prot · FW09132 · 1973-12-31 00:00:00 — Reservation hade avgivits av herrar () ochWerner i (m) vUka ansett att viss del av utskottets yttrande skulle ha avreservanterna angiven lydelse. Till betänkandet hade fogats ett särskilt yttrande avherrar (), (), i (c). Fiskesjö (c) och Norrbyi Äkersberga (fp). Lagstadgad skyldighet för politiska partier att redovisabidrag från juridiska personer HerrHERNELIUS (m): Utskottet är i denna fräga övervägandeenhälligt i bedömningarna. I fråga om bidrag eller stöd frän juridiska personer tillpartierna bör i första hand friviUiga överenskommelserom offentliggörandeeftersträvas. - Det var den mening som också första lagutskottet anförde 1964.Först i andra hand bör det bli tal om lagstiftning, sade man 1964, och det ärinnebörden av uttalandet också . Men har det gått , och det göratt utskottet har enats om att tiden är inne för att ånyo överväga den frågan.Men utskottet säger också något mer, nämligen att det fordras ingåendeöverväganden av principiell och lagteknisk natur. Det är förklarhgt att utskottetanför detta. Det här är inga lätta frågor. Utskottet redovisar någrasvårigheter, som gjorde att partifinansierings-kommittén sköt det helaifrån sig. TUl att böqa med fär valhemligheten icke äventyras. Det ären självklar förutsättning, säger utskottet, och det är naturligtvis alldelesriktigt. 1 den daghga debatten blir det, när frågan uppkommer om sådana härbidrag, som regel tal om bidrag från stora företag, men det finns faktisktockså andra. Det finns bidrag från föreningar, det finns bidrag från småföretag registret är stort. Det kan finnas risker för att valhemligheten äventyras omman inte går varsamt fram, och det är glädjande att utskottet är sä enigt påden punkten. Det är inte bara glädjande utan naturhgtvis i och för sig alldelesofränkomhgt. En annan svårighet som utskottet pekar på är att utformabestämmelser som inte kan kringgås. Utskottet besökte sedanFörenta staterna och vi fick under mycket älskvärt mottagande i senaten del avdet utförliga material som senatsutskotten hade samlat i fråga om dessa ting.Vi fick också del av hur man upprätthåUer kontrollen. Men utskottet kunde inteundgå att konstatera både före och efter besöket att det fanns luckor där luckor som kartläggs genom processer som gäller bidrag, skall vi kalla demsvarta bidrag, tUl såväl det republikanska som det demokratiska partiet. Utskottet noterar också att en lagreglering som ipraktiken kan sättas ät sidan självfallet är av föga värde. Man kan tiUägga attdet finns många svära kontrolluppgifter i detta sammanhang om det skulle blilagstiftning. En organisation ställer t. ex. valarbetare tiU förfogande underen valrörelse för ett visst parti eller en viss meningsriktning. Hur skall detvärderas? Hur skall det taxeras? När övergår den ena sysslan i den andra? Detär här ibland fråga om miljonbelopp, ibland om små summor, men det är mycketsvårt att skilja pä subvention och vanligt arbete i sädana här sammanhang. debatt pekades det mycket på svårigheternabeträffande pressen. Är ett bidrag till valtidningar som har karaktären avperiodisk publikation ett valbidrag till partiet eUer inte? Jag bara räknar upp dessa ting för att markera attuppgiften är svår om det skulle bli fråga om en lagstiftning. Emellertid kan man fråga sig varför ingenting hänt sedan1964. Den egentliga orsaken är väl att behovet inte har känts trängande, mendet finnsockså en annan orsak, nämligen att det i samband med att det statligapartistödet infördes klart och eftertryckligt betonades frän aUa håll - inteminst från att detta icke finge bh inkörsporten tiU en kontrollöver partiernas inre verksamhet, organisation och arbetsformer. Det är väl dekraftiga markeringarna som har utgjort anledningen tUl att frågan praktiskttaget och allvarhgt menad icke har förekommit pä bord sedan så långtid tUlbaka. Jag vet inte om tiden har ändrat någonting i förhäUandenai det avseendet, men när nu en begäran är framstäUd har utskottet aUtså varitenhälligt i sina slutsatser. Dock finns det en reservation fogad tiUutskottsbetänkandet. Jag skall inte beröra den, men det är en reservation medprincipiell tankegång. I princip har man, som vi erinrades om under en föregåendedebatt här , i varit enig om att partiernasverksamhet i stort sett icke skall beröras av lagstiftning och av offenthgaingripanden. Man har emeUertid icke kunnat upprätthålla den regeln. På sätt ochvis är naturligtvis vaUagens bestämmelser i viss mån ett ingrepp i partiemasverksamhet. På sätt och vis är spärren för de politiska partiema, både den somfanns före den nya lagens ikraftträdande i form av kretsindelningen och den somfinns nu i form av ett fixerat tal, också ett ingrepp i partiernas verksamhet ivad det gäUer valarbetets fullföljd. Partistödet är naturligtvis också ettingrepp i partiernas verksamhet. Det utgår ju efter vissa normer, och det kaninte hjälpas att det uppstår viss ohkhet partier och meningsriktningar emellan.Men med dessa undantag har man i stort sett varit ense om att inte gä in päpartiernas verksamhet i övrigt. frångår utskottet denna linje så tUl vida att det sägeratt när nu frivUhga överenskommelser icke kommer tiU stånd är man beredd att omså erfordras tillgripa lagstiftning. Detta för tanken pä ett annat område somgäller partiernas verksamhet, där man också har begärtfrivUliga överenskommelser eller, om man inte lyckats med sådana, i andra handbegärt en lagstiftning. Det gäller frågan om kollektiv anslutning av medlemmartUl ett politiskt parti. Jag vill här inte dra upp en debatt omkollektivanslutningen en sädan hade vi ; det var andragången , och det är onödigt med en tredje gång , även om frågan säkertkommer igen men jag vill peka på principen. I reservationen konstateras att utskottet nu uttalar attden frivilliga hnjen inte har lyckats och att man därför är beredd att tUlgripalagstiftning. Reservantema menar att detta ställningstagande kan fåkonsekvenser för kollektivanslutningen. Observera att det stär "kan";det står inte att det skall få konsekvenser. Detta gör att påståendet i detsärskUda yttrandet om att en anslutning till reservationen skulle medföra skuUe begära ett nytt uttalande av med annan innebörd änuttalandet hänger i luften. Det är icke fråga om att begära enlagstiftning i och med att reservationen skulle få röstövervikt, utan det ärfråga om att peka pä en eventuaUtet, inte någonting annat. Det är heller intefräga om att koppla ihop - jag är noga med att betona det bidrag tillpoUtiska partier med koUektivanslutning, Den koppling som finns i reservationenär av principiell natur. Lagstadgad skyldighet för politiska partier att redovisabidrag från juridiska personer 11 protokoU 1973. Nr 131 -133 Lagstadgad skyldighet för politiska partier att redovisa bidrag från juridiska personer harskrivit det särskilda yttrandet hoppas att det med stöd av uttalandeden skall bli ändring i fråga om den kollektiva anslutningen tillpolitiska partier. Jag viU gärna dela den förhoppningen, även om jag mästesäga att det uttalande som gjordes efter riksdagsdebatten ochbeslutet av ordföranden i det största partiet och avpartisekreteraren knappast inger hopp i det avseendet, I dessauttalanden konstaterades att avgörande i detta fall var av fögaeller ingen betydelse. Den motivering som lämnades för denna ståndpunkt skalljag av barmhärtighetsskäl icke ingå på. Jag kan alltså, fru talman, icke vara så optimistisk somde som har skrivit under det särskilda yttrandet, även om jag gärna skullevilja vara det. Men jag har som sagt inte velat dra upp en debatt om detta ,utan min avsikt har bara varit att peka pä att det kanske krävs en visskonsekvens, och jag har därvid velat peka på en sådan konsekvens som kaninträffa. Jag yrkar bifall tUl reservationen, dvs. tiU det tUläggtill utskottets motivering som där finns. i (s): Liksom vill jag slä fast denstora enighet som råder i utskottet i denna fräga. Den beror enligt min meningväsentligen på att alla inom utskottet väntar att de politiska partiernasjälva, skall få besluta om sin organisation och sina inre angelägenheter. Förmin egen del viU jag starkt markera detta beträffande samtliga de betänkandenom partiväsendet som har avlämnat. Det gäller även denfråga som inte föranledde någon debatt här, nämhgen frågan om skyddet avpartiernas namn. I den här frågan förenas denna princip med kravet påvalhemlighet. Jag delar ' uppfattning även på en annanpunkt, nämhgen att det gäller att åstadkomma effektivitet i lagregleringen. Viskall inte ha en skenlagstiftning på detta område, om vi behöver tUlgripalagstiftning. Emellertid markerar utskottet också att det finns ett stortaUmänt intresse av att väljarna fär kännedom om vilka organisationer, företagoch andra juridiska personer som ger ekonomiskt stöd till de olika politiskapartierna. Om detta är vi överens i utskottet. Oenigheten gäller endel av texten, genom att herrar Hernehus och i vill skjuta in ettuttalande om kollektivanslutningen. Det är inte helt omöjligt för mig attförstå att de folkpartistiska och centerpartistiska ledamöterna av utskottet iden situationen har gjort ett särskUt uttalande. markerade attdet gällde principerna. Det gör att jag hka htet som skall gå inpå den diskussion som vi ofta för här i kammaren om kollektivanslutningen. Menjag har litet svårt att följa när det gäUer att dra utprinciperna. Låt mig helt snabbt få peka på tre saker. Den första är att ingen har velat förbjuda juridiskapersoner att lämna bidrag tiU politiska partier. Kravet gäller att det skallske en offentlig redovisning av dessa medel. Däremot är det aUmänt känt att herr Hernehusoch det parti han företräder fordrade att det i själva grundlagenskulle skrivas in ett förbud mot kollektivanslutning. Det kanske är farligt attdra aUtför långtgående slutsatser av det anförande som AUan harhållit, men han strök kraftigt under att beslutet här kan fä konsekvenser. Fårjag tolka det så att kravet pä förbud mot kollektivanslutning i lag ellergrundlag är ett aktuellt krav frän ' sida? Den andra saken som jag vill ta upp gällerreservationsrätten vid koUektivanslutning. Vi vet att den existerar. Men mankan fråga sig; VUken reservationsrätt har en aktieägare mot ett beslut av enbolagsstyrelse att ett bidrag skall lämnas till ett poUtiskt parti? Det är juinte säkert att denne aktieägare har samma politiska sympatier som majoriteteninom bolagsstyrelsen. Och låt mig få fortsätta att fråga: Vilkenreservationsrätt har de anställda vid ett företag som lämnar stöd åt ettpohtiskt parti? De är med om att arbeta fram det överskott av vilket en del gårtUl ett politiskt parti. Det kan ju hända att de rent av är motståndare tilldetta poUtiska parti. Var finns deras reservationsrätt? Det tredje jag skulle vilja fästa uppmärksamheten på ärden skUlnad som finns mellan offenthgheten i fråga om kollektivanslutningen ochhemUghetsmakeriet med vissa valanslag. Det blir känt om en fackföreningkollektivt ansluter sig tiU ett parti. Upphävs denna kollektivanslutning bhrdet också känt vid sådana tillfällen brukar massmedia vara mycket snabba medatt sprida detta. Men när det gäller valanslag omges dessa med något underligthemhghetsmakeri. Om ett parti tar emot anslag från företag, har jag svårt attförstå att det skuUe vara något som detta parti skulle vilja dölja. Och detfinns här en väg att komma ur detta hemhghetsmakeri, nämUgen att man får enfrivillig redovisning. Dä kommer man bort frän de lagstiftningstekniskasvårigheter som kan uppstå. Det är otiUfredsstäUande att personer skall behöva köpaaktier och ställa frågor på bolagsstämmorna för att få upplysningar huravidaett bolag lämnar bidrag till det ena eUer det andra partiet. Det uppstår ocksåi varje valrörelse diskussion om detta en otrevlig diskussion.Denna kunde undvikas om man hade en offentlig redovisning av detta. Med detta,fru talman, yrkar jag bifall tiU utskottets hemställan. Lagstadgad skyldighet för poUtiska partier att redovisabidrag från juridiska personer HerrHERNELIUS (m) kort genmäle: i halkade in påkollektivanslutningen i praktiken nägot som jag hade tänkt undvika. Jagskall nöja mig med några synpunkter med anledning av vad han sade. Jag inser väl skillnaden mellan förbud motkoUektivanslutning och redovisning av bidrag. Jag tror att ingen mer än detsvenska socialdemokratiska partiet är noga med att den skillnaden upprätthållsmed tanke på de miljoninkomster som varje valrörelse kommer från juridiskapersoner till det socialdemokratiska partiet. Var finns reservationsrätten, frågade . Jagvill fräga: Var finns när det gäUer anslag från en fackföreningreservationsrätten för den enskilde fackföreningsmedlemmen, som kanske ärmoderat, folkpartist Lagstadgad skyldighet för politiska partier att redovisabidrag från juridiska personer Hur mycket av offentlighet har vi i det sammanhanget? Påfackföreningsmötena lämnas rapport om de anslag som är beviljade, men -vi fårinte veta någonting om de värden motsvarande som liggeri att funktionärer arbetar för ett visst parti med medgivande frän denjuridiska personen. Detta är bara några synpunkter. Men jag vUl fortfarande säga att jag inte tänker dra uppen principdebatt eUer praktisk debatt om kollektivanslutningen. Jag skall dock- därtiU föranledd av - tvinga mig att säga att den storaskillnaden mellan kollektivanslutningen och bidrag är den attkollektivanslutningen gäller människornas åsikter, som andra människorbestämmer över, medan bidragen gäller pengar, vilket är något helt annat. i (s) kort genmäle: Fru talman!Det är endast pä det sista jag skaU replikera! Det är ju så att den som haren annan politisk uppfattning kan reservera sig, och då träder han inte in inägon annan politisk gemenskap. () kort genmäle; Det är ingen som kan reservera sig mot anslagfrån en fackförening, och det var det vi talade om. i (s) kort genmäle; Vi talade nog om båda sakerna. Mot slutet avsin första rephk drog in påståendet att kollektivanslutninginnebär att personer anslutes till socialdemokratin mot sin vilja och att de pädet sättet kommer att skylta under en politisk uppfattning som de inte har. Jagkonstaterade att det finns alla möjligheter att reservera sig. När det sedan gäller anslagen frän fackföreningarna är detklart att de kan besluta sådana anslag. Det är fullt offenthgt. läsa därom i tidningar, och jag kan göra det. Men det verkar som om man medtång måste dra ut uppgifter från företagen om de anslag som dessa lämnar. Sedan kan man naturhgtvis alltidreservera sig mot ett anslags beviljande, om man är närvarande. Den som deltari ett sammanträde kan till protokollet anmäla reservation mot beslutet. Den som tar del av utskottsbetänkandet,reservationen och det särskilda yttrandet mäste ställa sig frågan om sambandetmellan dessa tre aktstycken. Och sambandet blir ännu oklarare efter vadreservanten här anfört, I fråga om utskottsbetänkandet råder full enighet isakfrågan. Sä långt är allt klart. Det särskilda yttrandet skall ses motbakgrund av vad som sägs i reservationen. Där antyds att det kan bli fråga omlagstiftning. Jag tycker att det finns anledning att redovisa detta och därmedockså understryka att vi som står bakom det särskilda yttrandet lika litet somtidigare vill gå med på en lagstiftning som gäller förbud mot kollektivanslutning. Vi vill med det särskilda yttrandet klart markera att vi förväntar,att det yttrande som majoritet stäUde sig bakom så sent som detta år skall fä effekt. Vi förväntar oss också att det skall få eneffekt som sakhgt betyder att kollektivanslutning tiU poUtiskt parti upphör.Jag blir kanske något betänksam i fråga om effekten av riksdagsbeslutet, närjag hör värderade ordförande iTrollhättan här . Men jag hoppas ändå, att han och det socialdemokratiskapartiet funderar över innehållet i det uttalande som gjordeoch verkligen avser att följa detta. Jag har inget annat yrkande än om bifall tillutskottets hemstäUan. Det har rätt en rätt långtgående enighet omatt man så längt som möjUgt skall undvika att i författningsform reglerapartiemas verksamhet. Det gäUer partifinansieringen, där vi i folkpartietföredrar frivilliga överenskommelser meUan partierna om redovisning av debidrag som partierna får. När vi godtar ett motionsyrkande om någon sortsutredning om offentlig redovisning av bidrag till partierna, innebär detsjälvfallet inte något StäUningstagande i sak, detta så mycket mer somfolkpartiet för sin del avstår från att ta emot penningbidrag från juridiskapersoner. Vi har i det här sammanhanget inte velat aktualiserakollektivanslutningen, därför att vi anser att det inte skall finnas ettsamband mellan anslutningsformema tiU ett parti och finansieringen av partiemasverksamhet. RUcsdagen har ju, , uttalat att kollektivanslutningentill politiskt parti skall upphöra på frivillig väg. Om man dä , någramånader efter det beslutet, förutsätter att så kommer att ske, tycker jag inteatt man kan karakterisera det som optimism. Det är ett uttryck för att man i endemokrati föreställer sig att folkrepresentationens beslut skall ha genomslagskraft.Att dess beslut på nägra enstaka punkter inte har haft det kan inte undanröjadenna grundläggande, demokratiska inställning. Mot den bakgrunden är det inte det särskUda yttrandet utanreservationen från som hänger i luften i det här avseendet. TiU vill jag bara säga att vi fårväl se eller nägot halvår vem av oss som är optimistrespektive pessimist. Jag skall vänta till dess med att replikera honom. Vi talade, i , om reservationeri två skUda sammanhang. Det jag talade om var reservation mot anslag, och dåsyftade jag på att den enskilde fackförbundsmedlemmen Uka litet som denenskilde aktieägaren kan reservera sig mot ett styrelsebeslut eller ettrepresentantskapsbeslut när det gäUer penningbeloppet. Den andra formen avreservation, den som uppkommer i samband med beslut om kollektivanslutning avmedlem till politiskt parti, sammanhänger med åsiktsfriheten. Men hur vill i TroUhättan göragällande att den gär ihop med rätten tiU skydd för åsikter? Lagstadgad skyldighet för politiska partier att redovisabidrag från juridiska personer Lagstadgad skyldighet för politiska partier att redovisabidrag från juridiska personer HerrÅKERLIND (m); Jag vUl bara helt kort tacka iTrollhättan för hans mycket intressanta principuttalanden här . Jagförutsätter att de bhr normgivande för socialdemokraternas agerande inom fackföreningarna.Det gäUer framför allt att inga medlemmar som så önskar skall hindras från attfå alla upplysningar och att alla skall ges fuU reservationsmöjlighet. Det ärmycket intressanta principuttalanden. För de motionärers vidkommande som stär bakommotionen 974 vUl jag uttrycka en tiUfredsställelse över att motionen har bifaUitsav ett enhälligt utskott. Vi har naturligtvis fuU förståelse för attdenna enighet har varit htet svär att åstadkomma. Att det har tagit emot hosmoderater och även hos de övriga borgerliga partiernas representanter har klartframgått av inläggen här. Just därför kan man också ha fuU förståelse för ochöverseende med att har måst avlämna en reservation och att deövriga borgerliga representanterna har hakat på med ett särskUt yttrande. Det finns frågor och synpunkter där det taremot även hos . Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs på bifall tUldels utskottets hemställan med godkännande av utskottets motivering, delsutskottets hemställan med den ändring i motiveringen som föreslagits ireservationen av herrar och i , och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller konstitutionsutskottetshemställan i betänkandet nr 41 med godkännande av utskottets motivering röstarja, den det ej vill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit utskottets hemställan med den ändring i motiveringen somföreslagits i reservationen av herrar och i . Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat; § 12 Föredrogs betänkanden Nr 42 med anledning av motion angående partibyte undermandatperiod Nr 43 med anledning av motion om valbarhet till beredande och Nr 132 verkställande organ enligt kommunalrätten den Nr 44 med anledning av motioner angående det statligautrednings- och remissväsendet Slopande av fem- betänkanden kronemyntet Nr 34 med förslag tUl ändring i stadgarna för StiftelsenRiksbankens jubileumsfond Nr 35 i anledning av motion om vidgad rätt till användning av investeringsfondsmedel Kammaren biföll vad utskotten i dessa betänkandenhemstäUt. § 13 Slopande av femkronemyntet Föredrogs finansutskottets betänkande nr 36 i anledning avmotioner om slopande av femkronemyntet. HerrGUSTAVSSON i (s); I egenskap av motionär i denna fräga vill jaghelt kort ta kammarens tid i anspråk. Detta är ju ingen stor fråga men det är en sak somirriterar hela folket. Redan i remissomgången om införandet av de nya myntensades det ifrån av bl. a. KF att man när det gäUde det föreslagnafemkronorsmyntet var angelägen om att myntet skuUe präglas sä att det lättskulle kunna skiljas från enkronemyntet. Så blev emellertid inte fallet utan myntet blev alltförlikt enkronemyntet. Följaktligen blev det, såsom bl. a. KF hade befarat, orsaktUl missnöje och irritation inom en stor allmänhet. Allmänheten har inte accepterat den nya femkronan - detframgår klart och tydhgt frän flertalet remissinstanser och myntet har därförinte fått den spridning och användning som avsetts. Speciellt äldre människorhar ofta förväxlat myntet med enkronan. Många affärsmän och andra som i sin dagliga gärningsysslar med pengar kan vittna om att allmänheten i många faU inte vill tagaemot femkronemyntet utan i stället vill ha enkronor eller femkronesedeln. Jag har själv i min rörelse fått erfara att personer istäUet för myntet bett att få, som man säger, en riktig femma. Det finnsaffärsidkare som samlar inkommande femkronemynt och exempelvis en gäng i veckanväxlar in dem i banken mot andra pengar. Det kan alltså konstateras att det råder stort missnöjemed femkronemyntet bland allmänheten. Det framgår också av de flestaremissvaren att så är fallet. Utskottet har under sin behandling av frågan kommit framtill att myntet inte kan slopas men att det i enlighet med punkten 2 ihemställan i motionen 377 bör ändras så att det på ett markant sätt awiker frånenkronemyntet. Utskottet har alltså funnit att de i motionen framförda synpunkternahar sä kraftigt underlag bland allmänheten att man måste tagahänsyn härtUl och delvis tiUstyrka motionen för att därmed eliminera detmissnöje som råder. Det tyder alltså på att motionärerna i det här fallet varitute i angeläget ärende. Jag har inget annat yrkande än utskottets. i (fp); När om nägra minuter kommer attbesluta om att vi skaU behålla femkronemyntet kan också vi motionärer medge attdet inte är någon stor ödesfräga som avgörs. Men frågan är intressant, ty denär ett typiskt exempel på hur vi i det här huset fattar beslut rakt emotsynpunkterna från huvudparten av medborgarna. Rader av remissinstanser harinte bara öppet redovisat en negativ inställning utan stryker också under medatt säga att de har en mycket negativ inställning till att behällafemkronemyntet. Ett sådant exempel är bankerna. Ett annat är poststyrelsensdriftbyrå. SJ säger; Vi har gått ut och frågat folk och av detillfrågade anser att man bör dra in silverfemman. gatukontor.Kooperativa förbundet, och Svenska pressbyrån aUasäger; Dra in myntet! Remissyttrandet från De bhndas förening läste jag medintresse, eftersom jag tycker att vi skall ta stor hänsyn tiU det. Där sägerman att man är i stort sett neutral men vUl ha bättre kunskap om myntet. Mångaav de tiUfrågade har nämhgen aldrig haft det i sin hand. VUka av remissinstanserna är det då som vill behållamyntet? Jo, det är automattUlverkama och myntverket. I sitt betänkande redovisar finansutskottet de olikaremissinstansernas yttranden och framhåller i det sammanhanget att det finnstvä centrala remissinstanser.