prot · FW09159 · 1973-12-31 00:00:00 — Den som vill att kammaren bifaller skatteutskottets hemsfällan i betänkandet nr 76 såvitt avserikraftträdandebestämmelserna till ändringarna i kommunalskattelagen röstar ja,den det ej vill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifaUit reservationen nr 3 av i m, fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr i begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat; Utskottets hemställan i övrigt Bifölls, Beskattning av interna aktieöverlåtelser och avdrag vidtaxeringen för garantiavsättningar Föredrogs näringsutskoftefsbetänkande nr 69 i anledning av propositionen 1973:155 med förslag tillkreditupplysningslag jämte motioner. I propositionen 1973:155 hadeKungl. Maj;t, under åberopande av utdrag av statsrådsprotokollet överjustitieärenden för , föreslagit att anta förslagfill kreditupplysningslag. Beträffande propositionens huvudsakliga innehåll anfördesföljande; "I propositionen läggs fram förslag tillkredifupplysningslag. Förslaget bygger på det betänkande som ladesfram av kreditupplysnings-utredningen. Syftet med lagförslaget är i första hand att undanröjariskerna för att kredifupplysningsverksamheten skall medföra otillbörUgtintrång i de kreditsökandes personhga integritet. Hänsyn tas också tillkreditgivarnas intresse av en effektivt fungerande kreditupplysningsverksamhet. Lagförslaget innebär för det första attkreditupplysningsverksamhet får bedrivas endast av den som har fått särskilttillstånd. Detta gäller dock inte kreditupplysning genom tryckt skrift.Tillståndsprövningen anförtros åt den inrättade datainspektionen, somredan enligt datalagen har att tiUvarata integritetsskyddsintressen.Datainspektionen skall även utöva fortlöpande tillsyn överkreditupplysningsverksamheten. Enligt lagförslaget får utländsk medborgare ellerutländskt företag e. d. inte meddelas tillstånd att bedrivakreditupplysningsverksamhet här i landet. De utlandsägda företag som ärverksamma här vid lagens Ucraffträdande får dock under en övergångstidfortsätta sin verksamhet med oförändrade ägarförhållanden. Lagförslaget innehåller vidare bestämmelser som begränsarkreditupplysningsföretagens rätt att samla in, lagra och lämna ut information.Begränsningarna gäller bl. a. information av ömtålig natur, t. ex. uppgifterom brott, administrativa tvångsåtgärder, sjukdom m. m. Vidare begränsasanvändningen av uppgifter om betalningsförsummelse i kreditupplysningar omprivatpersoner. I princip får uppgift lämnas endast om sådanbefahiingsförsummelse som har fastslagits av myndighet. I kreditupplysningarom privatpersoner får inte heller förekomma information som är mer än fem årgammal. För att ytterUgare stärka integrifetsskyddet innehållerlagförslaget också en bestämmelse om till vem kreditupplysning om privatpersonfår lämnas. Det krävs i pruicip att beställaren har behov av kreditupplysningenför kreditprövning e. d. Genom förslaget får också var och en rätt att erhållabesked om vilka uppgifter som finns registrerade om honom hoskredUupplysningsföretagen. Dessutom får privatpersoner rätt att få del avinnehållet i lämnade kreditupplysningar. Lagförslaget innehåller också föreskrifter om rättelse avoriktig eller missvisande uppgift samt bestämmelser om straff och skadestånd.Den som driver kreditupplysningsverksamhef skall vara skyldig att ersätta skadasom tillfogas någon genom otillbörligt integritetsintrång eller genom attoriktig uppgift lämnas om honom. Den som orsakat skadan kan dockundgå ersättningsskyldighet, om han kan visa aft tillbörlig omsorg ochvarsamhet har iakttagits." I detta sammanhang hade behandlats motionerna 1973:2118 avherr i Glömminge m. fl. (c) vari hemställts att vid sinbehandling av propositionen 1973:155 beslutade att enmodifiering skedde beträffande § 11 i enUghet med motionens förslag, att iövergångsbestämmelserna även infogs regler för dispens från 6 och 7 §§kreditupplysningslagen, innebärande att företag som i sina register hadeuppgifter som fick förekomma endast efter datainspektionens medgivande borde,om dispensansökan ingavs före lagens ikraftträdande, få använda uppgifternaintill dess datainspektionen prövat ansökan. 1973:2119 av m.fl. (fp)vari hemställts att beslutade attkreditupplysningslagen skulle gälla all kreditupplysningsverksamhet utom sådaninformation som insamlades och utnyttjades av ett och samma företag, att uppgifterom brottslighet, alkoholmissbruk, sjukdomar och/ eller andra personUgaförhållanden av särskilt ömtålig natur inte fick insamlas, lagras ellervidarebefordras i kreditupplysningsverksamhet, att enskildperson skulle ha rätt att kostnadsfritt en gång få skriftUgt besked ominnehållet i de uppgifter om honom som fanns lagrade hoskredifupplysningsföretag, att tillståndatt bedriva kreditupplysningsverksamhet skulle beviljas om det kunde antas attdenna kom att bedrivas på ett sakkunnigt och omdömesgillt sätt, samt 1973:2120 av () vari hemställts att 11 §kredifupplys-ningslagen skulle få av motionären angiven lydelse, innebärandeatt skriftligt meddelande om innehållet i personupplysning skulle lämnas fillden omfrågade endast om personupplysningen innehöll uppgift ombetalningsförsummelse; sådant meddelande skulle ej lämnas om motsvarandeuppgift tiUställfs den omfrågade under den senaste sexmånaders-perioden ochingen betalningsanmärkning tillkommit. att riksdagenmed avslag på motionen 1973:2119 punkten I skulle anta det i propositionen1973:155 framlagda förslaget tiU kreditupplysningslag, såvitt gällde 1 §(angående lagens tillämpningsområde), att riksdagenmed avslag på motionen 1973:2119 punkten 4 skulle anta det i propositionen1973:155 framlagda förslaget tiU kreditupplysningslag, såvitt gällde 4 §(angående fömtsätfningar för tillstånd att bedrivakreditupplysningsverksamhef), att riksdagenmed avslag på motionen 1973:2119 punkten 2 skulle anta det i propositionen1973:155 framlagda förslaget tiU kreditupplys- ningslag,såvitt gällde 6 § (angående begränsningar i kreditinformationen i fråga ompersonliga förhållanden av ömtålig natur), att riksdagenmed avslag på motionen 1973:2119 punkten 3 skulle anta det i propositionen1973:155 framlagda förslaget till kreditupplysningslag, såvitt gällde 10 §(angående besked om innehållet i uppgifter hos kreditupplysningsföretag), att riksdagenmed avslag på motionen 1973:2118 punkten 1 och motionen 1973:2120 skulle antadet i propositionen 1973:155 framlagda förslaget till kreditupplysningslag,såvitt gällde 11 § (angående meddelande om innehållet i personupplysning), att riksdagenmed bifall till motionen 1973:2118 punkten 2 skulle anta det i propositionen1973:155 framlagda förslaget till kreditupplysningslag, såvitt gälldeövergångsbestämmelser, med av utskottet föreslagen ändrad lydelse, att riksdagenskulle anta det i propositionen 1973:155 framlagda förslaget tillkreditupplysningslag i övrigt. 1, beträffande kreditupplysningslagens tillämpningsområdeav herrar Böriesson i Glömminge (c), i (fp), i (c), SjöneU (c), i (vpk) och () som ansett att utskottet under 1 bort hemställa, att med bifall fill motionen 1973:2119 punkten 1skulle anta det i propositionen 1973:155 framlagda förslaget till kreditupplysningslag,såvitt gällde 1 § (angående lagens tillämpningsområde), med av reservanternaföreslagen ändrad lydelse, 2, beträffande förutsättningar förtillstånd att bedriva kreditupplys ningsverksamhet av herrar Regnéll (m), i Glömminge (c), i (fp), i (c), SjöneU (c). Hovhammar (m) och () som ansett att utskottet under 2 bort hemställa, att med bifall till motionen 1973:2119 punkten 4skulle anta det i propositionen 1973:155 framlagda förslaget till kreditupplysningslag,såvitt gällde 4 § (angående förutsättningar för tillstånd att bedrivakreditupplysningsverksamhef), med av reservanterna föreslagen ändrad lydelse, 3, beträffande begränsningar ikreditinformationen i fråga om person liga förhållanden av ömtålig natur av herrar i (fp), i (c), i (vpk) och () som ansett att utskottet under 3 bort hemställa, att med bifall till motionen 1973:2119 punkten 2skulle anta det i propositionen 1973:155 framlagda förslaget till kreditupplysningslag,såvitt gällde 6 § (angående begränsningar i kreditinformationen i fråga ompersonliga förhållanden av ömtålig natur), med av reservanterna föreslagenändrad lydelse, 4, beträffande besked om innehålleti uppgifter hos kredifupplys ningsföretag av herrar Böriesson i Glömminge (c), i (fp),i (c), SjöneU (c), i (vpk) och () somansett att utskottet under 4 bort hemställa, att med bifaU till motionen 1973:2119 punkten 3skulle anta det i propositionen 1973:155 framlagda förslaget till kreditupplysningslag,såvitt gällde 10 § (angående besked om innehållet i uppgifter hoskreditupplysningsföretag), med av reservanterna föreslagen ändrad lydelse. 5, beträffande meddelande ominnehållet i personupplysning av herrar Regnéll (m), Böriesson i Glömmmge (c), i (c), SjöneU (c) och Hovhammar (m) som ansett att utskottet under 5 bort hemställa, att i anledning av motionen 1973:2118 punkten 1och motionen 1973:2120 skulle anta det i propositionen 1973:155 framlagdaförslaget fill kreditupplysningslag, såvitt gällde 11 § (angående meddelandeom innehållet i personupplysning), med av reservanterna föreslagen ändradlydelse, innebärande att skriftlig underrättelse om innehållet ipersonupplysning ej skulle behöva lämnas till den omfrågade om meddelande medsamma innehåll avgivits tidigare av , 6, beträffandeövergångsbestämmelser av herrar i (fp), i (c), i (vpk) och () som ansett att utskottet under 6 bort hemställa, under förutsättning att 6 §kreditupplysningslagen fick den i reservationen nr 3 angivna lydelsen attriksdagen i anledning av motionen 1973:2118 punkten 2 skulle anta det ipropositionen 1973:155 framlagda förslaget till kreditupplysningslag, såvittgällde övergångsbestämmelser, med av reservanterna föreslagen ändrad lydelse. HerrANDERSSON i (fp): När datatekniken introducerades hade väl deflesta den uppfattningen att den uteslutande skulle vara ett hjälpmedel föroUka kontorsrutiner. Emellertid har den snabba utvecklingen på dataområdetskapat nya möjhgheter att lagra och utnyttja stora mängder information. Detligger otvivelaktigt fördelar i den växande användningen av datatekniken, mendet finns andra problem och faror som noga måste beaktas och mötas medpolitiska åtgärder. Trots allt gäller det den personUga integriteten som ärstarkare hotad än tidigare, och koncentrationen av makt till etablerademaktcentra tenderar att förstärkas. Från har vi noga följt den här utveckUgen inomdataområdet, och just de här frågorna som berör den enskildes integritetfastslog vi i vårt partiprogram 1972, Jag citerar: "Datateknikens positivamöjligheter bör tillvaratas. En datalag måste införas till skydd för denpersonliga integriteten, Lagen skall gälla för statliga, kommunala och privatadataregister. Lagstiftningen skall bevara rätten till insyn i myndigheternashandlande, som skydd skapas mot obehörigt utlämnande av uppgifter omindivider. Den enskilde skall ha rätt aft ta del av alla uppgifter om sig självi dataregister och att få felaktigheter korrigerade. Riksdagenbör få insyn i uppbyggnaden av statliga dataregister och i uppläggning ochgenomförande av folkräkningar. Endast nödvändiga uppgifter får infordras avmyndigheterna. En dataombudsman bör följa utvecklingen på dataområdet ochtillvarata den enskildes intressen. Rätten tiU anonymitet för den som lämnaruppgifter vid intervju- och enkätundersökningar bör lagfästas." Det varklara och koncisa regler som vi förde in i vårt partiprogram för att trygga denenskildes integritet. Den här grundsynen som vi slog fast gäller också förkreditupplysningsverksamheten som vi nu behandlar, oavsett om datateknikutnyttjas eller ej. Det kommer alltså inom ramen för denna verksamhet attinsamlas, lagras, bearbetas och vidareförmedias stora mängder informationårhgen om enskilda människor och juridiska personer. Vi i anser detviktigt att skapa garantier för att denna informationsmängd inte utnyttjas påett sätt som utgör ett ofillböriigf intrång i den personliga integriteten. Vianser att klart angivna ramar för kreditupplysningsverksamheten måste finnashksom effektiva insyns- och kontrollmöjligheter. I vår motion 2119, som vi har väckt i anledning avpropositionen och som berör kreditupplysningsverksamheten, har vi sagt att frånintegritetssynpunkt bör tre principer hgga till grund förkredifupplysningsverksamheten; Endast sådan information som är relevant frånkreditupplysnings synpunkt får insamlas, lagras och förmedlas. Den enskilde har rätt att få veta vilken informationom honom som finns lagrad och förmedlad. Delagrade uppgifterna får inte utnyttjas för obehörigt ändamål. Mot den här bakgrunden är därför det framlagda förslaget till kreditupplysningslagi huvudsak tiUfredsställande från den utgångspunkt som vi har i . Omde av oss angivna principerna skall tillgodoses, har vi emellertid ansett attlagen bör skärpas i vissa avseenden. I vår motion har vi framfört detta, men vihar inte fått förståelse för denna skärpning i utskottet, utan vi har i fyrareservationer tagit upp särskilda yrkanden. Jag kommer därför att gå över tUlatt behandla reservationerna. Enligt 1 § gäller lagen inte förmedlingav upplysningar mellan kreditinrättningar, i huvudsak sådana som står underbankinspektionens tillsyn, eller mellan företag inom samma koncern. Vi anseratt det här undantaget är klart otillfredsställande från integritets-synpunkt.Flera remissinstanser delar vår uppfattning. a. har JO framhålht i sittremissyttrande, att detta undantag inte är bra. Han säger att bankerna ärunderställda bankinspektionen men aft dess insyn infe gällerkreditupplysningssidan av bankens verksamhet. Flera andra remissinstanserdelar vår uppfattning. För att tillstånd skall erhållas för attbedriva kreditupplysningsverksamhef anges i 4 § två fömtsätfningar. Dels skalldet från allmänna synpunkter finnas behov av verksamheten, dels skall dennakunna antagas bli bedriven på ett sakkunnigt och omdömesgillt sätt. I fråga ombehovsprövningen anförs i propositionen att det knappast kan hävdas att antaletföretag som sysslar med kreditupplysningsverk- samhet förnärvarande är alltför stort. Det sägs också aft regeln om behovsprövningmotiveras med risken för en framtida överetablering inom branschen. Vireservanter har svårt att förstå den här rädslan från utskottets ochpropositionsskrivarnas sida. När vi inte har någon överetablering i branschen,varför befarar man det när denna skärpning kommer. Det blir alltsåen betydande skärpning, och denna kommer väl inte att stimulera till enöveretablering. Vi anser alltså aft det inte behövs någon behovsprövning. Vadsom är väsentUgt är lämplighetsprövningen, dvs. att man godtas som lämpUg attbedriva kreditupplysningsverksamhef. 6 § gäller uppgifter om personUgaförhåUanden av ömtålig natur, och även om dessa inskränks kraftigt i vad gälleruppgifter om poUtisk eller religiös art, ras eller hudfärg, så anser vi attsådana uppgifter som gäller sjukdom, alkoholmissbruk, brottslighet m. m. inteskall få förekomma. Även om man i den föreslagna lagen säger att sådanaupplysningar endast får ges efter medgivande av datainspektionen, om synnerligaskäl föreligger, anser vi infe att det skaU vara undantag och begränsningar närdet gäller kreditupplysningsverksamheten i det avseendet. Därför yrkar jagbifall till denna reservation. För ett kreditupplysningsregisfer, somförs med hjälp av datorteknik, gäller både kreditupplysningslagen och den nyadatalagen. I sådana fall skall enligt propositionen den strängare av de bådalagarna äga tillämpning. Det innebär att den registrerade har rätt aftkostnadsfritt ta del av registreringsuppgifterna högst en gång . Dettagäller om registret förs med hjälp av datateknik. Förs däremot registretmanuellt, måste vederbörande betala en skälig avgift för att få del av det. När det gäller företag och andra juridiska personer kan ensådan avgift vara av mindre betydelse, men för en enskild kan det innebära etthinder som motverkar syftet med lagregeln, nämhgen aft öka insynen och skyddetför den personliga integriteten. Även om man kan anta att antaletkreditupplysningsföretag med manuellt förda register blir förhållandevis htet,så kan man förutsätta att övriga företag som faller underkreditupplysningslagen och har manuellt förda register trots inskränkningar iskyldigheterna ändå kommer att bli ganska många. Vi anser att den enskildeskall ha möjligheter att erhålla besked om vad som finns i deras register. Vitycker att kostnaderna inte skall vara avgörande. Vare sig registret försmanuellt eller med datateknik finns inte någon anledning att göra avgränsningari det avseendet. Vår uppfattning stöds också av de störstalöntagarorganisationerna, LO och TCO. Jag ber aft få yrka bifall til!reservationerna 1, 2, 3, 4 och 6, som är fogade tUl näringsutskottetsbetänkande nr 69. HerrBÖRJESSON i Glömmmge (c): Med anledning av propositionen med förslag omny kreditupplysningslag har jag tillsammans med ett par andra ledamöter väckten motion, nr 2118. Den innehåller två yrkanden. Det ena gäller behovet avklarare angivelser i övergångsbestämmelserna, och den delen av motionen harutskottet ansett sig kunna tillstyrka. Enligtförslaget i propositionen skulle kreditupplysningslagen träda i kraft den1 , och efter nämnda datum skulle dessa kreditupplysningsföretag intefå använda sina uppgifter i registret förrän de fått datainspektionensmedgivande. Då det starkt kan ifrågasättas om sådant medgivande hinner utfärdastUls lagen träder i kraft blir det måhända olagligt att använda registret underövergångsperioden. Det sägs nämligen i lagförslaget att den som bedrivit kreditupplysningsverksamhetföre lagens ikraftträdande skall före lämna in ansökan omatt få fortsätta därmed, således efter ikraftträdandet. Detbetyder att lagen träder i kraft innan man kanske hinner få ansökan prövad. Inom utskottet har man ansett att motionens yrkande börbifallas på denna punkt. Under rubriken har man därför ilagtextens andra stycke föreslagit tillägget: "Uppgift som avses i 6 §andra stycket eller 7 § första stycket får därvid, i den mån den omfattas avansökan om medgivande som gjorts hos datainspektionen före ,insamlas, lagras och vidarebefordras utan medgivande tih dess ansökningenprövats." Erforderligt tillägg till lagtexten har även föreslagits iförsta stycket i samma övergångsbestämmelser för att ingen lucka i lagen skalluppstå. Tillsammans med andra ledamöter i utskottet har jagavlämnat en reservation, nr 5, som går ut på att man skall försöka minskaflödet av underrättelser tUl den som kreditupplysningen gäller på så sätt attmeddelande om innehållet i personupplysning inte skall behöva lämnas ommeddelande med samma innehåll har lämnats tidigare av tremånader. Då denna upplysning dessutom skall lämnas kostnadsfritt kan det starktifrågasättas om den skall behöva lämnas varje gång så begärs. Man kan ju tänkasig att en person ämnar köpa en TV-apparat och vänder sig till en mängd olikaförsäljare, vilka alla i sin tur begär personupplysning. Upplysningens innehållär ju hka till aUa TV-handlare. Därför är det onödigt tycker både jag och minamedreser-vanter att sända samma meddelanden till köparen. De upplysningar som måste sändas ut till personerna ifråga för med sig ett betungande arbete i form av expedition, utgifter förporto och kopior. En kreditupplysningsfirma har angett att den räknar medmiljonbelopp för sådana kostnader. Man har beräknat att det skulle höja prisetpå varje begärd upplysning med ca . Därför anser vi reservanter attantalet meddelanden till den person som upplysningen avser kan begränsas utanatt huvudsyftet med underrättelseskyldigheten förändras. Enligt propositionen får tillstånd inte ges åt sådantkreditupplysningsföretag som är i utländsk ägo, dvs. sådana juridiska personerför vilka inskränkning i rätten att förvärva fast egendom i föreligger.Större delen av de kredifupplysningsfirmor som finns tangerar dennabestämmelse - de två största ägs av amerikanska intressen, och man beräknar attde dominerar av kreditupplysningsmarknaden här i landet. Det kansåledes bh problem hur dessa firmor skall försvenskas så att de passar in underlagens bestämmelser. Övergångstiden har angetts till för utländsk ägaremed möjlighet till förlängning om synnerliga skäl föreligger. Men om det ärsvårt för dessa firmor att finna köparetill godtagbart pris kan det bli ett problem att lösa frågan omutlandsberoendet. På denna punkt har jag dock inget yrkande. Jagber att få yrka bifall till reservationen 5. Det är anledning att säga ifrån att detlagförslag som vi nu behandlar inte är föranlett av attkreditupplysningsverksamheten har givit anledning till kritik. Den harsäkert varit nyttig i de former den har bedrivits för att hålla hygglig ordningpå kredifmarkna-den. Mot metoderna har mig veterligen inga klagomål förts fram.Varken de kreditupplysare som har sin fackhga hemvist i Bankmannaförbundeteller de som i övrigt har varit verksamma på området har visat någon som helstböjelse för att konkurrera med de skandalskribenter och pikanterijägare somkan finnas på annat häll här i landet. Vad som motiverar lagstiftning ärdatorernas intåg. Från deras sida kan man som bekant inte alltid vänta sig ettså gott omdöme. Från moderat håU har vi i stort sett funnit propositionenväl avvägd. Ett htet drag av löje vidlåder ju all förbudslagstiftning. I dettalagförslag kan man väl också peka på ett och annat sådant drag, t. ex. detovillkorliga förbudet att i en upplysning ta med ett besked om politiskuppfattning. Om en uppgiftslämnare tittar efter i pubUkationen Vem är det ochciterar att den omfrågade tiUbaka är riksdagsman försocialdemokraterna, vilket man kan få besked om i Vem är det, har han gjort sigskyldig till två brott: Dels har han lämnat information om ett förhållande somligger - att vederbörande alltså valdes sedansom riksdagsman , dels har han avslöjat något den socialdemokratiskaövertygelsen som i lagen betecknas som varande av ömtålig natur. Bestämmelsen att uppgift om sjukdom skall få lämnas förstefter medgivande av datainspektionen verkar också tilltagen i överkant.Restriktionen kan rentav vara tiU nackdel för den s. k. omfrågade. Skulle detvara så farligt om t, ex, uppgiften om låg inkomsttaxering beledsagades avupplysningen att den låga siffran berodde på att vederbörande varit sjukskrivenefter en trafikolycka men återvunnit arbetsförmågan? En sådan upplysningfår man inte lämna. Nåja, sådant är bagateller, och jag upprepar omdömet attpropositionen i stort sett är väl avvägd. Från vårt håll, och mitt, har vi opponeratoss bara mot förslaget aft införa behovsprövning för nyetablering.Näringsfriheten är ett värde som vi skall slå vakt om, konstaterar vitillsammans med centerpartisterna och folkpartisterna i reservationen 2, Dessutom har vi i rationalitetens tecken yrkat attupplysningskopior skall behöva sändas ut till de omfrågade bara en gång pertremånaders-period. och vi för tillsammans fram den meningen ireservationen 5, motionsförslag, som skulle resultera iminskad frikrefs, minskad flexibilitet och minskadmarknadsmässighef, ser vi meden viss förvåning och har inte kunnat stödja reservationerna 1, 3 och 4, Jag ber alltså, herr talman, att få instämma i de redanframförda yrkandena om bifall till reservationerna 2 och 5, HerrPETTERSSON i (s): i talade så mycket omdatatekniken i sitt inlägg att jag ett tag trodde att han skulle ta upp tilldebatt den datalag som vi beslutade om och som gällde insyn i depersonregister på data som finns i vårt land. kom han dock över påkreditupplysningsfrågorna. Låt mig först slå fast att när beslutar omkreditupplysningslagen, så sker det som näringsutskottet framhåller i sittbetänkande under stor principiell enighet. Reservationerna avser, såvitt jagkan se, främst detaljändringar i ett lagförslag som har välkomnats i sinagrunddrag av samtliga riksdagspartier.