prot · FW09148 · 1973-12-31 00:00:00 — Det vore rimligt att lagen angavså att säga yttersta gränsen för när han måste bestämma sig. FruLUNDBLAD (s); vihe ha ytterligare besked om vadsom menas med "skälig tid". Jag vidhåller att det är mycket svårt attexakt ange vad som avses med "skälig tid". Det beror mycket på denvara det gäller. Om man t. ex. köpt en päls , finns det säkerligenskäl för att man inte förrän kan tala om att det finns ett fel påvaran, eftersom man inte börjat använda den . Därför tycker jag attbestämmelsen "dock ej senare än " är fullt tillräcklig. Sedan måste det naturligtvis ankomma på rättstillämpningenatt avgöra vad som är skälig tid, och det måste variera efter olika slag avvaror och efter olika omständigheter. Jag tror att det är omöjligt att angedetta i lagen. i tog upp en diskussion omauktionsförrät-tarna. Till hans bemärkningar om hur svårt det kan vara för enauktionsförrättare när denne har varor både för enskilt bruk och förrörelsebruk vill jag säga, att eftersom lagen helt gått in för att skyddakonsumentens rättigheter, så måste vi här kunna dra gränser. Det som herrBörjesson främst vill tillgodose är ju auktionsförrättarens intressen ochbekvämlighet, och det måste vi se bort ifrån i denna lagstiftning. () kort genmäle: sade att det är tillräckligt medbestämmel sen "skälig tid------ dock ej senare än ". inte i detfall jag tog upp, nämligen då köparen har underrättat säljaren att han ärmissnöjd med varan men inte talar om ifall han viU lämna tihbaka den, ha feletavhjälpt eller få priset nedsatt. Han kan vänta med detta besked hur länge somhelst utan att någon lagregel hindrar honom. Statsrådet sade att rättstillämpningen får klaraupp det hela, men jag ställer mig tveksam till att det därvidlag finns sådanamöjligheter. Jag upprepar frågan: Tycker att man skall fåvänta hur länge som helst - även om det gäller modevaror - med att tala omifall man vill lämna tillbaka varan eller inte? Jag är inte nöjd med reservationen 1, men i avsaknad avett tillfredsställande svar på frågan hur lagstiftaren tänkt sig lösa dennasituation, nödgas jag rösta med reservation 1, eftersom den i alla fall ger enanvisning för lagstiftaren, medan propositionen och utskottsmajoritetensförslag inte lämnar någon anvisning alls. Konsumentköplag, m. m. i (c) kort genmäle; Tycker att det ärtillfredsställande att man på en och samma auktion tillämpar två olikaprinciper en del varor går under konsumentköplagen, medan andra inte gör detnär det gäller användande av växeln som betalningsmedel. Jag tycker att det ärrationellare att tillämpa en och samma princip när det gäller växels användandesom likvidmedel på auktioner. (vpk); Med anledning av den i förevarandeutskottsbetänkande behandlade propositionen med förslag tUl konsumentköplag haravlämnats motionen 2053 med mig som första namn. Motionen innehåller tvåyrkanden. Inte i något av dem föreslås en ändring i propositionens förslag tUllagtext, utan yrkandena går ut på att i samband med lagens antagandeskall klart tolka den nya konsumentköplagen dels i förhållande till köplagen,dels i förhållande till avtalsvillkorslagen, I motionen yrkas för det första att de minimiregler förkonsumentens rätt vid köp från näringsidkare, vUka finns i konsumentköplagen,inte utgör hinder för tillämpning av den allmänna köplagens regler fullt utockså vid konsumentköp. För det andra yrkas att ett avtalsvillkor skall kunnabedömas som oskäligt, även om det uppfyller minimikraven i konsumentköplagen. Vid utskottsbehandlingen av propositionen och motionen harutskottet funnit att de yrkanden som franriorts i motionen kan ansestillgodosedda, om man tolkar propositionen på det sätt som utskottet finner riktigt.Denna tolkning av konsumentköplagen framgår klart av utskottets skrivning, ochdärmed anser jag syftet med motionen väsentligen uppnått. Jag har inget annat yrkande än om bifall tillutskottets hemställan. Överläggningenvar härmed slutad. Utskottets hemställan bifölls. Konsumentköplag, m. m. Propositioner \gavs på bifall till dels utskottets hemställan,dels reservationen nr I av , och förklarades den förra propositionenvara med övervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästesoch godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller lagutskottetshemställan i betänkandet nr 36 punkten 2 röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nej har kammaren bifallit reservationen nr 1 av . Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 2 av i m. fl., ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr i begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller lagutskottetshemställan i betänkandet nr 36 punkten 3 röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 2 av i m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr i begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat; Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. § 5 Föredrogs betänkande Nr 44 i anledning av propositionen 1973:170 i vad avseran.slag på tilläggsstat I till riksstaten för /74 tillkulturändamäl, m. m. Nr 52 i anledning av propositionen 1973:170 angåendeutgifter på tilläggsstat I till riksstaten för /74 i vad avseranslag inom verksamhetsområde Kammaren biföll vad utskotten i dessa betänkandenhemställt, § 6 Ang, industrilokaliseringen i de s, k.fyrkantskommunerna i Herr inrikesmkiistern BENGTSSONerhöll ordet för att besvara () i kammarens protokoU för den 9november intagna fråga, nr 293, till herr industriministern, och anförde; har frågat mdustriministernhur han ser på möjligheterna att i fortsättningen få tUl stånd enindustrilokalisering i de s, k, fyrkantskommunerna i som bättreöverensstämmer med dessa kommuners önskemål. Frågan har överlämnats tUl mig förbesvarande. Kommunerna i den s. k. fyrkanten - , , ochÄlvsbyn samt i har varit överens om attkommunerna i detta område skall betraktas som en enhet. I den plan förutveckling av den regionala strukturen som antog utsågsområdet tUl primärt centrum. uttalades beträffande primära centra sombestår av tlera kommuner att en rimlig funktionsuppdelning mellan de olikadelcentra bör göras i planeringen på länsnivå. Dessa frågor är föremål försärskUd uppmärksamhet i den pågående länsplaneringen. När det gäller industriföretagens val av lokaliseringsortförsöker regeringen påverka företagen till en lokalisering som överensstämmermed de regionalpolitiska målen. Goda resultat har uppnåtts i de s. k.fyrkantskommunerna. Statsmakterna kommer också i fortsättningen att göraansträngningar för att tillföra dessa kommuner nya arbetstillfällen. Under detta anförande övertog herrtredje vice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. Jag ber att få tacka för svaret på min fråga.Jag måste tyvärr konstatera att statsrådet glidit förbi självafrågeställningen. Det gällde ju på vilket sätt statsrådet bedömermöjligheterna att i fortsättningen bättre kunna uppfylla kommunernas önskemålinom den s. k. Fyrkanten när det gäller angelägna lokaliseringar. Fyrkantskommunerna varenhälliga i sitt utlåtande att skulle vara den ur flera synpunkter mestlämpliga lokaliseringsorten för fälgfabriken. Det är exempelvis inte alltid sålätt att pendla mellan och . Arbetsplatserna i kan inte nås avde människor som är bosatta inom Bodens glesbygdsdelar, beroende på att reellapendlingsmöjligheter i huvudsak endast finns mellan stadskärnorna. Specielltför de människor som är bosatta inom Ang. industrilokali-seririgen i de s. k. fyrkantskommunernai Ang. industrilokaliseringen i de s. k. fyrkantskommunernai Gunnarsbynsförsamling, stora delar av Överluleå församhng samt hela kommundelen Edefors ärtUlgången på arbetsplatser i Bodens stadskärna av stor vikt, eftersom denäringar som finns inom dessa glesbygdsdelar -huvudsakligen jord- ochskogsbruksnäringarna - ej tUlnärmelsevis kan ge människorna fullsysselsättning. Därför vUl jag ställa följande fråga tUl herr statsrådetBengtsson när han nämner att man skall satsa på primära centra: Finns det någotsamband mellan den nu ensidiga satsningen på endast en ort inom Fyrkanten ochden av riksdagsmajoriteten höst beslutade ortsklassificeringen? Ortsklassificering innebär för de orter som är placeradeutanför primära centra att de får det svårare. I det här fallet har det visatsig att inom Fyrkanten, där det rör sig om fyra kommuner - alla primära centra- har speciellt en kommun och en ort blivit favoriserade på bekostnad av deandra trots att en enhällig samarbetsnämnd har tillstyrkt att fälgfabrikenskulle förläggas till . Det vore intressant att få veta de sakliga motiventill varför man inte har kunnat påverka SVETAB, som i alla fall är ett statligtföretag, och det engelska företaget , som är intressent i detta fall. Jagavvaktar med intresse statsrådets besked. Det är inte praxis att man tar upp ettenskilt fall till diskussion i en frågedebatt. Att företaget inte harlokaliserats till utan förlagts till ett annat ställe i området beroremellertid på omständigheter som regeringen inte råder över. Det endaalternativet i detta fall hade varit en lokalisering tUl något annat ställe ilandet långt utanför det område vi nu diskuterar. Vi har inte, ,makt i vår hand att bestämma lokaliseringen av ett företag. Jag noterar medtillfredsställelse hur frimodigt är beredd att ge regeringenutomordentliga befogenheter när det gäller att bestämma var ett företag skallligga. Jag vill beträffande det område somherr Stridsman talar om, den s. k. Fyrkanten, framhålla att i årett femtiotal företag har fått lokaliseringsstöd med omkring 140 miljonerkronor, vilket givit sysselsättning åt 800 personer. Dessutom har det genominvesteringsfonderna skapats 600 nya arbetstillfällen. Vi har alltså gjortmycket för lokaliseringsverksamheten inom det här området, I det nu aktuellafallet fanns det emellertid ingen annan möjlighet än att förlägga företagettill den stad där lokaliseringen skedde. HerrSTRIDSMAN (c): Jag vill först konstatera att statsrådetBengtsson säger att här föreligger omständigheter som han inte råder över ochatt regeringen inte kan påverka ett enskilt fall. Men i det svar som jag harfått säger inrikesminister i alla fall att regeringen försökerpåverka företagen till en lokalisering som överensstämmer med de lokaliseringspolitiskamålen. Jag ärtacksam för det beskedet. Men jag hade också väntat mig att det statligaföretaget , om vars tUlkomst beslutade med uttalandet attdet skulle verka i lokahseringspolitiskt syfte, i detta fall skulle hautnyttjat den möjligheten. Låt mig också påpeka följande för den händelse att det ärkostnadsskäl som gör att man inte kan förlägga företaget tUl . Förtransporter från järnverket tUl Karlshäll eller måste ju råvarorna lastasin på bil eller järnväg. Transporter av färdigprodukter från Karlshäll i Luleåeller från måste också lastas på bU eller järnväg för vidarebefordrantill hamnen. Lastnmgsmomentet kvarstår i bägge alternativen. Det är endastkostnaden för transporter ca 3 mU mellan och som tUlkommer. Därförvill jag ställa följande fråga: Har man tänkt på den möjlighet som skapades ioch med att fattade sitt beslut om inrättandet avförvaltningsbolaget att ta in offerter för en eventuellkostnadsfördyring? Har man, för den händelse att det är det som är motivet föratt företaget inte förlagts tUl , undersökt denna möjlighet? Ang. industrilokall-seringen i de s. k. fyrkantskommunernai Jag är fortfarande helt obenägen attdiskutera ett enskilt fall i en frågedebatt. Det förvånar mig att herrStridsman kan tro att det kan vara möjligt att göra det. Jag har sagt att det har gjorts ett stort antallokaliseringar tUl kommunerna i Fyrkanten och att vi har gjort väldigt mycketför dem. Men det är inte säkert att detta speciella företag hade hamnat där, omvi inte hade givit vårt tillstånd tUl en lokalisering tUl den plats där dethamnat. Tycker att det hade varit bättre om vi inte hade förlagtdet till en av Fyrkantskommunerna? Det fanns många andra som önskade få dennalokalisering. Men den skedde ändock inom detta område, som har ett gemensamtönskemål om att få nya industrier. Det finns ju ett samarbetsavtal mellankommunerna som också tillämpas. Men i detta enskilda fall kunde man, av skälsom jag inte är beredd att redogöra för i kammaren, inte tillmötesgåkommunernas önskan. Låt mig bara helt kort konstatera attstatsrådets besked nu är att inom Fyrkanteninte heller i fortsättningen kan vänta sig att dess önskemål kan blitillgodosedda. Man kan omöjligentolka mitt svar så, om man inte är mycket Ulvillig - och det må vara. HerrSTRIDSMAN (c): Jag är inte alls illvillig, men jag måstekallt konstatera vad statsrådet har sagt. Han kan mte ge besked utan talar baraom att visst har det lokaliserats mycket. Det här speciella fallet, säger han,kunde inte påverkas, för då hade företaget kommit att lokaliseras till en annan 11 protokoll 1973. Nr 148 plats, eventuellt utanför landet.Jag har ju ställt frågan precis så; Kan' Torsdaeenden regeringen lokahsera företag så,att det i någon mån överensstämmer med 6 december1973 ''' planering som kommunerna själva vill ha? skyddsbestämrnel- överläggningenvar härmed slutad. sernavid tillverkning av kemiska preparat § 7 Om skärpning av skyddsbestämmelserna vid tillverkningav kemiska preparat Herr inrikesmmistern BENGTSSONerhöll ordet för att besvara (vpk) i kammarens protokoll förden intagna fråga, nr 350, till herr socialministern, och anförde; har frågat socialministern omhan vill medverka tUl sådan skärpning av skyddsbestämmelser vid tillverkning avkemiska preparat av typen växtgifter och jämförbara preparat, att en snabbarereaktion i form av tillverkningsstopp uppnås så snart allvårliga tecken påskadeverkningar på de anställda ger sig tUl känna. Frågan har överlämnats tillmig för besvarande. TUlverkning av giftiga bekämpningsmedel är föremål förspeciell kontroll enligt den nya lagstiftningen om hälso- och miljöfarligavaror. Jag vUl också erinra om att har beslutat omviktiga ändringar i arbetarskyddslagen och beträffande arbetarskyddets organisation.Härigenom kommer den lokala skyddsverksamheten i företagen att aktiveras ochförstärkas som yrkesinspektionen byggs ut och effektiviseras. Desanktionsmedel som yrkesinspektionen har till sitt förfogande förbättras.Skyddsombuden får ökade handlingsmöjligheter och ges bl. a. befogenhet attpåkalla undersökning för kontroll av skyddsförhållandena. I vissa fall dåarbetstagare utsätts för överhängande fara får skyddsombud rätt att besluta attarbetet skall avbrytas i avvaktan på yrkesinspektionens ställningstagande. Såväl lagstiftningen om hälso- och miljöfarliga varor somändringarna i arbetarskyddslagstiftningen har syftet att man snabbt skall kunnakomma till rätta med missförhållanden från hälsosynpunkt. Jag vill dessutomframhålla att arbetsmUjöutredningen i sitt fortsatta arbete kan väntas prövavad som ytterligare kan göras med hjälp av arbetarskyddslagstiftningen för attskydda arbetstagare mot hälsofarliga ämnen och produkter. (vpk): Jag tackar inrikesnrinistern försvaret på minfråga. Som frågan är ställd förstod jag nästan att inrikesministern skullehänvisa till att tillverkningen av giftiga bekämpningsmedel är föremål förspeciell kontroll och erinra om de nya ändringarna i arbetarskyddslagen. Anledningentill nun fråga är det uppmärksammade förhållandet vid KemaNords Stockviksfabrik i , där det framställsett växtgift som skapar stora olägenheter för de arbetare som 162 sysslar med denna tillverkning.Arbetarnas här har blivit gulgrönt, deras naglar harblivit gula, de har fått utslag pä kroppen och klåda, efter arbetet har enstark trötthet inställt sig, de har blivit febriga och svettiga. Det haransetts vara orsakat av detta växtgift. Och det gäller inte bara arbetarnasjälva utan också deras familjer. Hustrur och barn har smittats av klädan ochutslagen. Läkarna har stått fullkomhgt svarslösa då de konsulterats. Arbetarna har givetvis varit oroliga över vad sominträffat. Kanske även inre organ kunde ha skadats? Och vad kan inträffa om femeller ? Påverkas kanske arvsanlagen? Om deras hustrur blivit gravida,blir barnen i så fall utvecklingsstörda? Dylika farhågor har man hyst. har en av de anställda remitterats tUl Karolinskasjukhuset här i , och där har man enligt uppgift satt i gångexpertundersökning med provtagning och analys. Detta kan ta mycket . För att lugna arbetarna har man gett dem imånaden som en kompensation då de tvingats färga det gröna håret, köpa nyakläder osv. Denna fabrikation kom från till ; data o,d, kom därifrån hit. Men kan man ha skött fabrikationen i på samma sättsom man gjort i ? Enligt uppgifter som jag har fått förbjödsfabrikationen i därför att man inte fick släppa ut sitt avloppsvatten.Hur är det i ? Gång på gång har vi enkla frågor och interpellationer härsom bara är , ett litet genljud av vad som händer ute på arbetsmarknaden närdet gäller giftframställning och handhavande av gifter över huvud taget. Jagskulle vUja fråga inrikesministern om skyddsombudet - han är ju inte giftexpert har möjligheter i fortsättningen, med den nya lagstiftningen, att stoppa ettjobb som exempelvis detta i , Om skärpning av skyddsbestämmelserna vid tillverkning avkemiska preparat Som jag sökt förklara i mitt svar har julagen om hälso-och miljöfarliga varor, skärpningen av arbetarskyddslagen ocheffektivi-seringen av organisationen tillkommit för att man snabbare skallkomina till rätta med sådana förhållanden som här tar upp. Undanför undan skaffar vi oss alltså bättre instrument för att lösa dessa problem. har jag också uppmärksammat det här fallet som herrLorentzon tar upp, och jag har låtit medarbetare ta kontakt med fackföreningsordförandenValter Thorsin vid företaget. Han har talat om att man den 21 deceinber kommeratt upphöra med produktionen. Man kommer att bygga om anläggningen, installeraen ny kvarn och på olika sätt förbättra förhållandena, och man räknar med att imars månad ha fått fram tillfredsställande anordningar. Det är klart att skyddsombuden, som skall vara med ochövervaka detta, bör och helt enkelt skall kunna få hjälp. 1 det distriktsom finns i och det är svaret på frågan - har man en specialisti kemi, som inriktar sin tUlsyn på bl. a. processer för tillverkning av giftigaämnen. Han bör kunna hjälpa skyddsombuden, när de har rätt att vidta åtgärderpå den här punkten. Nr 148 (vpk); j . j Herr talman! Jag har också kontaktat fackföreningsordföranden , 1077 Thorsin, och attfabriken upphör den 21 beror pä att den -------------------- storautlandsbeställning som man hade är klar då. Omskärpning av f experter varit i Itahen ochTyskland. stcyaasoestammel- fabrik som framställer tio gånger så mycket av det här giftet som vad man serna viatUlverkning framställer i vårt land. Men vid fabrikationen där kommer dammet urden av kemiskapreparat g j- kvarnen inte ut i lokalen. Där är det fullständigt dammfrittoch därförgiftfritt för arbetarna. Men i , vid KemaNords fabrik, har den kvarnman använt inte alls varit av samma slag, utan dammet har virvlat uti lokalen. Trots att personalen haft visst slag av skyddsdräkter har dammetkommit in i skyddsdräkterna. Frågan är, herr inrikesminister; Har vi verkhgen betydligtsämre lagar i det här landet när det gäller att skydda arbetskraften än vad manhar i andra länder i ? Så måste ju frågan ställas i ett sammanhangsom detta. Sedan åberopar inrikesministern den nya lagen enligtvilken skyddsombuden får betydligt större möjligheter . Men det varen kraftig opinion från arbetsplatserna . Enligt utredningens förslagskulle ju skyddsombuden, därest de stoppade en tUlverkning som var till skadaför arbetarna, faktiskt kunna anmälas hos arbetsdomstolen. Inför denna kraftigaopinion, där vårt parti deltog, böjde sig regeringen, och i propositionen fannsdetta inte med. Vi är naturligtvis glada och tillfredsställda över attregeringen tog sitt förnuft tUl fånga i det avseendet och att skyddsombuden fårstörre möjligheter i fortsättningen än vad de har haft. Jag vågar hävda att de svenskaarbetarskyddslagarna och tillsynen härvidlag hävdar sig väl vid eninternationell jämförelse därom råder inget tvivel. kommer man, enligtuppgift från , att bygga en ny kvarn som fyller alla de krav somkan ställas på anläggningen. Man har också sagt att skyddsombuden kommer attnoga följa verksamheten enligt den lagstiftning vi har så att verksamhetenverkligen fyller de krav man har rätt att ställa pä den. (vpk); Jag har också varit i kontakt medyrkesinspektionen i - närmare bestämt med , som ärförste distriktsingenjör - och han säger att företagets lokaler ligger underdet hygieniska gränsvärdet, men har de svenska lagarna inte givityrkesinspektionen möjligheter att syna ned lokaliteterna. Det skah bli bättresedan. Då skall man också få möjlighet att förbjuda dylik verksamhet. Så visstär det en fördel med den nya lagen. Efter måste yrkesinspektionenockså tillkallas i ett fall som detta. Alltså harvåra lagar , herr inrikesminister, varit betydligt sämre än lagarna i utlandet. Jag skulle här velat citera 7 § första stycket 164 arbetarskyddslagen, men jag ser atttalmannens klubba faller, så jag kan Den paragrafen skulle egenthgen täcka allt, men det gör Nr 148 Överläggningen var härmed slutad. § 8 Ang. följderna av reglerna om kontantarbetsmarknadsstöd Herr inrikesministern ordet för att besvara fröken () i kammarens protokoll förden intagna fråga nr, 361, och anförde: Fröken har frågat mig om jag ämnarvidta några åtgärder för att undanröja de försämringar för de arbetslösa och deökade socialhjälpskostnader för kommunerna som kommer att följa med reglerna omkontant arbetsmarknadsstöd som träder i kraft den . Fr. o. m. införs kontantarbetsmarknadsstöd och arbetslöshetsförsäkringen utvidgas och ger bättreförmåner. De kommuner som utger kommunalt kontantunderstöd tUlarbetslösa slipper i fortsättningen kostnaderna för denna stödform. Socialhjälpkommer liksom hittUls att ha betydelse som komplement till destatliga och statsunderstödda kontanta stödformerna på arbetsmarknaden. Menbehovet härav kommer att minska i och med de förbättringar av de generellastödformerna som genomförs. Fröken (): Jag skall be att få tacka herrinrikesministern för svaret. Det var kanske inte särskilt upplysande, och jagskall litet mera precisera vad jag hade avsett. Svaret vore väl riktigt om alla de som kan få detkommunala kontanta arbetslöshetsunderstödet även kunde komma i åtnjutande avdet nya kontanta arbetsmarknadsstödet som skall utgå fr. o. m. den 1 januari.Men så är inte fallet, och detta hänger samman med att det nya stödet kommeratt vara förknippat med ett arbetsvillkor som inte har funnits i bestämmelsernaför det nu utgående arbetslöshetsunderstödet -ett arbetsvillkor som innebär attden som behöver stöd måste ha varit i arbete under fem av . Det betyder att många av dem som får stöd inte kan få den nyatypen av stöd. Jag vill genast fråga inrikesministern om han ser någonmöjlighet att överväga en uppmjukning eller rent av ett borttagande av dennaregel. Man kan visserligen säga att vederbörande har möjlighet att fåsocialhjälp och att det i och för sig inte behöver innebära materiellförsämring, men många kommer att uppleva detta som dubbel utslagning. Dels ärman utan arbete, dels får man inte ett generellt, mera rutinmässigt stöd utanmåste gå vägen över socialhjälpen. Inrikesministern säger att kommunernassocialhjälpskostnader kommer att minska. Från ett par kommuner, framför alltmin hemkommun , har jag hört att man inte alls ser så på frågan. Ang.följderna av reglerna om kontant arbetsmarknadsstöd Nr 148 tidigare utgåendearbetslöshetsunderstödet har man fått statsbidrag. T rnrro,, Hon räkuar man med att ungefär hälften av dem som kunnat få den nuvarande