prot · FW09156 · 1973-12-31 00:00:00 — någotriktigt fast grepp på när en järnvägstunnel i HH-leden kan komma tillstånd, även om man skulle gå på det förslag utskottet lägger fram i Iviss mån är ju det projektet ändå skjutet . Fasta förbindelser över Öresui7d, m. m. tycker visom så, att skall man bygga en järnvägstunnel i HH-leden bör den byggas medtanke på framtida kapacitetsbehov. Vi förutsätter nämligen att järnvägstrafikenskall få ökad betydelse, och därför menar vi att det enda riktiga är att satsapå en dubbeltunnel. Det är ju ett paket som ligger framför oss , och detinnefattar både bilbron och den tunnel som är föreslagen. Eftersom vi ärmotståndare till bron, får vi naturligtvis gå emot även förslaget omHH-tunneln. Men jag skulle vilja poängtera att det från dansk sida redantidigare har visats ett mycket stort intresse för att få tUl stånd en tunnel iHH-leden. Och en tidigare talare - jag tror att det var förutsatte att även om inte skulle bli förverkligat, skulledet finnas mycket god möjlighet till en uppgörelse med danskarna i fråga om entunnel i HH-leden. i (fp) kort genmäle: När de har diskuterat om tunneln skall varaenkelspårig eller dubbelspårig har både de danska järnvägsmyndigheterna och desvenska ansett att med tanke på den korta sträcka som själva tunneln underÖresund omfattar räcker det inom överskådlig tid med den kapacitet som enenkelspårig tunnel får. Och det som man bör beakta här är att förslaget innebäratt vi får en järnvägstunnel, under det att i Kristinehamnnegativa inställning betyder att förslaget om de fasta förbindelserna förkastasoch man får böria från början igen med nya förhandlingar. Där har vi den storaovissheten. i (vpk) kort genmäle; Jag är inte övertygadom att vår ståndpunkt i ch för sig skulle förskjuta frågan. Det förutsätts juändå att bilbron skall byggas först. Vi har redan tidigare varit inne på attdet också kan komma att visa sig att trafik kommer att dras över från denHH-led som redan nu finns till den bilbro som kommer att byggas mellanKöpenhamn och . Jag tror alltså att ett satsande från början på enjärnvägstunnel i HH-leden skulle göra det möjligt att tidigare få till stånd eneffektiv järnvägsförbindelse över till kontinenten. FruSUNDBERG (m); Politik är infe alltid att vilja. Föroppositionspolitiker, kanske särskilt för moderata samlingspartiet i det härfallet, har det gällt att politik är att välja. Det är då fråga om vårtställningstagande till regeringens förslag att godkänna avtalet mellan Sverigeoch , ett avtal vars tillkomst vi på inget sätt har haft möjlighet attpåverka. Att många människor upplever sig ha ställts inför färdiga fakta harsäkert bidragit till att skapa en våldsam reaktion mot förslaget. Detta har isin tur tyvärr haft fill följd att konkreta sakfrågor sällan har kunnatdiskuteras, eftersom debatten medvetet infekterats av vissa intressegrupper. I sitt politiska väljande har moderata samlingspartietbeslutat att acceptera avtalsförslaget. Detta vårt accepterande innebäremellertid inte att vi är odelat tillfredsställda med avtalets utformning ochdet förarbete som liggerbakom avtalets tillkomst. Vi är emellertid medvetna om att trafikutskottet isitt arbete försökt att tänja avtalets bestämmelser i en riktning som syftartill att tillfredsställa såväl motionärer som trafikutskottets ledamöter frånmoderata samlingspartiet. I ett avseende har vi känt oss hårt bundna. TrafUcministerNorling har ju sagt i sin proposition att det gäller att förkasta elleracceptera avtalet, ungefär som skall göra i vår med det vilandegrundlagsförslaget. Vi kommer aldrig riktigt att få veta omkommunUcationsministern i sitt samarbete med den danske trafikministern intetrots allt hade vissa möjligheter att säga: "Jo, vi tog avtalet, men barapå det villkoret att tunnelförbindelsen blir färdig först." Så diffust somden delen av avtalet är skriven vore det, som jag uppfattar det, inteosannolikt att två grannar i en förhandling skulle ha kunnat enas om enförändring som den ena parten anser nödvändig. Jag har också litet svårt att acceptera att förstskall godkänna avtalet. Inte minst mot bakgrund av anknytningen tUlSaltholmsprojektet hade, tycker jag, det riktiga tillvägagångssättet varit attDanmark efter erbjudande godkänt avtalet och vi hade kunnat konfirmeradetta. är emellertid situationen sådan som den är, och vi har att taställning till föreliggande proposition. Den allmänna opinionen mot fasta förbindelser harkoncentrerats till den södra . Det är i och för sig, om vi skall bedömadet miljöpolitiskt, kanske märkvärdigt. HelsingborgHelsingörieden är det avförslagen vars ekologiska och kanske särskUt marinbiologiska konsekvenser ärminst utredda. Alternativet, som jag från börian och många med mig helst hadesett en bro mellan och -, hade förorsakat mindrebekymmer. Men vi vet att det förslaget föll, bl. a. mot bakgrund av i ansåg att det skulle medföra trafikinvesteringar på åkerjorden påSjälland som danskarna inte gärna ville se gjorda. Det skulle ha blivitytterligare investeringar i förhållande till vad de nu gör. Jag vill gärna redan nu säga att när vi anlägger agrarasynpunkter på den här propositionen, så måste vi anläggainternationella. Livsmedelsbristen är mgen nationell företeelse i vårt land,den är och kommer att förbli en global företeelse. Så tillkom emellertid det faktum att måsteersättas. Egentligen borde, herr kommunikationsminister, hela debatten hakunnat koncentreras till en enda fråga; Behöver vi i en storinternationell flygplats? Den frågan har diskuterats i , och denhar åtskilliga gånger diskuterats av, som jag uppfattat det, en enig riksdag. Man har alltså varit enig om behovet härvidlag. Frånmoderata samlingspartiets sida har vi därför knutit godkännandet av avtalettill byggandet av en storflygplats på Saitholm. Avtalet i sig innehåller ingenpassus om att förbinder sig att bygga en storflygplats. Den förutsättsbli byggd, och beslut har också fattats av folkefinget. Men den politiskasituationen i är sådan att jag tror att vi har gjort alldeles rätt frånmoderata samlingspartiets sida när vi begärt att skall uttala attSaltholmsprojektet är grunden för brobygget. Det är ett uttalande som trafikutskottetockså har föreslagit att Fasta förbindelser över , m. m. Fasta förbindelser över , m. m. skallgöra, och så kommer säkerligen att ske. Det är en grundläggande och ovUlkorligförutsättning för godkännande av avtalet. Kommunikationsministern tog upp frågan om finansieringen.Jag träffade här i en person som icke var riksdagsman men somhade lyssnat på kommunikationsministern, och han sade: Är det inte våraskattepengar som skall gå till KM-leden? Det tycker jag ger belägg för att detvar riktigt att kommunikationsministern tog upp denna fråga, fastän den hardiskuterats . Den har ännu infe nått ut till svenska folket. Här har diskuterats orsaken till de missförstånd när detgäller finansieringen av KM-leden som har uppkommit, och man har bl. a. nämnttidningen . Jag vill gärna ha in i protokoll frågeställningensom den var publicerad i tidningen . Jag tror nämligen alt de falskapremisser under vUka man gick ut och frågade svenska folket i mycket hög gradhar bidragit till att skapa opinionen mot . Den fråga som ställdes hadeföljande lydelse: "Förslag finns aft bygga en järnvägstunnel mellanHelsingborg och . kostnad för tunneln skulle bli ca 400mUjoner kronor. Förslag finns också att bygga en landsvägsbro mellan ochKöpenhamn. kostnadför bron skulle bli ca . Från denna talarstol har åtskilliga gånger förtsfram synpunkter på denna frågeställning, och jag skall infe ytterligarekomplettera dem. Men jag tror att man ibland måste gå ned fill ännu enklareord, och jag drog parallellen att ställa följande fråga till en person; Vill duköpa en för eller en stor för ? Ärman i mindre goda ekonomiska omständigheter är det väl självklart att svara:Ingendera möjligtvis . Men för att fortsätta liknelsen hade det varit riktigt attgå ut och fråga: Vill du för en billig penning låna en eller vill du köpaen för ? På det sättet kan man skapa en opinion. Och den opinion somtillskapats tycks ha vunnit mycket stort insteg hos svenska folket efterRapports redovisning. Enligt tidningsreferat var ju motståndet där beroende bl.a. på kostnaden. I en motion har jag tillsammans med herrClarkson mycket starkt velat prioritera byggandet av HH-leden. Jag har imotionen utförligt redovisat orsakerna till detta mitt ställningstagande, därgivetvis det mest väsentliga är betydelsen av aft föra över så stor del sommöjligt av vårt transporterade gods till spårbunden trafik. Jag tror att det ärutomordentligt väsentligt aft så sker, och frågan har kanske än meraktualiserats i dessa av energikris. I motionen krävs att HH-leden skall vara färdig ett årföre KM-leden. Trots att trafikutskottet avstyrkt motionen, eftersom deninnebär ett avståndstagande från propositionen, hoppas jag att denomständigheten att utskottet använder ordet "" när detgäller HH-leden i alla händelser skall förhindra aft denna led blir färdigsenare än KM-leden. Och eftersom knappast vår konung eller vem det nu blirsom skall klippa av banden lär klippa dem på tillåter jag mig att alltjämthysa den förhoppningen att HH-leden skall blir färdig tidigare och dessutom aftden skall bli färdig även om en fördröjning av hindrar elleromöjliggör byggandet av en bro. Under mina år i har jag ägnat mig åt och tycktom att ägna mig åt mUjöfrågorna. Mot bakgrund av den mUjöpolitiska betoning somden här frågan har fått kanske då många anser det underligt att jag med mittintresse för miljön ändå har biträtt propositionens förslag att godkännaavtalet. Men miljöpolitik är som jag ser det inte bara att säkra en god miljöåt dem som redan har en sådan, utan vi har också ett miljöansvar mot dem somsaknar en god miljö - ja, för dem som har en dålig mUjö. Tillsammans medriksdagskamrater är jag ofta i och känner därför fill problemen i denstaden. Dessutom har jag i minnet hur färjeläget i såg ut , alltsåför . Och jag vet hur där ser ut , med uppställningsplatser ochköer, med en växande genomfartsfrafik och ett ökande antal bilar föruppställning för överfart på färjorna. Att extrapolera fram denna minnesbildtill 1985 ger för mig en fasansfull föreställning om hur kommeratt gestalta sig. Mot detta sätter jag då verkan av en enda led, där ingen bilbehöver stanna, där bilarna kör rätt över och där kan få fungerasom en stad med kortare väntetider, mindre buller och mindre avgaser. Framtidenfår väl visa om jag har fel. Erfarenheten visar att jag har haft rätt. Jag skall infe heller som flera andra har gjort - talaom konsekvenserna för , alltså konsekvenserna av vad som sker iSundet med en växande färjetrafik. Jag vUl i stället erinra mig vad CarlSnoilsky en gång skrev i en dikt som riktade sig till HH-leden och där hansäger så här: "Dären bro är kastad över och dendanska kronans land." Jag tror att vi kan få ändra orden"bäckens smala silverband" till "Sundets vackra silverband"för bron kommer att gå på den södra leden. I miljödebatten har frågan om åkerjorden intagit enframträdande plats, och där har siffror bollats fram och tillbaka med varandra.Men vad man inte har tagit upp är vad som händer med åkerjorden för det fallatt bron inte kommer till. Vi har fatfat beslut om att bygga ut med enparallellbana och en tvärbana 1975 men det beslutet är nu uppskjutet. Detskulle vara mycket intressant att höra kommunikationsministerns svar på dennafråga; Om Saltholm kommer tUl, behövs det då över huvud taget någon utbyggnadav ? Om inte är det väl rimligt att säga, att mycket stora åkerarealer låt vara av inte Uka hög kvalitet som i men dock i hög gradjordbruksproduktiva kommer att räddas åt svenskt jordbruk. Men dessamiljövärden tiger man med. Dessutom vill jag, för aft återgå till situationen iMalmö, säga något om ianspråktagandet av åkerjord. Den som har varit påNobelvägen och talat med, inte bara dem som demonstrerade i frågan, utan ocksåmed Fasta förbindelser över , m. m. 7 protokoU 1973. Fasta förbindelser över , m. m. dem sombara bor där, vid en väg med en genomfartstrafik som är fullständigt orimlig,vet att det ligger i de människornas intresse och i samhällets intresse attringvägarna kommer fill stånd oberoende av bron. Så kommer också att ske. Men det stora hotet mot är infe bron, utandet är SSK-planen. Först och främst är det orimligt med den hopkoppling som hargjorts mellan bron och SSK-planen. Jag tror att det var kommunikationsministernsom berörde förtroendet för de kommunala förtroendemännen. Vi gläder oss åtatt ha fått borgerlig majoritet i länslandsting, och vi önskar välkommen som landstingsordförande. När det gäller den fortsatta utbyggnaden av vårt län ochSSK-planens genomförande är det inte i första hand vi här i rUcsdagen som skallbesluta; det är de olika kommunerna från och upp fill . Detär borgerlig majoritet i ett par av dem, och det är socialdemokratisk majoriteti . Om man nu infe kan vara så generös som och tro även påmotsfåndarpolitikernas goda vilja, så bör man väl ändå i rimlighetens namn tropå partikamraternas goda vilja. är det största partiet i deflesta av dessa kommuner med borgerligt styre. Jag tycker att det vore ytterligt angeläget attcenterpartiet i stället för att motarbeta bron på detta, som jag tycker, ojustasätt verkligen gick in för aft tillsammans med oss andra få majoritet också iMalmö stad. Då skulle vi ju vara alldeles säkra på att den koncentration ochden fasansfulla utveckling som har skUdrats också av vpk inte skulle bliverklighet. 1985 har nämnts som ett aktuellt årtal. harskrivit en bok som heter "1984". I samband med den debatt somförekommit om brobygget har jag erinrat mig hans skräckvisioner av endiktaturstat där människan var av noll och intet värde. 1984 låg när bokenskrevs långt fram i tiden. Vi kan konstatera attsamhällsutvecklingen tack vare- inflytandet av oss politiker på riks- ochkommunalplanet icke har gått i den riktning som anteciperade i sin bok"1984". Det är därför för mig oförståeligt aft reservanterna i sinmiljöpolitik och sin trafUcpolitik återgår till sådanascience-fiction-förutsägelser i stället för aft i vår verklighet bygga ochverka för den goda miljö och det goda samhälle som vi vill ha omkring oss. Jag tror - och många delar där min uppfattning - attvästvärlden står inför en vändpunkt. Även om den aktuella energikrisen ärtemporär har den långtgående verkningar. Vi måste i betydligt högregrad projektera för ett liv med mindre slöseri med och fullvärdigt utnyftiandeav de naturresurser som vi kan och får utnyttja. Dit hör också bensin ochdrivmedel för våra fordon. Våra värderingar av livskvalitet kommer aftförändras och har redan gjort det. Det materialistiska samhället medtillväxttakten som enda kriterium på framåtskridande kan och bör inte levavidare. Några undrar kanske hur man då kan stödja tUlkomsten av enbro mellan och . Jag för min del vill arbeta just för dennaverklighet. Den grundläggande målsättningen är aft närma folk och Isolationism betyder utarmning, inte bara materiellt. Genom friareoch bättre förbindelser individer och länder emellan skapas de enda godtagbaraförutsättningarna för fred och frihet på denna jord. talade om internationell allemansrätt. Denskall ställas mot den nationella eskapism som jag tycker präglar motståndarnasargumentering här . Vi riksdagsmän som har sysslat med denna fråga har påmånga håll fått höra: Du är väl infe för fin för att byta åsikt? Nej, jag troratt vi riksdagsmän i hög grad skall vara benägna att byta åsikt, om det finnsanledning till det. Men vi måste grunda våra åsikter på en ärlig övertygelse.Min ärliga övertygelse är i detta fall att det är bättre att godta förslaget ipropositionen om godkännande av avtalet än att rösta på eller vpk:sreservation. () kort genmäle: har varit inne påplaneringsfrågorna och . då också kommit att nämna . Detär fullt klart att landstingen är intresserade av planeringsfrågorna, men vihar infe stor möjlighet att påverka dem. Landstingen vUl försöka skaffa sigstörre inflytande, och vi har fått en vidgad debatt ilandstingen om dessa frågor. Nej, det är som till stor del sköterplanermgen, och givetvis även kommunerna. Vad är det som i mycket hög grad styrjust koncentrationen av bebyggelse? Jo, har bostads-kvofstilldelningarnai stor utsträckning styrt lokaliseringen av bostäder. För del harvi därvidlag två kvoter: en för SSK-området, direkt från , ochen för den övriga delen. Sedan kan jag nämna att de områden som expanderat mest ärde kommuner som har socialdemokratisk majoritet: , , Landskronaoch . Det är fullt klart att vi i skall använda vårtinflytande där vi har något till att åstadkomma en annan fördelning än detvarit tidigare. Vidare vet jag att har motionerat om den godajordens bevarande. Hur stämmer det med att hon nu frivilligt är med på attupplåta det som de facto är såväl som bästa jord för ettändamål som den egentligen inte skulle användas till? Fasta förbindelser över , m. m. FruSUNDBERG (m) kort genmäle: Det är riktigt att jag två gånger har fåttriksdagen - en gång genom jordbruksutskottet och en gång genom civilutskottet -att uttala sig i hög grad positivt fill yrkandet att vi skall bevara högvärdigåketiord från bostadsbyggande. Men i det här sammanhanget är åtgången avåkermark marginell. Redan den vinst som görs om vi antar att vi slipper byggaut med två banor är större. Jag tycker att man i ärlighetens namn då måste tilläggaatt och jag, om vi skall vara helt konsekventa, inte bordetillåta våra barn och barnbarn att bo i egnahem på skånejorden. Det är den fördyrbar för. Skall vi hårdra frågan om åkeriorden extremt får vi bara tillåtahöghusbebyggelse som är den minst markkrävande. Fasta förbindelser över , m. m. tillskottetför brobygget motsvarar skillnad mellan egnahems-ochhöghusbebyggelse i vårt eget län. Vägplaneringen i övrigt är, som jag tidigareanförde, icke beroende av brons tillkomst. () kort genmäle: och jag skall inte träta omdetta, men jag tror att vi är överens om att det finns en mycket stor variationi vad gäller beskaffenheten hos åkerjorden i inte minst i län.Vi behöver inte fara särskUt långt från för att komma tUl uråkerbrukssynpunkt mycket sämre mark, som kan bebyggas. Jag vUl åter anknyta till landstingen. sedanbegärde vi från sida att man skulle försöka få fram planering för ettökat byggande i t. ex. , och liknande trakter - där det infe finnsmöjlighet, hur man än bär sig åt, att få samma avkastning av jorden som inomMalmö-Lundområdet. Det är en väsentlig skUlnad. FruSUNDBERG (m) kort genmäle: Vi skall inte starta en jordbmkspolitiskdebatt, men och jag är nog fullständigt överens om en sak,nämligen att vi - om vikan få en borgerlig majoritet i och - troligen kan slippa mycket av den bortödsling av åkerjord som skett i samband med bostadsplaneringen. Sedan tror jag inte att vare sig moderata ellercenterpartistiska kommunalpolitiker kan ha fullständigt rent samvete när detgäller skydd av åkerjorden. a. på den punkten har landsting ochlänsstyrelse en uppgift att fylla, och kanske också . Den som hela sitt liv bott vid och på nära håll frånbåda sidor av sundet har upplevt de senaste decenniernas nästan otroliga ökning av antalet resor över , såväl i södra som i norra delen av sundet, måste ställa sig oförstående inför de politiker som med hänvisning till antingen mUjövårdshänsyn eller olika trafikpolitiska uppfattningar vill uppskjuta förverkligandet av de fasta förbindelserna över . Politik är att vilja, har det sagts. Ja, just det! Det är att vilja med gemensamma lösningar underlätta för människorna att genom föra sina önskemål också när det gäller resor och fritid. Får verkligen politUcerna fördröja frågan längre? Även enbegäran om ytterligare utredning av tidplaner m. m. innan ett slutgiltigtställningstagande skall ske måste med hänsyn tUl att avtalen också skallgodkännas av den danska regeringen anses innebära osäkerhetsmoment. Från socialdemokratiskt håll i nordvästra och iSkåne över huvud taget finns det ingen tvekan inför förslaget - snara fastaförbindelser behövs över . Vad vi med motion nr 2077 har önskat är attföra fram projektet med järnvägstunneln i HH-läget till samma angelägenhetsgradsom bron mellan och . Det gäller att ordna järnvägstrafiken mellan ochDanmark och därmed också kontinenten på ett mindre tidskrävande och mer smidigtsätt än nu så att inte stora mängder av gods måste vänta på överskeppning ochpassagerarvagnar måste kopplas av och an på färjorna. Det finns för närvarandestora godsterminaler som belägger centrala utrymmen i ochHelsingör, och det är till mycket stort besvär för planeringen i städerna. Det har talats mycket om kringmUjön vid brobyggena. Jagskulle vilja Uppmana de fill brobygget tveksamma ledamöterna här att ta en tittpå omgivningen vid ett par arrangemang för trafik i ; Storströms-bronoch Stora Bältfäriorna. är en bro för väg- och järnvägstrafikmellan och Falsfer, och där finner man en mycket fin frafikström bådeföre och på bron. Den har en vacker omgivning, där är ingen smuts, ingenoljerök. Om vi däremot kommer tUl omgivningen av Stora Bähfärjorna i Korsör ochNyborg skall vi finna stora permanent-belagda terminaler för bUar, massvis medspår för tåg, stora väg- och lossningsarrangemang, många bUköer och fullt medoljerök och gnissel från järnvägsvagnar. NärmUjön för de människor som bor pådessa platser ter sig helt olika beroende på om det är färjetrafik eller trafiköver bro. Det är ingen tvekan om aft trafiken över bro är den som för människani den nära miljön måste te sig mycket mer angenäm än färjetrafik. Beträffande de mera vidsträckta miljöintressena kan detnaturligtvis se annorlunda ut, men där vUl jag hänvisa till andrasocialdemokratiska politiker som senare tar tUl orda i debatten. Statsrådet har upplyst om att godsmängderna ökar oerhört,och jag vUl därför också understryka behovet av att järnvägstunnelnsprojektering forceras. En annan politUcer från , , har imotion föreslagit att överenskommelsen om tunnelbygget skulle avslås. Jag haren känsla av att han här förfäktar vissa kortsynta ekonomiska synpunkter närhan menar att ett tunnelbygge skulle med försena lösningen av vissaplaneringsfrågor i och av denna orsak vill avslå förslaget om enlångsiktig lösning av bangårdseländet i . Jag kan inte tänka mig attde danska och svenska järnvägsmyndigheterna skulle föredra enöverföring av gods per färja i leden eller någon annanfärjled mot kontinenten. Jag anser att även planeringsfrågor påsikt måste lösas bäst om en fast förbindelse mellan och Helsingörkommer till stånd. Större delen av nordvästra befolkning delarsäkerligen denna uppfattning. HH-leden är väsentlig även för trafiken frånnorra och västra . Vi motionärer är därför tacksamma för atttrafikutskottet har tillstyrkt vår önskan om att föra fram just den frågan. Det har talats här om att man för aft byggatillfartsvägarna till bron måste lägga beslag på värdefull åkerjord. Jag skallinte ge mig in på någon värdering av åkeriorden, men med den kännedom jag häromlivsmedelsfrågorna vill jag säga att i det globala perspektivet betyder intenågra få hektar här och där någonting, utan vad som betyder något är att manöver hela världen kan lösa befolkningsproblemef och kanske också att man kanlösa livsmedelsproblemet på så sätt att icke uppodlade jordarealer i andrastater kan tas i anspråk för aft förbättra världens livsmedelssif nation. När detgäller planeringsfrågorna vill jag understryka att det är viktigt, Fasta förbindelser över , m. m. Fasta förbindelser över Öresutid, m. m. när ettbeslut om bro- och tunnelbygge har fattats, att de lokala instanserna verkligenplanerar för dessa förbindelser och för miljön vid fästena på båda sidor. Detmåste bli ett mycket intimt samarbete mellan olika planeringsmyndighefer ochvägmyndigheter i och , så att vi kan skapa en angenäm mUjö förmänniskorna. Frågan om fasta Öresundsförbindelser har varit som enlångdans med många turer. har dansen gått. Sedan togledningen av långdansen tycker jag att den har stadgat sig, och den synes nunärma sig slutmålet. bör långdansen, åtminstone på den svenska sidan, taslut.