prot · FW09144 · 1973-12-31 00:00:00 — Dehar verkligen fått många uppgifter, och jag har rapporter och tidningsartiklarsom talar om hur de varit tvungna att koncentrera sitt arbete på att hjälpa denödlidande. I ett referat från berättas det också om dekatolska missionerna som just nu bygger vägar. Dels ger det folk arbete defår en blygsam lön, men sammanlagt blir det ett stort belopp, eftersommissionen inte har så mycket att ta av - dels är det på lång sikt en braåtgärd, ty när vägen byggts betyder det att nästa gång, om katastrofen kommer,så finns det transportmöjligheter. Något som också glatt mig mycket att höra är attstudenterna vid i har gått före med gott exempel ochunder avstått från en måltid för att hjälpa till där nöden ärsom svårast. Det visar att även i försöker alla göra så gott de kan. Låt migockså framhålla att jag anser att vi då det gäller u-hjälpen Om ökade hjälpinsatser i Om ökade hjälpinsatser i Jag tror att det är enskilda givares och skattebetalaresuppfattning att när vi hjälper skall hjälpen gå till de mest behövande. Vimåste dä se till att ha en ständig beredskap, för katastroferna kommer, ochkommer igen. Längst ned på s. 3 i svaret talas om prövning "ipositiv anda", och det är alldeles utmärkt. När det gäller den långsiktigaplaneringen måste vi inrikta oss på några stora projekt och på att nationernasamarbetar och samordnar sina insatser beträffande dessa, t. ex.skogsplantering och bevattning samt att återställa landet omkring det gamlaSahara och om möjligt också återvinna , som ju en gång var en blomstrandedel av kontinenten. Om vi inte skall ställas inför ännu större svårigheter ärdet bättre att satsa på ett gigantiskt och till synes omöjligt projekt, somdock borde kunna . Sedan en fråga: Det är väl att vi får dessa extra pengartill , men kan vi inte göra ännu mer, fru statsrådet , förEtiopien? Är det inte möjligt för att sätta in mera hjälp just nu? Närdet gäller planeringen borde vi kanske se till att just , ettav de 25 fattigaste länderna i världen, får mera hjälp. harju rekommenderat oss att främst stödja de fattigaste länderna. Tyvärr är detmånga tecken som tyder på att de rekommendationerna inte har följts. Jag vill än en gång stryka under att vi måste försöka attkontrollera kanalerna det gäller inte bara att sända. De beredskapslager avspannmål som vi har köpt och som alltså nu finns är bra, men vi måste hagarantier för att de verkhgen når fram. När världens livsmedelssituation är såallvarlig som det påpekas i svaret måste vi väl också tänka på vår egen odlingoch på att det kanske snart är omöjligt att köpa spannmål någonstans åt osssjälva och åt dem som vi har råd att hjälpa. En liten situationsbild som belyser detta med den växandeöknen vågar jag ta till slut. Utanför Massan finns en plats som heter Monkullo.Det lär betyda allas moder. Svensk mission böriade där ettarbete. Man ritade för övrigt en mycket vacker missionsstation det var ensvensk arkitekt, , som gjorde det. Man byggde uppträdgårdar och försökte återvinna landet från öknen. Man var framgångsrik underen , men genom politiska förhållanden bl. a. kriget och storasvårigheter i övrigt har man varit tvungen att ge upp. Kommer man tillMonkullo utanför Massan, finner man att öknen har återtagit herraväldet. Denhär anläggningen ligger i ruiner. Det är en bild som kanske kan tala till ossom hur allvarligt läget i världen är. Det är beklämmande att bara får en hjälp somsvarar mot per invånare och år. Det vore värdefullt om vi från vårtland kunde göra någonting för att förbättra den siffran. Jag tackarän en gång för svaret. Det rör sig dels om att hjälpa på kort sikt,dels om att hjälpa på lång sikt. När det gäller den kortsiktiga problematiken och det somvi kan ta från vår katastrofreserv så har jag redovisat det i mitt svar.Etiopiens frajnställningkom till UD , och redan i konselj beslutade viom hjälpinsatserna på 5 miljoner. Dessemellan, , hade jag besökav planeringsminister, som var här på en konferens. Han redogjorde dåför läget. Det långsiktiga hjälparbetet sker i stor utsträckning genomvårt Samarbete inom FN, där samordning bör ske. Vi har haft tjänstemän frånSIDA nere i och tjänstemän från UD har varit där. Vi har alltså denaktuella bilden klar för oss. Vi har också genom ambassaden i fått det beskedetatt när det gäller den omedelbara hjälpen finns inget behov av att vi just nugör något ytterligare. Men vi är naturligtvis beredda att, när man kommer meden framställning från , pröva om vi har möjligheter att ge ytterligarehjälp. Vi har ju medel i katastrofreserven som vi kan utnyttja. i Agnas talar om de enskildaorganisationerna, kyrkan och missionen, och jag vill gärna säga att de görmycket värdefulla insatser i detta arbete. De frågor som ställer gäller ju bl. a. att viborde ge bidrag till de fattigaste länderna i världen. Till det vill jag sägaatt av alla medlemsländer finns det inget land som ger så stor del avsitt bistånd till de s. k. minst utvecklade länderna som gör. När sedan säger att vi bör ha garantier föratt leveransen av spannmål verkligen når dem som behöver den, kan jagnaturligtvis inte lämna några sådana garantier, utan regeringen får uttryckaden förhoppningen att hjälpen når dem som behöver den. Det finns nu uppbyggden organisation för de här transporterna. Vidare anser att vi måste göra enprioritering, och det är väl just en prioritering i enlighet med ländernasönskemål som vi gör. Det är våra mottagarländer som själva skall prioritera vaddet är för hjälp som de vill ha. Den allmänna inställningen att vi skall getill de minst utvecklade länderna har ju regeringen prioriterat. När det gällerramarna för vårt bistånd för nästa budgetår får vi återkomma till dem närstatsverkspropositionen är klar. I övrigt skulle jag ha kunnat inleda ungefär så som herrNilsson gjorde. tackade för svaret, och jag ber att få tacka herrNilsson för det förtroende han visar regeringen i dessa sammanhang. Om ökade hjälpinsatser i i Agnas (m): Det är inte mycket jag skall tillägga. Statsrådets uttalande att regeringarna i de länder vihjälper själva får avgöra var de vill lägga pengarna är väl riktigt. Det varinte närmast det som jag avsåg med min fråga om prioritering, vilket ju ocksåframgick av den tidigare delen av statsrådets svar. Det är klart att när ettland, t. ex. , får hjälp från , så kan det självt uttrycka vardet vill lägga hjälpen, men i de fall det gäller hunger och katastrofer kan detväl inte vara möjligt annat än att kan bestämma att pengarna skall gåjust till sådan hjälp. Och det har ju också skett, vilket kanske bör klartutsägas. När det sedan gäller prioriteringen även omdet inte just nu är dags att ta upp den frågan till slutligt avgörande - villjag begagna Om ökade hjälpinsatser i tillfälletatt understryka att vi kanske borde tänka på att är det land därSverige har arbetat mer än hundra är och där svenskt bistånd var bland detidigaste hjälpinsatserna. Vi bör se till att vi fullföljer vårt arbete i detlandet, trots att politiska motsättningar och andra svårigheter inte görarbetet så lätt alla gånger. Om jag sedan allra sist får säga något om kanalerna så kannaturligtvis ingen regering garantera skattebetalare/givare att det vi gerkommer fram till . Det är inte heller det jag avser. Men jag troratt om man försöker belysa fall där det kanske har varit en smula diskutabeltom hjälpen verkhgen nått fram så kan vi kanske på det sättet medverka till attdet i detta avseende blir allt bättre och bättre, så att hjälpen verkligenkommer fram. Överläggningen var härmed slutad. § 5 Föredrogs och hänvisades motionen nr 2184 tillförsvarsutskottet. § 6 Föredrogs, men bordlades åter konstitutionsutskottetsbetänkanden nr 47-50, lagutskottets betänkande nr 38, socialförsäkringsutskottetsbetänkanden nr 3337, utbildningsutskottets betänkanden nr 5558,trafikutskottets betänkanden nr 24 och 2628 samt jordbruksutskottetsbetänkande nr 50, På hemställan av herr talmannenbeslöt kammaren att ajournera sina förhandlingar till , dåde till dagens bordläggning anmälda utskottsbetänkandena väntades föreligga. § 7 Då förhandlingarna kl, 15,00 återupptogs, anmäldesoch bordlades Nr 28 i anledning av propositionen 1973:144 med förslag omslopande av folkpensionsavgiften, m. m. jämte motioner Nr 38 i anledning av motion angåendesjukförsäkringsförmåner till u-landsarbetare Nr 39 ianledning av motion angående utbetalningen av bostadstillägg Nr 31 i anledning av propositionen1973:170 angående utgifter på tilläggsstat I till riksstaten för budgetåret1973/74 i vad avser verksamhetsområde Nr 30 i anledning av propositionen 1973:185 med förslagtill brandlag m. m., jämte motioner Nr 31 i anledning av propositionen 1973:170 angåendeutgifter på tilläggsstat I till riksstaten för /74 i vad avseranslag under handläggning Nr 32 i anledning av propositionen 1973:170 angåendeutgifter på tilläggsstat I till riksstaten för /74 i vad avseranslag under handläggning § 8 Anmäldesoch bordlades motionerna Nr 144 Nr 2 185av herrar och i Trobro den Nr 2186 avherr Fågelsbo Nr 2187 avherr i m. fl. avlämnadei anledning av Kungl. Maj:ts proposition 1973:207 med förslag ombeskattning av interna aktieöverlåtelser och avdrag vid taxeringen för § 9 Kammaren åtskildes kl, 15.01.