prot · FW09155 · 1973-12-31 00:00:00 — Den som viU att kammaren bifaller socialutskottets hemställan i betänkandetnr 30 punkten 18 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifaUit reservationen nr 15 av . Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåfm begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Propositioner gavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationennr 16 av herrar Hyltander och , och förklarades den förra propositionenvara med övervägande ja besvarad. Propositioner gavs på bifall tiU dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 17 av , och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Förskoleverksamhetens utbyggnad och organisation Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemstäUt. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 18 av m. fl., och förklaradesden förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller socialutskottets hemställan i betänkandetnr 30 punkten 25 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 18 av m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr Carlshamre begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Utskottets hemställan bifölls. Propositioner gavs på bifaU till dels utskottetshemstäUan, dels reservationen nr 19 av i Öskevik m. fl., ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr i begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition; Den som vill att kammaren bifaUer socialutskottets hemställan i betänkandetnr 30 punkten 27 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 19 av i Öskevik m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Förskoleverksamhetens utbyggnad och organisation begärderösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstning gavföljande resultat: Punkterna 28 och 29 Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 20 av i Öskevik m. fl., ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr i begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition; Den som vill att kammaren bifaller socialutskottets hemställan i betänkandetnr 30 punkten 30 röstar ja, den det ejviU röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 20 av i Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr i begärde rösträkning verkstäUdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 21 av , och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller socialutskottets hemställan i betänkandetnr 30 punkten 31 röstar ja, den det ejviU röstar nej. Vinner nej har kammaren bifallit reservationen nr 2 I avfru . Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då fm begärderösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstning gavföljande resultat; Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 22 av i Öskevik m. fl., ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 23 av , och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Förskoleverksamhetens utbyggnad och organisation Propositioner gavs på bifaU till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 24 av , och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 25 av fm , och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Propositioner gavs på bifall tiU dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 26 av fm , och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Punkterna 37 och 38 Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemstäUt. Propositioner gavs på bifall tUl dels utskottets hemställan,dels reservationen nr 27 av herrar Hyltander och , och förklarades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Propositioner gavs på bifall tiU dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 28 av , och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan fm begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller socialutskottets hemställan i betänkandetnr 30 punkten 40 röstar ja, den det ejviU röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 28 av fm . Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat förja-propositionen. Förskoleverksamhetens utbyggnad och organisation rösträkningverkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstning gav följanderesultat: Propositioner gavs på bifall tUl dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 29 av herrar Hyltander och , ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 30 av i Öskevik m. fl., ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr i begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som viU att kammaren bifaller socialutskottets hemställan i betänkandetnr 30 punkten 42 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 30 av i Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr i begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Utskottets hemställan bifölls. Propositioner gavs på bifaU tUl dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 31 av herrar Hyltander och , ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr Hyltander begärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller socialutskottets hemställan i betänkandetnr 30 punkten 44 röstar ja, den det ejviU röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 3 1 av herrar Hyltander Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens Nr 155 Översyn av påföljdssystem m. m. ledamöterha röstat för ja-propositionen. Då begärde rösträkningverkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstning gav följanderesultat: Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemstäUt. § 2 Föredrogs betänkande Nr 38 i anledning av propositionen 1973:186 med förslagtill lag om styrelserepresentation för de anställda i bankinstitut ochförsäkringsbolag jämte motioner Nr 34 i anledning av motion om reformering avbötesstraffet Kammaren biföU vad utskotten i dessa betänkanden hemställt. § 3 Översyn av påföljdssystem m. m. Föredrogs justitieutskottetsbetänkande nr 39 i anledning av motion om översyn av brottsbalkenspåföljdssystem m. m. I detta betänkande behandladesmotionen 1973:607 av () vari yrkats att hos Kungl.Maj;t hemställde om en sådan utredning angående regelsystem som imotionen angavs. Utskottet hemställde att skulle avslå motionen1973:607. Reservation hade avgivits av fruKristensson (m) samt herrar (), (), i (c).Westberg i (fp), Schött (m) och i (c) som ansett attutskottet bort hemställa, att i anledning avmotionen 1973:607 gav Kungl. Maj;t till känna vad reservanterna anfört om enöversyn av regelsystem. FruKRISTENSSON (m): Jag skaU tUlstå att jag länge hade denförhoppningen när justitieutskottet behandlade motionen 607 om brottsbalkensregelsystem att vi skuhe kunna nå enighet. Det är en fråga som vi har behandlattidigare. När justitieutskottet behandlade den skrev utskottet faktisktatt det kunde finnas skäl att göra en allmän översyn avbrottspåföljderna och i ett större sammanhang överväga riktlinjerna för denframtida kriminalpolitiken. Men har utskottsmajoriteten skrivit Översyn av påföljdssystem m. m. attutskottet finner "att anledning nu saknas för att ta initiativtUl en utredning med de vittomfattande uppgifter som anges i motionen". Jag tror emeUertid att man inte skaU förstoraåsiktsskUlnaderna mellan utskottsmajoriteten och reservanterna. Vi konstaterarpå ömse håU att den snabba samhällsutveckUngen har medfört att åtskUliga av devärderingar som låg bakom regelsystem redan nu framstår som iviss mån föråldrade. Det tycker jag är ett riktigt konstaterande. har vi här i landet haft en intensivkriminalpo-Utisk debatt. A ena sidan har vi med justUiedepartementes biståndfått en flora av nya straffbestämmelser, som dock i allmänhet avser brott somriktar sig mot det allmänna. Å andra sidan har frihetsstraffet ställts underdiskussion i den aUmänna debatten, och man har på sina håU ifrågasatt om viöver huvud taget skall ha frihetsstraffet kvar. Men vi har också olika detaljfrågor, som jag menar börövervägas i ett större sammanhang. Å ena sidan har vi fått straffskärpningarnär det gäller den grövre brottsligheten, och å andra sidan har det varit entendens tUl avkriminalisering av smärre förseelser. När det gäller deninternationeUa terrorismen har vi fått en utveckling som i sig skuUe motiveraatt vi såg över vissa av regler. Den krimmalvårds-reform med dennya organisationen av våra anstalter, som tog ställning tiU ,skulle också motivera att vi får en översyn av bestämmelserna omungdomsfängelse, internering o. d. Det är inte obekant för kammarens ledamöteratt man på sina håll också diskuterar de tidsobestämda straffens vara ellerinte vara. Jag har velat nämna detta för att för kammarens ledamöter förklaravarför jag och mina medreser-vanter anser att tiden nu bör vara inne att göraen värdering och sammanvägning av dessa olika frågor och därmed åstadkomma ennågorlunda fastlagd och entydig kriminalpolitik. Utskottsmajoriteten hänvisar till alla utredningar somarbetar inom olika delområden och säger att det är onödigt att föregripa derasresultat. Men det är utredningar på olika specialområden, och det är inget svarpå begäran i motionen om en sammanvägning och en gemensam syn på vårkriminalpolitik. Jag tycker inte att det är för mycket begärt att gersin mening till känna i dessa frågor i stället för att sitta passiv och räknamed att Kungl. Maj :t sä småningom skall ta ett initiativ. 1 den reservationsom är fogad tUl utskottets betänkande hemställer vi därför att rUcsdagen tUlKungl. Majrt som sin mening skall ge tUl känna att en översyn av brottsbalkenär angelägen, även om en utredning inte behöver tillsättas omgående. Jag ber med detta, herr talman, att få yrka bifall tillden vid utskottets betänkande fogade reservationen. FrökenBERGEGREN (s): Den fråga vi nu diskuterar är förvisso inteny. Det påpekade också i sitt anförande. Vi behandlade senast ett likartat yrkande år 1971.Riksdagen avvisade då på förslag av justitieutskottet tanken på en snar översynav , inte därför att vi menade att en sådan inte i sinom tid skullekomma att behövas utan därför att vi ansåg att tidigare gjortuttalanden om att det så smånmgom kunde vara lämpligt att tUlsätta en sådanutredning; vi kunde emellertid inte se att den tidpunkten var inne . Vi menade också 1971 att de gångna årens erfarenhet visadeatt Kungl. Maj :t hade sin uppmärksamhet oavlåtligt riktad på dessa problem ochatt detta också har satt spår i form av ny lagstiftning på många viktigaområden. Det pågår ett mycket omfattande utredningsarbete på olikaavsnitt av detta område. Vi har i betänkandet också redovisat en hel del av deutrednmgar som arbetar eller som redan avsatt spår i form av betänkanden somär under övervägande. Utskottet fann 1971 inte skäl att tillstyrka motionen, ochrUcsdagen följde utskottets förslag. Jag är en smula förvånad över den reservation somföreligger ; i sak är vi egentligen inte oeniga. Vi tycks också vara enseom att det för dagen inte är alldeles aktuellt att tUlsätta en utredning.Reservanterna medger själva att man på vissa avsnitt måste avvakta resultatenav pågående utredningar. Jag skuUe vilja hänvisa tUl alla de utredningar som vihar visat på i betänkandet. T. ex. den principiellt så betydelsefuUautredningen som 1971 tillsattes om påföljdssystemet när det gäller behandUng avpsykiskt avvikande belyser utmärkt väl att vi behöver kartlägga en rad områdeninnan vi kan sätta i gång en omfattande utredning av det slag som fruKristensson efterlyser. Reservanterna säger själva att den utredning de föreslårkommer att bli mycket omfattande och tidsödande. Därför säger vi oss att detkanske är bättre att vi fortsätter på den väg som vi nu slagit in på, nämligenatt göra delreformer som verkligen för frågan framåt, i stället för attförpuppa ärendet i en mastodontutredning som inte kan leda tillnågot resultat. Gamla strafflagberedningen, som arbetade i ett par decenniereller mera, är ett avskräckande exempel. När vi förde den nya ihamn kunde man också konstatera att det egentligen inte var någonting nytt somgenomfördes utan att det var en kodifiering av allt det som utförts under tidensom utredningen arbetat. Det är väl inte det vi eftertraktar. Eftersom vi sedan 1971 och även tidigare uttalatatt man behöver en sådan här översyn, finner jag det litetegendomligt att nu behöva upprepa detta under påpekande att vi nukommit Utet närmare den tidpunkt då det borde ske. Det är klart att 1973 liggernärmare än 1971. Kanske skulle man också i viss mån kunna säga att sUuationen är sådan, att tidpunkten något avlägsnat sig. Åtmmstone menar vi iutskottsmajoriteten att många betydelsefulla lagförslag förts igenomoch att de utrednmgar, som pågår, pekar i den riktningen. Det är alltså tUlkomsten av det brottsförebyggande rådetsom gör att vi nu Inte finner det önskvärt att uttala oss principiellt för attutredningen skulle vara nära förestående. Det råd, som officiellt skall träda iverksamhet men som de facto redan börjat förbereda sinverksamhet, bör få tid att överblicka det verksamhetsområde det skall Översyn av påföljdssystem m. m. Översyn av påföljds-system m. m. ha attpenetrera och då självt komma fram till en uppfattning om vad som behöver skeinnan gör ett uttalande. Egentligen är vi ganska överens om att det så småningomskaU bli en utredning, men jag tycker inte att det är nödvändigt att Kungl.Maj:t än en gång skaU ges tUl känna vad tycker i det avseendet. Jagförutsätter att när en gång gjort ett uttalande, står detta fast tUldess att rUcsdagen fattar ett annat beslut, även om det går ganska kvickt attnu för tiden ändra uppfattning. Jag skuUe vilja råda att kommatillbaka nästa gång och då tala om när exakt hon viU att denna utredning skalltillsättas och inte ange en ungefärlig tidpunkt, för det är verkligen ingetinitiativ att tala om. Jag beralltså att få yrka bifall till vad utskottet har föreslagit. Jag skaU bekänna att det är litet svårt attfå klart för sig om fröken vill ha en utredning eller inte. Närfröken yttrar sig, får jag ibland den uppfattningen att hon ocksåanser att det vore bra med en utredning, men strax efter tyckte jag att Ni togtUlbaka en del av vad Ni förut sade. Jag vUl inte tolka utskottetsställningstagande på så sätt, att vi då avvisade tanken på en snaröversyn. Det var ju så orden föU. Jag tycker tvärtom att utskottets skrivning1971 var mycket positiv. Men utskottets hemställan utmynnade den gången i ettavstyrkande av motionen. kunde ju kosta på sig att geKungl. Maj:t tiU känna att vi har denna uppfattning. Det är detta som vi nuvelat ge uttryck åt i reservationen. Men säger utskottets vice ordförande, att tanken på enutredning förefaller mera avlägsen än den var 1971. Detsamma framfördesunder utskottsbehandlingen. Detta gör att vi reservanter kanske ser litet merapessimistiskt på möjligheterna att få en översyn än vad vi gjorde 1971. Jag vidhåller fortfarande att den utveckling vi haft underde med en mängd delreformer har varit en utveckling som givit rättmotstridiga resultat. Å ena sidan har man med viss kraft hävdat att för de ochde brotten måste vi ha frihetsstraff och ganska stränga sådana, men å andrasidan och i andra sammanhang har man hävdat att frUietsstraff är av ondo ochatt man bör diskutera om de inte i stort sett kan undvaras. Är detta inte enintressant och viktig frågeställning? Är det inte intressant att få enhelhetsbUd av hur man skall se på regelsystemet och hur man över huvud tagetskall sammanfatta vår kriminalpolitiska syn? Jag tycker inte att vi helt kanbortse från den kriminalpolitiska debatt, som förts . Vi skallväl ta fasta på den och försöka sammanväga olika synpunkter. Därför måste jag, herr talman,vidhålla den uppfattning som vi givit uttryck åt och som mynnar ut i attriksdagen bör ta en ståndpunkt i denna fråga. FrökenBERGEGREN (s); Utskottet och rUcsdagen har tidigareuttalat att man i och för sig är positivt instäUd tUl tanken på att det såsmåningom skall bli en aUmän översynav bestämmelser. Men jag finner det inte nödvändigt att upprepadet önskemålet gång på gång. Så svårt har inte Kungl. Maj;t att fatta vad detär fråga om. Å andra sidan anser jag att det reformarbete som går steg för stegoch som avsätter resultat är viktigare än att vi förpuppar det hela i enmastodontutredning där ingenting sker. Jag kan inte instämma i att vi här har fört en politUc som delvis har varit motstridig. Detgår verkligen en ganska röd tråd genom det kriminalpolitiska reformarbetetunder , även om den färgen kanske inte är lUca tilltalande föralla. Jag menar att vi framför allt skall uppnå resultat. behövervi naturligtvis en samordning av det stora verksamhetsområde som det här rörsig om, men det är viktigare att någonting sker nu på områden där man skriarefter reformer. Den rad betydelsefulla utredningar som pågår eller som redanhar fuUbordat sitt arbete talar sitt tydliga språk om våra möjligheter att nugenomföra reformer som ger ett positivt resultat. blir det välnågon mening med att försöka göra en sammanfattande översyn av det hela. Översyn av påföljdssystem m. m. Överläggningenvar härmed slutad. Propositioner gavs på bifall tilldels utskottets hemställan, dels reservationen av m. fl., ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan fruKristensson begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vill att kammaren bifallerjustitieutskottets hemställan i betänkandetnr 39 röstar ja, den det ejviU röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen av m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåfru begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: § 4 Föredrogs betänkanden Nr 41 i anledning av propositionen 1973:173 med förslagtiU lagom ändring i lagen (1964:542) om personundersökning i brottmål jämtemotion Nr 42 i anledning av propositionen 1973:170 angåendeutgifter på tilläggsstat I till riksstaten för /74 i vad avservissa anslag inom verksamhetsområde Kammaren biföll vad utskottet i dessa betänkandenhemställt. Föredrogs justitieutskottetsbetänkande nr 44 i anledning av vissa av Kungl. Maj:ts förslag i propositionen1973:169 angående vissa domartjänster jämte motioner. I propositionen 1973:169 hadeKungl. Maj:t, under åberopande av utdrag av statsrådsprotokoUet överjustitieärenden för , föreslagit att bemyndigaKungl. A. inrättaföljande ordinarie domartjänster, nämligen 1. en tjänst förregeringsråd, 2. vid Handenstingsrätt en lagmanstiänst och sex tjänster för rådman, 3. vid Mölndalstingsrätt en rådmanstjänst, 4. vid Lidköpingstingsrätt en rådmanstjänst, 5. vid Salatingsrätt en rådmanstiänst, 6. vid Moratingsrätt en rådmanstiänst, 7. vid Hudiksvallstingsrätt en rådmanstjänst, 8. vid Kariskronatingsrätt en rådmanstjänst, samt B. föra på övergångsstat lagmanstjänsten vid Malungstingsrätt. Maj:ts förslag såvitt gälldede ovan under A 1, 2 och 8 angivna tiänsterna hade utskottet behandlat i sittbetänkande JuU 1973:40. Propositionen i återstående delar samt i anledning avpropositionen väckta motioner tog utskottet upp till behandling i dettabetänkande. I detta sammanhang hade behandlats motionerna 1973:2114 av () och i (c)vari yrkats avslag på propositionenj i vad avsåg rådmanstjänsten vidHudiksvalls tingsrätt, 1973:2115 av i (fp) och motionen1973:2121 av () vari yrkats att skulle dels hos Kungl.Maj:t begära att beslutet om upphörande av Västra skulleupphävas, dels ock avslå förslaget att inrätta en rådmanstjänst i Hudiksvallstingsrätt, 1973:2122 av () vari yrkats att riksdagenskulle dels avslå propositionen såvitt gällde förslaget om inrättande av enordinarie tiänst för rådman vid och samtidig indragningav lagmanstiänsten vid Västra , dels ock som sin meningge Kungl. Maj:t till känna att tingsrätten i borde bestå. A. att beträffande Västra ochHudiksvalls tingsrätter i anledning av motionerna 1973:2114, 1973:2115,1973:2121 och 1973:2122 skulle 1. ge Kungl. Maj:ttill känna vad utskottet anfört om bibehållande av , 2. avslå det genompropositionen 1973:169 framlagda förslaget att Kungl. Maj:t skulle bemyndigasinrätta en ordinarie tiänst för rådman vid . B. att med bifall tUl propositionen i de delarden inte behandlats i utskottets betänkande JuU 1973:40 eller under A ovan bemyndigade Kungl. Maj;t dels att inrätta en ordinarie tiänst för rådman i envar av , , och tingsrätter, dels att föra påövergångsstat lagmanstiänsten vid . Reservation hade avgivits vidpunkten A av fröken och fröken , herrar Larfors och ,samt herrar i och i (samthga s) som beträffande Västra och tingsrätteransett att utskottet under A bort hemställa, att med avslag på motionerna 1973:2114,1973:2115, 1973:2121 och 1973:2122 och med bifall tiU propositionen 1973:169 idenna del bemyndigade Kungl. Maj;t att inrätta en ordinarie tjänst för rådmanvid . Utskottet har vid sin prövning av motionsyrkandenaom ett bibehållande av tingsrätten i först tagit upp frågan om huruvidaKungl. Maj;ts beslut om en indragning av tingsrätten stod iöverensstämmelse med uttalanden i samband med fastställandeav rikthnjer för en översyn av indelningen i domkretsar. Prövningen har föranlett utskottet att uttala att redan enbedömning i enlighet med rUcsdagens uttalanden kan leda tUl ettbibehållande av tingsrätten, men utskottet konstaterar att någonerinran i och för sig inte kan riktas mot Kungl. Maj:ts beslut om indragning avdomstolen. Vad som föranlett utskottet till det förra uttalandetsynes främst vara uttalanden om hänsynstagande tUl avståndoch kommunikationer. Jag är givetvis medveten om de ganska långa avstånden idenna del av landet. Förhållandena är dock inte på något sätt exceptionella.Lika länga eller väsentligt längre avstånd frän tingsrättens kansliortförekommer även i många andra län aUtifrån och tUlNorrbottens län. Nackdelarna med de långa avstånden minskas dessutom väsentligtgenom att behålls som tingsställe, dvs. civil- och brottmål kommer äveni fortsättningen att handläggas i . Jag utgår också från att man påmotsvarande sätt som skett i , om det är lämphgt med hänsyn tillparternas och ombudens hemvist, även kommer att håUa förberedelser i tvistemålpå tingsstället i . Övriga domstolsärenden av olika slag är i regel avsådan art att personlig inställelse vid tingsrätten inte behövs.