prot · FW09100 · 1973-12-31 00:00:00 — Det förslag som föreligger isocialförsäkringsutskottets betänkande nr 17 innebär förändringar ochförbättringar i nuvarande studiesociala system. Därmed har ytterligare ett stegtagits pä vägen att rasera de gamla utbildningshindren ekonomi och bostadsort.Det är dock bara att konstatera att frekvensen av högre studier är synnerligenojämn. Barn till föräldrar med goda inkomster och hög utbUdning har helt andramöjligheter tiU högre studier än övriga barn. Även om studietraditionen ihemmet spelar in vid val av utbUdningsväg och yrkesinriktning går det inte att kommaförbi att de ekonomiska faktorerna spelar en stor roll vid valet avutbildningsvägar. Enligt mitt sätt att se skall det vara intresse, anlag ochfallenhet för studier som skall avgöra utbUdningsväg, inte föräldrarnas ekonomioch bostadsort. Det finns många viktiga aspekter pä frågorna om studier.En sådan kan knytas an tUl gårdagens långa debatt om kapitaltiUförsel tillnäringslivet för att trygga fortsatt utveckling med ökad produktivitet ochstandardhöjning som följd. Det borde inte behöva sägas här egenthgen ändockviU jag påpeka behovet av välutbildad personal . Vad det betyderför den framtida produkt- och standardutveckhngen låter sig svårligen sägas.Det finns utredningar som säger att av standardhöjning och produktutvecklingär beroende av kunskaper och vetande för att våra framtidsmöjligheter skalltryggas. Den mänskliga faktorn välutbildad, kunnig personal på alla nivåer är förutsättningen för att vi skaU kunna hävda oss . Detta gällerinom våra egna gränser, och det gäller i fråga om våra möjligheter att kunnahävda oss i internationell konkurrens. Låt mig sedan också få betona kunskapens och vetandetsegenvärde tUl glädje och gagn för den enskilda individen. Jag ser det som både nödvändigt och värdefullt att vi lägger en väsentlig del av vär standard- 13 Nr 100 höjning pä kunskaper och kultur. Fredaeenden Man kan undra varför frågorna omstudiestödet ligger hos socialför- 25 maj1973 säkringsutskottet och inte hosutbildningsutskottet. Svaret är lätt. gäller studiesociala frågor ettsystem med studiebidrag och lån som är utformat med en klar social inriktning:att rasera de gamla utbildningsspärrarna som jag redovisade inledningsvis.Från den utgångspunkten skall jag här kort redogöra för hur vi i centerpartietser pä de här frågorna och från vUka utgångspunkter vi intagit våraställningstaganden. Studiemedelssystemet innehåller jämfört med t. ex. ettbanklän mänga sociala fördelar för den studerande. Det gälleråterbetalningsreglerna, det gäller att säkerhet inte fordras för att fåpengarna, och det gäller också en del andra sådana faktorer. Ofta kritiserasstudiemedelssystemet för att det skulle vara ofördelaktigt för den studerande.Jag vill hävda att den kritiken är ovederhäftig. Den kritikens främsta effektär att den kan avhålla någon från hem utan studietradition frän att skuldsättasig för att studera, ja kanske rent av avhälla sig frän att skaffa sig denutbUdning som han egentligen skulle vilja ha. är studiemedlen fördelaktigare än varjeannat lån i bank. En annan sak är att det går att konstruera fram en situationdär studiemedlen skall betalas igen, där banklän skulle vara mer fördelaktigtberoende pä möjligheten att göra ränteavdrag. Den situationen präglas främst avatt personens inkomst är tämligen hög, vUket då kan sägas vara ett bevis föratt han genom sina studier och uppburna studiemedel har fått en framskjutenposition i samhäUet. Kritiken mot studiemedelssystemet har i dessa frågor intejämlikhetspolitiska utgångspunkter utan syftar till att slå vakt om enprivilegierad grupp. Från sida kan vi inte resaprincipiella invändningar mot förslaget att höja studiemedlens bidragsdel av utgående studiemedel. Jag vUl gärna här framhålla att vi fränvårt håll drivit en sådan linje under hela slutet av , Vi anser attden frågan måste ses ur ett jämhkhetspolitiskt perspektiv. Det har ju i olikasituationer visat sig - och det framhöll jag inledningsvis att människor frånvad som brukar betecknas som socialgrupp 3 är mindre benägna att skuldsättasig, att skaffa sig högre utbildning. Kan man minska skuldsättningen genom atthöja bidragsdelen sä är det en fördel. Vi har emellertid vid behandlingen iutskottet kommit fram till att det inte finns ekonomiska resurser för enreform som skulle innebära, att man i fräga om bidragsdelen skulle återställarealvärdet till av de utgående studiemedlen. Det är att beklaga, mendet är också att konstatera att situationen är sådan. Vad vi emellertid sagt i reservationen 17 är att man börse tUl att studiebidragsdelens procentuella andel inte urholkas ytterligare.Den målsättningen måste vi definiti-vt ha . Bidragsdelens storlek hänger enligt min mening intensivtsamman med återbetalningsreglernas konstruktion. Det är ju så att får man enmindre andel som skall återbetalas minskar också angelägenheten av att se överäterbetalningsreglerna. Från sida är vi beredda att vidta sådanaförändringar av återbetalningsreglerna att de som haft studiemedel och 14 har en låg inkomst ges möjlighetatt förskjuta sina inbetalningar. förhöjning av avgiftsgränsen från 2,5 till åtminstone 3 basbelopp Nr 100förefaller motiverad. Den s. k. tioprocentsregeln kan också tänkas prpHaeen den nedjusterad tUl . Genom åtgärder av den härtypen tror jag att 25 3; 107-5 man kan näsamma effekt ur jämlikhetssynpunkt som att justera upp-------------- Det har också anmälts under utskottsbehandlingen att endeparte- '''" mental arbetsgrupp arbetar med de här frågorna. Enligtmin mening finns det ingen anledning att vi går längre i denna fräga änvad vi stannat för i vår reservation, där vi säger att man får se tiU att maninte ytterligare urholkar bidragsandelen. Beträffande frågan om de studerandes trygghet inför sinskuldsättning ser vi det på det sättet, att det på lång sikt inte finns någothinder för att man inför någon form av ett studielänesystem. Detta kan läggasin i förslaget tUl en garanterad minimiinkomst som vi fört fram från centernupprepade gånger. I studiemedelssystemet införes nu nya grupper studerande.1 vissa fall har påpekats från dessa att de nu fär en försämrad studiesocialsituation. Jag skall inte förneka att det i undantagsfall kan bli konsekvenseri den riktningen, men jag förutsätter att centrala studiehjälpsnämnden ochdepartementet med uppmärksamhet följer de här frågorna så att ingen skaUtvingas avbryta sina studier beroende på ett förändrat studiesocialt stöd. Jaghoppas att man från statsrådets sida vUl bekräfta denna min förmodan att mankommer att följa de här frågorna och se tUl att det inte sker någraförsämringar. I den proposition som vi nu behandlar föreslås ettsjukförsäkringssystem för studerande. Detta system har, som vi ser det,väsentliga brister i det att det anknyter till studiemedelssystemet ochstudiemedel enbart tas ut av omkring hälften av de studerande pästudiemedelsberättigade utbildningsanstalter. Man kan också tycka attkarenstiden är för läng, även om det i och för sig kan hävdas att denär kortare än karenstiden vid den friviUiga försäkringen. Vi har tUl utskottetsbetänkande avgivit en reservation innebärande att man inte skall utesluta grupp studerande frän sjukförsäkringen och att karenstiden bör begränsastill . Jag ser detta mest som en praktisk fråga och kan inte finna någonanledning tUl att centrala studiehjälpsnämnden inte skulle kunna göra enöversyn också av den. Från den utgångspunkten, herr talman, ber jag att få yrkabifall till reservationen 9. Slutligen vUl jag ta upp våra reservationer som berörreseersättning och rätt till hemresa för gymnasiestuderande. Det borde vara en allmän enighet här i kammaren orn att de studerande som har långt till skolan och som tvingas bo inackorderade bör ges vissa rättigheter som möjliggör en kontinuerlig kontakt med hemmen. I det Syftet har vi i reservationen 10 föreslagit rätt till en fri hemresa varievecka inom den egna gymnasieregionen, och jag yrkar här bifall till reservation 10 i den delen. Jag vill också hävda att det inte finns någon anledning att förhindra att eleverna fär möjlighet att välja mellan att resa eller bo inackorderade, om förutsättningar härför finns. Utvecklingen av de aUmänna kommunikationerna har gjort det möjligt att resa längre än tidigare utan att studierna fördenskull äventyras. Mot den bakgrun- 15 Nr 100 den har motioner också avgivits ianslutning till propositionens förslag Fi'edaeenden " '' '"föra en nyavståndsklass med resetillägg på vid 25 mai1973 ressträckor . Vid utskottsbehandlingen har vi stannat för som resetillägg,och det har vi följt upp i vär reservation 12. Det innebär att resebidragetskulle fä samma storlek som inackorderingsbeloppet. Därmed får eleverna frihetatt välja mellan att bo inackorderade eller att resa mellan hemmet och skolanom möjlighet därtill finns. Vi har också fått del av erfarenheter av detta inte minstfrån . Jag hade tillfälle att samtala med enav inspektörerna vid länskolnämnden i . Där bekräftar man att detfinns många elever som reser både fem och per dag. Det är möjligt tackvara de goda vägarna och de förbättrade färdmedlen. Frän den utgångspunkten finns det anledning att följa vårtförslag att inrätta en ny reseklass med ett resebidrag pä . Det finns anledning att bifalla de två reservationer somjag nu har redovisat enär det för gymnasieeleverna är nödvändigt att kunna fäbehålla det nära sambandet med hemmet. Jag tror att den kontakten, eUervetskapen att man åtminstone kan fä komma hem , kan öka motivationenför studier. Det är väsentligt för många elever från hem utan studietradition att fä en sådanstudiemotivation. Det skulle ge en bredare rekrytering tUl högre studier än denvi har . Det är rättvist att ge eleverna den valfriheten och pä det sättetfrämja deras möjligheter till studier. Det är frän den utgångspunkten, herr talman, som jag beratt få yrka bifall tUl reservationen 12. I hela det paket som föreligger här finns mängareservationer antecknade. Frän har vi avgivit reservationerna 9, 10, 12och 17, vilka jag alltså har yrkat bifall till. Jag skulle vilja tillägga attdet fåtal reservationer som avlämnat i förhållande till det totalaantalet visar att vi har stannat för punkter som vi betecknar som synnerligenangelägna. Det är min förhoppning att kammaren skall komma till samma slutsatsoch följa våra reservationer, 1 detta anförande instämde herrNorrby i , fröken och i Ulfsbyn (samtliga c). Fröken (): Vid riksdag fattades beslut om nugällande studiesocialt stöd. I det sammanhanget uttalade dåvarande ecklesiastikministernEdenman att det rörde sig om den största studiesociala reform som dittillsgenomförts. Genom den skulle alla ekonomiska och sociala hinder för högreutbildning undanröjas. Man kan konstatera att reformen innebar betydandeförbättringar. a. kom nya studerandegrupper i åtnjutande av studiesocialt stöd. Men i vissa avseenden kan man tala om försämring. Särskilt gäller det studerande vilka tidigare kunnat erhålla naturastipendier och räntefria lån, 16 De nuvarande reglerna har alltsåvarit i kraft bortåt tio är. har stark kritik riktats särskilt mot utformningen av det stöd Nr 100 som utgår vid eftergymnasial utbildning - det som kallas studiemedels- Fredaeen den yteiet, .......... .25 maj 1973 Studiemedelssystemethar inte motsvarat förväntningarna, och mänga talar ommisslyckande, I den allmänna debatten har kritiken framför allt Studiesocialt inriktat sig på studiemedlens totalbelopp, bidragsdelens storlek,äterbe-talningsreglerna och prövningen mot makes inkomst. Flera avdessa brister har tidigare tagits,,jipp motionsvägen av . Motionernahar avslagits i regel med hänvisning till pågående utredningar. Men när resultatet av dessa utredningar väl föreligger ärregeringen ofta inte särskUt benägen att följa de rekommendationer som därgörs. Man skulle tUlspetsat kunna säga att utredning ibland tycks vara ett sättatt förhala frågan, studiemedelsutredning kan ses som ett exempel. Manfär intrycket att den tUlsattes som ett försök att dämpa den häftigastuderandekritiken mot olika brister i studiemedelssystemet. Denna utredninglade fram ett betänkande . statsverksproposition fick viveta att något förslag med anledning av detta betänkande inte skulle läggasfram 1972. Först har vi fått ett förslag. Men det är ett förslag sominnebär ett nej till det mesta som utredningen kommit fram till. Propositioneninnehåller endast mindre ändringar i studiemedelssystemet man skulle kunnatala om detaljjusteringar. De viktigaste förslagen årsstudiemedelsutredning har lämnats utan åtgärd. utredningsarbete och deförväntningar det väckt har upplösts i intet. Jag kan alltså inte dela denföregående talarens positiva syn på de förslag som läggs fram. Sedan propositionen framlades har åtskilliga negativareaktioner märkts. Från mänga olika häU påtalas brister i förslaget. Ett stortantal motioner med förslag till förbättringar har också lämnats med anledningav propositionen, och till utskottsbetänkandet har fogats inte mindre än 23reservationer. Jag ber att i detta sammanhang fä yrka bifall tUl dereservationer där och mitt namn förekommer. Jagkommer senare inte att gä in på de enskilda reservationerna utan ber att fåyrka bifall tUl ifrågavarande reservationer i klump. 1 partimotionen från , nr 1729, med anledningav propositionen formuleras tre krav på ett fungerande studiestöd: Detskall bidra tUl att skapa en jämnare social rekrytering. Det skalitillförsäkra den studerande ekonomisk trygghet och göra detmöjligt att upprätthälla en rimlig standard. Det skall geekonomisk trygghet även efter studietiden. Återbetalningen av studielän fårinte bli för betungande. Hur har dådet nuvarande systemet fungerat? Vad beträffar det första kravet, rekryteringen, förefallerdet som om studiemedelssystemet inte haft någon större utjämnande effekt för rekryteringen tUl högre studier. har låtit göra en undersökning i det avseendet och konstaterar med ledning av den att "det är en påfallande stor social snedrekrytering till högre studier". Det har visserligen enligt utredningen skett en svag ökning av antalet studerande från socialgrupp 3, men det har inträffat en 17 2 protokoll 1973. motsvarandeminskning av antalet från socialgrupp 2. Andelen nyin-skrivna från socialgruppI har varit så gott som . Det andra kravet avser tryggheten . Undersenare är har utnyttjandegraden när det gäller studiemedel sjunkit mycketkraftigt. Enligt studiemedelsutredningen utnyttjade endasttvå tredjedelar av de studerande studiemedelssystemet. Bara ungefär hälften avde studerande utnyttjade de återbetalningspliktiga studiemedlen. Det tyder påatt studiemedlen inte ger der\ trygghet man skulle önska. Förklaringen kan varaatt totalbeloppet inte följt kostnadsutveckhngen i fråga om de levnadskostnadersom är särskilt framträdande i budgeten för de studerande. Framför allt gäUer dettabidragsdelen. Den utgör ju ett fast nominellt belopp, I , och det harvarit oförändrat , vilket innebär att bidraget minskat i värde. Mänga studerande förvärvsarbetar vid sidan av studiernaför att kunna upprätthålla en rimlig standard. För många innebär detta enfördröjning av studierna och därmed ökad skuldsättning. Det tredje kravet gäUer tryggheten efter studietiden.Genom att bidragsdelen minskar i förhållande tUl det totalastudiemedelsbeloppet, som jag nämnde, ökar skuldsättningen är frän är. Destudenter som börjar studierna nu får större skulder än de som började . Entabell ur studiemedelsutredningens betänkande som Ulustrerar detta återfinns ifolkpartimotionen 1729. DärtUl kommer att effekterna av återbetalningsreglernaär svåröverskådliga för de enskUda låntagarna. Mänga känner sig osäkra på hurreglerna fungerar. Därför blir det för många en negativ upplevelse att dennominella skuldbördan inte minskar trots höga amorteringar. Det blir alltvanligare att man frigör sig frän studieskulderna genom frivUligainbetalningar. De frivilliga återbetalningarna har ökat frän nägot över 4mUjoner kronor 1970 tUl drygt 39 mUjoner kronor 1971. har alltså defrivilliga inbetalningarna ökat så pass mycket. Jag skall , herr talman, närmast beröra de förslag ifolkpartimotionen som har anknytning tUl dessa resonemang. Vi föreslär imotionen återkommande justeringar av totalbeloppet och även mera långsiktigautredningar i fräga om belopp och återbetalningsregler. Men vi menar dessutomatt vissa åtgärder kan vidtas . Dessa åtgärder vill jag beröra ikorthet, och jag hänvisar för övrigt tUl motionen och reservationerna. Beträffande totalbeloppet föreslår vi att maximibeloppethöjs från av basbeloppet per termin tiU per termin -alltså per läsår. Detta är helt i överensstämmelse medstudiemedelsutredningens förslag. I propositionen avvisas det förslaget medhänvisning tUl de nya reglerna för bostadstUläggen tUl låginkomsttagare med ochutan barn. I vär motion påpekar vi att de som bor i studentbostadshus sällankan utnyttja bostadstilläggen. Utskottsmajoriteten följer propositionen ochhänvisar även till studentekonomiska undersökningen vid statistiskacentralbyrån. Man utnyttjar alltså möjligheten att hänvisa detta förslag tUlutredning. Vi föreslär också förändringar beträffande bidragsdelen.Den utgjorde , när systemet trädde i kraft, av det totala är den andelen ungefär 17 Nr . Vi menar att det är angeläget att bidragsdelen återfår sitt Fredaeen denursprungliga värde och föreslår höjning till och indexreglering 25 mai 1973 sä att värdet bibehälles. Men vi får inte gehör för detta krav hos utskottsmajoriteten. I anknytning till förslaget om en höjning av bidragsdelenmenar vi att tidigare studerande som erhälht en mindre bidragsdel bör fåkompensation i efterhand. Detta skulle kunna utformas som en avskrivning avstudieskulden sä att uppburet bidrag tillsammans med avskrivet belopp utgör 25procent av uppburna studiemedel. Äterbetalningsreglerna innehåller vissa s. k.trygghetsspärrar, men vi anser att dessa bör förbättras för att ge den trygghetsom man eftersträvar. Jag skall inte gå in på detaljerna men vill bara nämnaförslagen. Vi föreslår att den s. k. avgiftsgränsen, där uppskov medåterbetalning kan beviljas, höjs från 2,5 gånger basbeloppet tiU 4 gångerbasbeloppet. Likaså föreslär vi att den s. k. jämförelseräntan sänks från 60tUl av statens normallåneränta. Närmare detaljer framgår av motionen1729 och reservationerna 7 och 8 till betänkandet. En fräga som jag inte berört tidigare mer än att jag nämntden gäller makeprövningen. TUldelningen av studiemedel görs ju beroende av egeninkomst och förmögenhet och av makes inkomst och förmögenhet. Folkpartietsprincipiella inställning tiU detta vill jag belysa med ett citat urpartimotionen "Rättvisa ät kvinnorna" nr 1973:850: "Enhgt uppfattning bör den individuellaprincipen, som accepterats som riktUnje på skatteområdet, också gälla inomdet studiesociala systemet. Målet bör alltså vara att reduceringen av studiemedlenpä grund av makens inkomst helt avskaffas." Det är alldeles uppenbart att det framför allt ärkvinnorna som drabbas av makeprövningen. föresloghöjning av fribeloppet vid denna prövning frän nuvarande avbasbeloppet per termin tUl samt att aUtid ett minimibelopp på 10procent av basbeloppet per termin skulle utgå. Propositionen föreslär ettfribelopp pä av basbeloppet men stryker minimibeloppet på 10 procent.Vi ser propositionens förslag som ett steg pä vägen att helt avskaffamakeprövningen, men vi menaratt man undan för undan måste gå vidare. Dessutomanser vi hksom studiemedelsutredningen att av basbeloppet alltidskall utgå för att täcka de direkta kostnader som är förenade med studier t.ex. inköp av kurshtteratur. Jag vUl , herr talman, övergå tUl några frågor somsärskUt berör de vuxenstuderande. Vid föregående års riksdag fattades principbeslut om attvuxenstuderande överförs frän studiehjälpssystemet till studiemedelssystemet.Propositionen 63 föreslår att beslutet nu fullföljs. Det berör framför alltvuxenstuderande vid gymnasieskolan, folkhögskolan samt och statligvuxenutbildning. Genom detta överförande av äldre studerande tUlstudiemedelssystemet fär man en större likformighet i studiesocialt avseendeför vuxna även om studierna bedrivs på olika stadier. När mangranskar detta närmare finner man dock att systemets regler är dåligtavpassade för vuxna. Flera kommer att drabbas av försämringar. Konsekvensernauppdagas undan för undan. 1 och med att centrala studiehjälpsnämnden nu gett uten folder om det ändrade studiestödet -man har gjort det under förutsättning avriksdagens godkännande märker man oro bland vuxenstuderande. Ett par av dessaförsämringar behandlas i utskottsbetänkandet och är upptagna i reservationer.JagvUl nämna nägot om de förslagen. Lät mig först och främst påpeka att deltidsstuderande intekan få bidragsdelen i studiemedelssystemet men däremot återbetalningspliktigastudiemedel. Det menar vi är mycket beklagligt dä deltidsstudier i många fallär den bästa och kanske enda möjligheten. Mycket talar för att man i framtideni första hand bör satsa på deltidsstudier. Bidraget bör enligt vår mening utgåtiU samtliga studerande i studiemedelssystemet oberoende av studieform. Dettaöverensstämmer med förslag från centrala studiehjälpsnämnden. De vuxenstuderande inom studiehjälpssystemet har vidareunder vissa omständigheter haft möjlighet tUl avskrivning av studielån. Denmöjligheten bortfaller , när de studerande överförs tUlstudiemedelssystemet. Vi menar att den grundläggande utbildning det är fråga ominte skall behöva medföra omfattande skuldsättning. Ytterligare en fråga i detta sammanhang, som också tas uppi vår motion, är utbildningsbidraget vid arbetsmarknadsutbUdningen. Utbildningsbidragutgår i princip inte för studier vid läroanstalt där studierna kan finansierasmed studiemedel. Endast om ansökan om studiemedel avslås bevUjasutbildningsbidrag. Detta innebär en klar försämring för de vuxenstuderande somnu överförs tUl studiemedelssystemet. Konsekvensen kan nämligen bh att vissaarbetslösa kommer att utestängas frän utbildningsbidrag genom att de anseslämpade att bedriva studiemedelsberättigade studier. En arbetslös kanskedärför väljer arbetsmarknadsutbildning med hänsyn till det studiestöd som kanerhållas i stället för med hänsyn tUl utbildningsbehovet och tUl vederbörandesegna förutsättningar. föreslår att arbetsmarknadsmyndigheternasjälvständigt prövar de arbetsmarknadspolitiska skälen för utbUdningsbidragoch därefter väljer lämplig utbildning, oavsett vilken form av studiestöd somutgår för övriga studerande inom den aktuella utbildningen. Men enförutsättning är givetvis att utbildningsbidrag och studiemedel inte utgårsamtidigt. Tyvärr har utskottsmajoriteten inte velat ansluta sig till de härdiskuterade förslagen beträffande vuxenstuderande. Jag vUl också ta upp ett par andra frågor som rör devuxenstuderande men som inte behandlas i propositionen. Studiebidraget i studiehjälpssystemet utgår nu utaninkomstprövning. Vuxenstuderande som överförs till studiemedelssystemet hartidigare utan inkomstprövning erhåUit . Istudiemedelssystemet sker inkomstprövning, vilket aUtså innebär en försämringför dem som överförs tUl detta system. Studiemedlen är också, som framgår avvad jag sade , beräknade för i princip . För försörjningen är man ofta hänvisad till förvärvsarbete. För studiemedlen gälleratt det belopp som utgår för en termin minskas med tvä tredjedelar av den del av den studerandes inkomsterunder terminen som överstiger av basbeloppet. För Nr 100närvarande ligger den gränsen vid . En vuxenstu- Fredaeen den derandes famUj behöver säkert en inkomst pä föratt 25 rnai 1973 klaraförsörjningen under de tre sommarmånaderna. Detta kommer alltså--------- attmedföra en reduktion av studiemedlen. studiemedelsutredning har föreslagit en höjningav '" inkomsttaket, alltså efter det attpropositionen lagts. Då överföringen av vuxenstuderande sker fr. o. m, den 1juli är det angeläget att en höjning av taket sker . Jag viU därförtiU statsrådet ställa frågan om han är beredd att lägga fram ett sådantförslag för höstriksdagen.