prot · FW0966 · 1973-12-31 00:00:00 — 1. att med avslagpå förslaget i propositionen om upprättan det av ramavtal med om gruvbrytning i Stekenjokk uttalade sig för att gavs uppdraget att i samma omfattning som förutsatts i propositionen exploatera nämnda malmförekomst och att regeringen upprättade avtal med härom, samt 2. att uttaladesig för att med statliga medel ersätta berörda samebyar för den omstälhiing av renskötseln som kunde bli nödvändig tUl föhd av gmvföretaget vid Stekenjokk och hos regeringen hemstäUde om vidtagande av härför erforderliga undersökningar förslagsvis genom lantbruksstyrelsen i samråd med berörda samebyar och , 1973:1621 av m. fl. (m) samt 1973:1622av i Gäddvik m. fl. (m, fp). 1. alt med bifaU till propositionen 1973:52punkterna 1, 3 och 4 och med avslag på motionen 1973:1620 punkten 1 a) bemyndigade Kungl. Maj t att godkänna den mellan statenoch träffade överenskommelsen om upptagande av gravdrift iStekenjokk, b) bemyndigadefullmäktige i att Ucläda staten garanti för lån intill ettbelopp av som avsåg att ta upp för anläggande avgruva vid Stekenjokk, c) tiU Lån tUlBohden AB på tUläggsstat 111 tUl riksstaten för /73 under fondenför låneunderstöd anvisa ett investeringsanslag av , 2. alt riksdagenmed bifaU tUl propositionen 1973:52 punkten 2 och med avslag på motionen1973:1621 godkände vad chefen för industridepartementet förordat angåendebestridande av utgifter för vissa prbspeklerings- och projekteringsarbeten förSlekenjokkprojektet, 3. att rUcsdagenmed avslag på motionen 1973:1610 punkten 1 tiU Lån tUl bostadsbyggande m. m.vid Stekenjokk på tUlägsstat 111 tUl riksstalen för /73 underfonden för låneunderstöd anvisade ett invesleringsanslag av , 4. atl riksdagenskulle avslå motionen 1973:1610 såvitt den gällde utredning angående vägenmeUan och Stekenjokk (punkten 2), 5. att riksdagenskulle avslå motionen 1973:1620 såvitt den gällde utredning om ersättning lUIsamerna för intrång i rennäringen tUl följd av gruvdriften (punkten 2) ochmotionen 1973:1622 i samma ämne. den 11 aprU 1973 Statligt stöd tiU upptagande av gmvdrift vid Stekenjokk 1. angående överenskommelse meUan staten och Boliden ABm. m. av i (vpk) som ansett att utskottet under 1 bort hemställa, att rUcsdagen med bifaU tUl motionen 1973:1620 punkten 1skulle avslå propositionen 1973:52 såvitt gäUde överenskommelse meUan statenoch och därav föranledda ekonomiska dispositioner (punkterna I, 3 och4) samt som sin mening ge Kungl. täl känna vad reservanten anfört rörandeavtal med om gravdrift vid Slekenjokk, 2. angående utredning om vägenmeUan och Stekenjokk av i Glömminge (c) och fra () som ansett att utskottet under 4 bort hemställa, att rUcsdagen med bifaU tUlmotionen 1973:1610 punkten 2 hos Kungl. skulle anhåUa om utredningbeträffande åtgärder för att förbättra framkomligheten på vägen meUanStora Blåsjön och Stekenjokk. HerrLÖVENBORG (vpk); Näringsutskotlets betänkande nr 28 handlar omstatligt stöd tiU upptagande av gruvdrift vid Slekenjokk. Jag viU på en gångklargöra all vi självfaUet är positivt insläUda tUl alt man äntligen sätter i gångmed malmbrytningen i en bygd som så väl behöver ett sysselsätt-ningslUlskotl.Detta klargör vi också i vår motion, och det är för övrigt så självklart attdel knappast behöver sägas. Det är emellertid inte detta saken handlar om. Efter detberömda slaget med hackan i Stekenjokk inför valet har vi haft fleraturer. den 11 aprU 1973 Statligt stöd tiU upptagande av gmvdrift vid Stekenjokk En av deförnuftigaste turerna var när beslutet fattades om att äntligen upptagruvbrytning där och alt detta gjordes med motiveringen alt man också måstelänka på vad som är samhäUsekonomiskt lönsamt, dvs. att man måste ta med densamhäUsekonomiska kalkylen i bilden. Detta har vi kommunister alltid hävdat ide här sammanhangen, men vi har nog oftast tyckt oss få dåligt gehör frånsocialdemokratisk sida. Det är därför vi betraktar bevekelsegrunden för brytning iStekenjokk som ett glädjande framsteg, som en något bättre syn på statsdriftenoch dess utveckling också där måste den ju kunna appliceras. Man måste alltsåi bUdcn ta med hela den samhäUsekonomiska kalkylen. Man måste la med vad delkostar att ha människor arbetslösa i stäUet för alt skapa meningsfyUdsysselsättning för dem, vad samhället tjänar på att hindra kapitalförstöring vilket blir följden när bygder avfolkas och samhällen förtvinar. Vad tjänarsamhället i form av mindre bidrag till arbetslöshetsunderstöd och andrahjälpformer, som också måste till när del inte finns tUlräcklig sysselsättning? AUt detta är saker som måste sättas på plussidan ikalkylen, och det har man också gjort när det gäUer gruvbrytningen i SlekenjokkMan har alltså utifrån den totala samhäUsekonomiska kalkylen kommit fram tUldet vettiga beslutet att gruvbrytning bör igångsättas. Det är etl rUctigtbeslut, och vi hälsar det med tUlfredsställelse. Det vi vänder oss emot är den andra fasen: det som harskett efter beslutet. Vi vänder oss emot att man överlämnar gruvan tUl det privalkapitahstiskaBoliden AB, när det finns ett stort statligt gruvbolag. Vi frågar oss hur mankan göra så, när det i StäUet framstår som allt angelägnare att samhäUelskaffar sig ökat inflytande över ägandet och exploateringen av en så viktignaturtUlgång som och mineraler. kommer det naturligtvis att sägas att del som har skettär helt naturligt. Gruvbolagen har fått lämna in sina anbud, och Boliden ABavgav del gynnsammaste anbudet. Men vi anser att man kan ifrågasätta om deltaverkligen är det gynnsammaste sett och mot bakgrunden av det tidigareresonemanget, att man skaU handla utifrån en samhäUs-ekonomisk kalkyl, där aUlskall tas med i bilden. Det var ju det som var motivet för upptagandel avmalmbrytningen. Men om man skall röra sig med en total samhällsekonomisk kalkylmåste man också se längre fram än just till att få i gång gruvbrytningen. är ett gravbolag som i praklUcen innehar enmonopolställning när del gäUer exploatering och hantering av kopparmalmen ivårt land. Vore det inte angelägel att man tog chansen alt bryta dennadominans? Den chansen var ju nu given när det upprättas en ny gruva enfyndighet som Bolidenbolaget ännu inte hade hunnit slå klorna i. Den chansenskulle ha tagits tiU vara och det statliga utan vidare givits i uppdragatt sätta i gång med gruvbrytning. Vad man nu i stäUet har fastnat för är ett ramavtal medBoliden om upptagande av gruvbrytning med en omfattning av per år.Det skall löpa . TiU detta ramavtal är också knutet ett direkt statligtbidrag på 27 mUjoner kronor och en lånegaranti på 100 mihoner kronor. I avtaletstadgas att staten skaU åta sig leveransen av elkraft, bygga vägar och skötaunderhåUet samt medverka i samhäUsbyggande och samhällsservice. Det är alltså ett mycket stort statligt engagemang somgörs och det måste också sammankopplas med alt samhäUel redan till dags datohar plöjt ner åtskilliga miljoner i undersökningar och prospekleringar. Dethandlar alltså inte bara om all Bohdenbolaget nu får 27 mihoner i direktsubvention. Bolaget övertar också stora investeringar som redan har gjorts. 1 de belopp som här anförs ingår inte medelsanvisningarnaliU SGU:s projektering i Stekenjokk, uppskattningsvis ca 12 miljoner kronor.Inte heller ingår de 3,6 miljoner som i särskUd ordning stäUdes till förfogande1971. Av rUcsdagen anvisade medel direkt tiU är hittillsföljande: /62 anvisades , /633 mUjoner kronor, /64 4,5 mUjoner kronor, /65 4mUjoner kronor och på tUläggsstat I mihon kronor, /66 3 650 000kronor och på tilläggsstat samt /67 7 mUjonerkronor. Del är totalt . Dessa belopp har förbrukats för vägbyggen, vägunderhåU,utredningar, gruvunderhåll, gruvundersökningar, projektering, elkraft,utrustningar, stängsel och mycket annat. Till detta kan aUlså läggas 12miljoner kronor som anvisats för SGU:s prospektering. Då blir det totalt nästan40 mUjoner kronor som samhället redan har lagt ner här. Det betyder att BohdenAB nyttiggör sig dessa mUjoner plus alt man också får 27 mUjoner i direktstatligt stöd. Hur mycket som finns i form av dolda samhällskostnader, nedlagdaav såväl kommuner som stat, kan man naturligtvis bara ana. Det är mot den bakgrunden som vi anser att vi har aUanledning alt betvivla det förnuftiga i att får ta hand om gruvan -och vi betvivlar det inte minst med hänsyn tUl den totala samhäUsekonomiskakalkylen. Vad skaU då betala för den koppar som bryts?Del är väldigt svårt att få något grepp om den detahen. Här handlar det om engrundavgift som är fastställd till per ton råmalm för såväl koppar somzink. Denna avgift är angiven penningvärde och skall varje årjusteras med hänsyn lUl penningvärdeutveckhngen. Den delen av avtalet är somsagt mycket komplicerad, men det förtjänar att nämnas att storleken av deblygsamma tilläggsavgifter som också finns med i avtalet skaU vara beroende avgenomsnittsnoteringarna på metallbörs. Jag har kommit fram till att det betalar statenför malmen kommer atl håUa sig på per ton eUer strax däröver.Avtalet är så konstruerat att del är mycket gynnsamt för . Del hartalats om bolagets risktagande. Det är i så fall ett risktagande meddubbeltvinnat skyddsnät. är ett rikt privatkapitahsliskl bolag. 1Svenska presenterades bolagets lysandeaffärer. Det framgick att vmsten förbättras enligtkalkylerna. I rapporten heter det bl. a.: "Bolidenkoncernensrörelseresultat före avskrivningar översteg med 13 miljoner eller 7,2 procentprognosen i delårsrapporten." Och vidare: "Produktionsökning ochstigande metall- den 11 aprU 1973 Statligt stöd tiU upptagande av gruvdrift vid Stekenjokk den 11 aprU 1973 Statligt stöd tiU upptagande av gmvdrift vid Stekenjokk priser göratt utsikterna är goda. Man räknar med en ökning av vinslen per aktiefrån 17 till , dvs. Del begriper var och en alt detta bolag inle åtar sig brytningeni Stekenjokk av ädla och osjälviska motiv, bara för all skapa sysselsättning åten hårt drabbad bygd. Nej, här liksom i aUa andra sammanhang är det den gylleneprofiten som hägrar det och ingenting annat. Man ser en chans att stärka sittmonopolistiska grepp över en viktig metaUsektor, och man ser också en chans altytterligare förbättra sina fina vinstresultat. Det är vad som hägrar, och nufår man ett färdigdukat smörgåsbord av staten. Det rikliga måste vara, när vi har ett statligt gruvbolag,att detta får i uppdrag att ta hand om gruvbrytningen. Det vore lönsamt församhäUel och ett litet steg på den väg som ur principiell synpunkt måste varaden enda riktiga, nämligen att samhäUet skaU äga och ha kontroll över en såviktig nalu:rtillgång som malm och mineraler och att man skall la allatillfällen i akt att öka samhäUets inflytande. Del som sker är i stället ökar privatkapitalets inflytande. Jag yrkar bifaU liU reservationen 1 inäringsutskottets betänkande nr 28. HertSTJERNSTRÖM (c): Slekenjokkgruvan är belägen i gränstrakternameUan och . Den angränsande kommunen påJämtlandssidan är . är en av landets mest utprägladeglesbygdskommuner. På en yta av , ungefär lika stor somBohuslän, bor ungefär 1 700 personer. Som alla förstår är sysselsättningslägetsvårt i en sådan glesbygdskommun, och kraftfulla åtgärder måste lUl för att ge människornadär en god sysselsättning. FrostvUcens svåra läge har tidigare uppmärksammats påskilda sätt. Inför valet fann sig delar av regeringen med statsministern ispetsen föranlåtna att besöka kommun. Delta skedde under uppmärksammadeformer, och löften om en husare framtid avgavs. Det var somstatsminister under stort pressuppbåd svingade malmhackan, ochgruvdriften i Stekenjokk skulle därmed anses vara påbörjad. Inte eflervalet kom emellertid del dystra beskedet att gruvdriften i Stekenjokk skulleytterligare utredas. Det var efter dessa händelser gruvan i blevgruvan i . I fick gruvan namnet Olofsbrotlet. Den besvikelse människorna kände över det svikna löftettog sig sedermera uttryck i den riksbekanta hungerstrejken i Stora Blåsjön.Folket i fjällbyar hade bestämt sig för att stanna kvar och inväntaden utlovade gruvdriften, och man krävde andra samhällsinvesteringar underväntetiden. För att myndigheterna skulle lyssna till de berättigade kravenmåste människorna tillgripa den desperata form aktionen fick. är det åter valår och åter är det att påbörjagruvdriften i Stekenjokk. bör det emellertid bU ett hållbart besked.Riksdagen står inför att godkänna det avtal som träffats meUan staten ochBoliden. Den sysselsättningsökning som därigenom åsladkommes är ytterstvälkommen och välbehövlig i det område, som berörs i och Jämtland.Del föreligger goda möjligheter atl rekrytera arbetskraft tUl gruvan från denordligaste delarna av . Avståndet tiU gruvan från , somär den närmast belägna byn på Jämtlandssidan, är 4 mU. Större delen av vägen ärockså av hög klass, och beslut har fallats om att ta in vägen under allmäntunderhåll. finns del därför goda möjligheter tUl pendling.Under vintern däremot är vägen lidvis svårframkomlig, för att Site sägaoframkomlig, beroende på snöhinder på etl antal stäUen. Om vägen snöar igen,innebär det för människorna i norra , alt de inte får 4 mil tiUarbetet i Slekenjokkgruvan, utan de får och över . Ortsbefolkningen i dessa byar bedömer det som möjligt attvidta åtgärder för alt klara öppethåUandel , och vi har i vårmotion pekat på möjliga tUlvägagångssält, men det är naturligt atl del fordrasvissa investeringar för atl delta skaU kunna vara möjligt. Vi har i motionen 1610 framhållit behovet av atterforderliga undersökningar genomförs för att klarlägga vilka åtgärder somerfordras för atl hålla vägen öppen . Utskottet har utgått frånatl berörda vägmyndigheter gör erforderliga undersökningar och att åtgärdervidtas, men så har man gjort etl förbehåU: om det befinns vara möjligt utanalltför betydande kostnader. Jag skulle vilja fråga utskottets talesman vadutskottet menar med uttrycket "atl åtgärder vidtas för att hålla vägenöppen om delta skulle befinnas vara möjligt ulan aUtför betydande kostnader".Jag skulle vidare vUja veta om man från utskottsmajoriletens sida anser altvägmyndigheterna i under ordinarie driftsanslag har möjhghet att vidtade nödvändiga åtgärderna. talade om den gyUene profiten. Jag kannämna atl de människor jag här talar för inte är ute efter den gylleneprofiten, ulan de är ute efter möjligheter att få en försörjning. Då måste detvara synnerligen angeläget att samhället verkligen gör så gott det går ochvidtar åtgärder i aU tänkbar omfattning för att skapa förutsättningar för dessamänniskor alt erhåUa sysselsättning i gruvan som de ges möjlighet attbo kvar i sina byar. reservation innebär krav på alt enutredning beträffande åtgärder skall ske. Jag tycker att detta är ett fastarebesked än den skrivning utskottsmajoriteten gjort, och därför, fra talman,yrkar jag bifall till reservationen 2. StatUgt stöd tiU upptagande av gruvdrift vid Stekenjokk HerrSVANBERG (s): Låt mig aUra först göra klart att detta gäUeren gruvbrytning där man tar med de samhällsekonomiskakostnaderna. Man kan säga att ur rent företagsekonomisk synpunkt är inte dettaföretag lönsamt, men när man tar med de samhällsekonomiska kostnaderna,människors försörjning och allt annat som kommer i fråga, bhr företaget ändålönsamt. Allt tal om våldsamma profiter i sammanhanget kan vi avskriva. Dettaär någonting man har gjort för att i första hand skapa sysselsättning åt demänniskor det gäller. Vad har man sedan gjort? Jo, man har eflerprospekteringar, vilka inte var färdiga förra gången då frågan var på tal, gåttut till två gruvföretag Statligt stöd tiU upptagande av gmvdrift vid Stekenjokk ochfrågat: Vill ni lämna en offert? Då visar del sig, kanske inle helt oväntat,ati: Bohden ger den förmånhgaste offerlen. De är redan inne på kopparbrytning,de har sitt smältverk och de sysslar med denna typ av gruvbrytning. Problemetär inte värre än så. För skulle det gälla att ge sig in pä en helt nymalm, att starta nere i , långt bort från det gruvföretag man har iövrigt. Man får förestäUa sig att praktiskt laget all den malm som skuUe habrutits där sedan måst säljas lUl för förädling vid . Så enkelt ser det hela ut. Jag tycker därför alt det här inte är såmyckel att diskutera, utan här gäller det att göra någonting för att skapasysselsättning åt människorna. Det var vettigt att träffa avtalet med har inte varit så intresserat, och del är som sagt ingen brytning som gårul på atl man skall göra enorma profiler. säger att man skuUe låta gå in på nyamalmer, man skulle bryta det monopol som faktiskt har genom att varaden enda kopparproducenten i landet. Det är ganska lustigt att man vaknar tilljusl när del gäller detta företag som inte är så ränlabell, som ' enligt allaföretagsekonomiska beräkningar går med förlust. Staten skulle få betala för attfå malmen bruten. Hade man varit mycket intresserad så finns det en koppargruvapå ganska kort avstånd från , där har en mycket storjärnmalmsbrytning. Jag tänker på gruvan i i kommun, som liggerbara någon mU från . Där hade man alltså kunnat aktuaUsera den härbrytningen. Det är dessutom ell lönsamt företag, där säkerligen gör destora profiter som man nog inte kommer att göra i det här fallet. Därför tyckerjag detta resonemang på något sätt är så udda. Del är ju inte fråga om att tiUBoliden överlämna några enorma rikedomar som skaU ge bolaget enorma profiter.Den diskussionen kan aUtså avföras i det här sammanhanget. Det sägs också en del andra saker i motionen. Jag skaUinte gå in på samernas rått som har tagits upp i någol beskäftiga ordalag. Detär självklart alt samerna skall ha ersättning för det intrång som görs, men jagtycker inte man behöver motionera om att gällande lag skall tillämpas. Detfinns i motionen ett uttalande om de pengar som skuUe få, men det framkomunder ulskottsarbetel hur det låg lUl med den saken. säger atl när nu staten går in och sertUl all brytning kommer i gång i Stekenjokk, vilket vi aUa tycks vara ense ombör ske, då bör man också se tiU att vägen från Stekenjokk tiU hållsöppen . Den vägen har alldeles förts över tiU aUmänlunderhåll. Staten tar alltså över ansvaret för denna från början som enskildbyggda väg. Att undersökningar skaU göras i vUken omfattning den går att hållaöppen är väl helt självklart. Det gör vägmyndigheterna. Mencentern viU starta en stor utredning omkring detta problem. Har man någonerfarenhet av vilka kostnader det rör sig om när det igäller att håUa en vägöver kalfjället öppen , tycker jag man skall ge besked om det är 10eUer 20 eller 30 miljoner man viU satsa. Det får väl vara någon rim och reson. Vi har sagt alt vi förutsätter att vägmyndigheterna görundersökningarna och lägger fram sina resultat. Sedan är det väl uppenbart attmgen av oss i utskottet har menat att de ordinarie vägpengarna till JämtlandskaU användas för sådana undersökningar. Vägmyndigheterna har full möjlighetatt begära extrapengar till det här ändamålet om de finner det vettigt. De ärsäkerligen mer kompetenta att avgöra del än vad vi i utskottet ellerledamöterna här i kammaren är. Sedan viU jag bara nämna några ord om atl resonera. Det är väl ändå litet löjeväckande alt såsom representantför sin bygd här komma och rada upp hela argumenteringen med de litet plattakvickheter, som väl huvudstadstidningarna framför allt har rört sig med när dethar gäUt brytningen i Stekenjokk. Regeringen var där uppe 1970, hette det,slog med gruvhackan och skuUe det bli brytning av. Mig veteriigt harregeringen inte varit på någon resa dit upp. Det var partistyrelsen och någraandra socialdemokrater. Det är inte riktigt samma sak. Men låt oss lämna det.Det verkar emellertid på resonemang som om han har väldigtsvårt att döha bitterheten över att del blev möjligt att börja brytningen nuföre valet. Han hade nog behov av att i valpropagandan kunna tala om att det"blev ändå ingenting av. Det är ett Svekenjokk." Del grämer honom såförfärligt alt den här brytningen kommer i gång. Jag undrar vad som ärviktigast för atl människorna får jobb eller attcenterpartiet har ett valargument. Jag tror det senare så som han pratar. Detär nog väldigt trist för atl det har gått så här. Jag tyckerdet är ganska underligt att en ansvarig riksdagsman i detta sammanhang vUl förahela det här talet om "Svekenjokk", "Olofs-brottet" osv. Vad regeringen sade 1970 var att resultatet av gjordautredningar inte var sådana att man kunde sätta i gång brytningen.Utredningarna skulle fortsätta. De har fortsatt, och det har visat sig attfyndigheterna ser ut på ett visst sätt. Staten går in och börjar brytningen. Jag tror det vore vettigare av , som sägersig representera den här bygden, att fundera på om skall stödja dettasom ett vettigt förslag för människornas skuU eUer om längtansfuUtskall hoppas på några fler litet skumma valargument. Jag yrkarbifall tUl utskottets förslag. Statligt stöd tiU upptagande av gmvdrift vid Stekenjokk HerrSTJERNSTRÖM (c) kort genmäle: Jag kan försäkra att jag ärmycket myckel glad över att brytningen i Stekenjokk kommer tUl stånd, lika gladsom jag var besviken efter förra valet när den inle kom tiU stånd. Jag kanockså försäkra att vi behöver för vår del inte några skummaargument i valrörelsen. I de här bygderna har vi tillräckligt många andraargument som den socialdemokratiska regeringen har skapat. I det avseendet ärvi verkligen välförsörjda. Jag är mycket glad åt det besked som gav härbeträffande vägmyndigheternas möjligheter att erhåUa extra medel till vägenmeUan Stekenjokk och . Jag hoppas verkligen att utskottets ordförandenär framsläUningen kommer också då försöker medverka tUl att sådana medel släUstiU förfogande. Det kan givetvis hävdas att det här också - det har jusagts förut är ett orealistiskt krav. Det tycks ofta vara orealistiskakrav som ställs Statligt stöd tiU upptagande av gmvdrift vid Stekenjokk från dehär bygderna enligt socialdemokraterna. Men jag tror mig veta att det ändå ärganska begränsade investeringar det skulle bh fråga om för den vägsträckningsom jag har talat om. Det skulle kunna fråga ortsbefolkningen omsom har fåll uppleva svårigheterna. Jag har frågat dem och fåttdet beskedet atl det gäller några korta sträckor, där vägen går i djupadalgångar, som brukar täppas till av drivsnö. Jag behöver sedan kanske inte vidare polemisera om det somhände före förra valet. Jag kan bara inte förstå alt partiordföranden herrPalme inte är samraa person som statsministern . () kort genmäle: Låt mig bara helt kort säga att jag inte harutlovat några extra anslag tiU den väg det gäller. Jag har bara sagt attvägmyndigheterna i , om de finner att denna väg bör prioriterassärskilt, har möjligheter att på annat sätt aktualisera detta, viaarbetsmarknadsstyrelsen eher på annan väg. Om jag skall utlova alt jag skallstödja ett sådant projekt beror helt på hur förslaget ser ut. Vägmyndigheternai är kompetenta atl avgöra det utan någon anvisning från . Vidare säger plötsligt att det är lustigtatt inle alltid är statsminister. Jag vUl fråga: Innebär herrStjernströms yttrande atl varje säUskap som är med i fördenskuU bUren regering? Del var förra gången inle statsministern som om utan om regeringen. Beträffande frågan om hur mycket valargument man har iherr bygder vill jag påpeka, att det i litteraturen kan läsas omatt det i fjälltrakterna precis som i ökenregionerna kan förekomma hägringar.Jag tror att är offer för någon liknande form av synvilla det är hägringar han upplever som hällfasta argument. Jag känner människorna iden aktuella bygden som realister, som är vana alt hålla sig på jorden i sina resonemang.De upplever säkerligen den socialdemokratiska politiken som hållfastare än enmängd underliga löften och glosor som slängs fram på detta sätt. () kort genmäle: Nej, jag kan försäkra att del idessa bygder är socialdemokratiska löften som framstår som hägringar. Sedan viUjag bara be om ett besked från ; Anser liksom delarav regeringen med statsminister i spetsen gjorde före förra valet atl delär synnerligen angelägel, atl människorna i norra får densysselsättningsmöjlighet som jag talat om? HerrSVANBERG (s) kort genmäle: Del är väl i så faU de hägringarna som gör atlungefär av rösterna i kommun gått tillsocialdemokraterna.