvärde att få påverka sin närmiljö. Men det är också uppenbart att många inteanser sig ha den möjligheten till påverkan. I det läget ligger tanken nära tillhands att också i en demokrati kan det bildas en styrande elit, också i endemokrati kan det bli så att folkets representanter inte företräder folket utanbara sig själva. Den känslan rymmer i sig en fara för demokratin, och det ärinför det perspektivet som vi liberaler reser kravet på närdemokrati. Vi hardärför från sida i olika sammanhang lagt fram förslag som harsyftat till att öka människornas möjligheter att påverka de lokala, vardagsnärabesluten, och självfallet kominer då kommunerna i blickfältet. under den här månaden kommer vi från folkpartietssida att lägga fram ett förslag till konkreta åtgärder som kan genomföras föratt förbättra demokratin i kommunerna. Vi kommer att presentera ett 40-tal olikasådana konkreta åtgärder. Många av de åtgärderna kan genomföras av kommunernautan att det krävs någon ändring i gällande lagstiftning och utan att riksdageni och för sig lägger sig i saken. När del däremot gäller kommundelsråden, som jag ser som enväg bland många för att förbättra den kommunala demokratin, kan man inte utanvidare i kommunerna genomföra de lösningar som man önskar. Den nuvarandelagstiftningen ger ju bara möjlighet för kommunerna att utse kommundelsråd somväljs på indirekt väg av fullmäktige eller av kommunstyrelsen. Sådanakommundelsråd kommer i första hand att bli en avspegling av den politiskasammansättningen av fullmäktige. För att kommundelsråd skall kunna utses i ettallmänt val krävs således att beslutar om en ändring avkommunallagen. Vi har från sida i flera olika sammanhang krävt attförslag skall läggas på bord som ger de kommuner som så vill enmöjlighet att införa direktvalda kommundelsråd. Förslag i den riktningen haravvisats av riksdagsniajoriteten både 1971 och 1972, och det betyder att dekommuner som vill införa den här formen av kommundelsråd har inte fåttmöjlighet att göra det före årets val. Jag tror att kommundelsrådens möjligheter att fylla sinuppgift, kommundelsrådens möjligheter att bli en ytterligare kanal förinflytandet för människorna i kommunerna, i hög grad beror på hur kommundelsrådenutses. Om man väljer lösningen med direkta val, så kan dessa ske antingen isamband med övriga val - kommunalval, landstingsval, riksdagsval - eller ocksåfristående . Självfallet är detta också beroende påhuruvida systemet med gemensam valdag skall 2 protokoll 1973.