prot · FW0960 · 1973-12-31 00:00:00 — all riksdagenbeträffande frågan om en parlamentarisk kommitté för narkomanvården m. m. skuUeavslå motionen 1973:658, såvitt här var i fråga, och motionen 1973:1182, alt riksdagenbeträffande frågan om samarbete mellan polis och socialvårdspersonal skulleavslå motionen 1973:1175 i motsvarande del, atl riksdagenbeträffande frågan om vissa åtgärder för rehabUilering av narkotikamissbrukareskulle avslå motionen 1973:1175 i motsvarande del. 24. beträffande frågan om enparlamentarisk utredning rörande narkomanvården m. m. av herrar (), Carlshamre (m). Hylländer (fp) och Åkeriind (m) som ansett atl utskottet under 1 bort hemstäUa, all i anledning av motionen 1973:658, såvitt härvar i fråga, och motionen 1973:1182 hos Kungl. Maj:l skulle anhålla all enkommission för narkomanvården tiUsatles i enlighet med vad reservanternaförordat, 25. beträffandefrågan om vissa åtgärder för rehabilitering av narkoti kamissbrukare av herrar i , och i (samtliga c) som ansett all utskottet under 3 bort hemstäUa, all i anledning av motionen 1973:1175 imotsvarande del gav Kungl. Maj:l tUl känna vad reservanterna anfört. Punkten 42 (Bidrag tUl Länkrörelsen m. Maj:t hade under punkten J 7 (s. 193) föreslagitriksdagen att tUl Bidrag tUl Länkrörelsen m. fl. organisationer för budgetåret1973/74 anvisa etl anslag av . I detta sammanhang hade behandlats motionerna 1973:428 av m. fl. (fp) vari såvitt här var ifråga hemställts att under huvudtitel J 7 BidragtUl Länkrörelsen m. fl. organisationer anvisade ell i förhållande tUl Kungl.Maj:ls förslag med förhöjt anslag av , 1973:429 av herrar Henmark (fp) och () varihemställts att av del utökade anslaget, som statsrådet benämndeBidrag tiU Länkrörelsen med flera organisationer, ställde tillsocialstyrelsens förfogande för alkoholist- och narkomanvård bedriven avkristna och ideella organisationer samt 1973:1191 av (). alt ianledning av Kungl. Maj:ts förslag och med avslag på motionen 1973:428, såvitthär var i fråga, samt motionen 1973:1191 tUl Bidrag till Länkrörelsen m. m. /74 anvisade ett anslag av , atl riksdagenbeträffande medelsdisposilionen skulle avslå motionen 1973:429. 26. beträffande medelsanvisningen m.m. av herrar () och Hylländer (fp) som ansett att utskottet bort hemställa, att ianledning av Kungl. Maj:ts förslag och med bifall tUl motionen 1973:428, såvitthär var i fråga, samt med avslag på motionen 1973:1 191 tUl Bidrag lUILänkrörelsen m. fl. organisationer för /74 anvisade ett anslagav , alt riksdagenbeträffande medelsdispositionen ansåg motionen 1973:429 besvarad genom vadutskottet under I hemställt. Ungdoms-, nykterhets- och narkomanvården HerrGUSTAVSSON i (c): Reservationen 25 till betänkandet knyter antill ett yrkande i en centermotion, nr 1175.1 den motionen tar vi upp ettflertal frågeställningar som berör narkotikamissbruket: övervakning, kontrollav handel med narkotika, förebyggande åtgärder, samarbetet mellan å ena sidanpolis och å andra sidan socialvården och barnavården, vård ochrehabihteringsåtgärder. Enligt de riktlinjer som antog för någol årsedan skall vården av narkotikamissbrukare ske inom ramen för landstingenssjukvårdande och kommunernas socialvårdande verksamhet. Del visar sigemellertid atl de bidrag som utgår, särskilt för användandet av inackorderings-och behandlingshem för narkomaner, endast till täcker huvudmännenskostnader. I vår motion har vi begärt atl dessa statsbidrag skall höjas. Utskottet har framhållit all den i början av årettillsatta brottskommissionen har alt se över dessa bestämmelser. Jag vill,eftersom vi inle har någon reservation på den punkten, understryka behovet avalt det kommer fram förslag som ger större ekonomiska möjligheter förhuvudmännen. Den punkt som reservationen berör gäller dénrehabiliterande verksamhet som prövas i mindre skala i enskilda hem. Vi uppfattningen att denna verksamhet har gett goda resultat, och därför anservi att den också bör stödjas. Denna värdform ger nära kontakt med famihen, ochdärför skapas goda förutsättningar för positiva mänskliga kontakter, somsäkerligen är av utomordentligt stor betydelse för den grupp av människor somdet här är fråga om. För all den här vårdformen skall kunna bli ett braalternativ till den institutionella vården krävs alt man med stor noggrannhetväljer ut lämpliga hem och atl dessa får stöd i sin verksamhet genom att de harkontakt med de ansvariga myndigheterna. Kan vi därtill ge dessa familjevårdareen viss utbildning för sin verksamhet, kommer det alt ytterligare bidra tiU allenskUda hem kan ge en hög rehabiliteringsstandard. Vi anser det betydelsefulltalt denna rehabiliteringsform kan erbjudas dem som så önskar och ges en medandra vårdformer jämförbar status. Vi har därför föreslagit alt ,naturligtvis i samråd med landsting och kommuner, gör en inventering avtillgången på enskilda hem lämpliga för denna rehabiliteringsverksamhet,likaså atl ger förslag om utbildning för de familjevårdare somär beredda all åta sig dessa uppgifter. Utskollsmajorilelenframhåller i sin skrivning: "bedömning skulle det vara mindre rationellt alt Ungdoms-, nykterhets- och narkomanvården göra ensådan central inventering för alt finna enskUda hem lämpade för rehabUileringav narkotikamissbrukare som motionärerna åsyftar. Sådana inventeringar bör, iden mån de erfordras, lämpUgen ske på det lokala planet." Del är givet, men problemet här är samordningen ochbehovet av riktlinjer för denna verksamhet. Vi anser all denna vårdform är avutomordentlig betydelse men anser också atl det är nödvändigt med ensamordning, vilket föreslås i reservationen 5. Jag ber,fru talman, all få yrka bifall till denna reservation. HerrHYLTANDER(fp); Alkoholskadorna och narkotikaskadorna i vårtsamhälle är ell myckel stort problem. AUa torde vara medvetna om detta, och deallra flesta är beredda all tillstyrka kraftiga insatser. Alkoholkonsumtionen har under tioårsperioden 19601970ökat mätt i ren alkohol. En hten minskning redovisades ,men konsumtionen ökade 1972 med 0,25 Uler ren alkohol, vilket omsatt istarksprit torde vara ungefär en 75 :a brännvin. Siffrorna gäller invånare över15 år. Enligt statistik som är beräknad i underkant på grund avatl man inte har tillgång till allt material bl. a. redovisar de socialanämnderna ofta alkoholfall under social statistik är 250 000300 000 män ivuxen ålder lindrigt alkoholskadade och beroende av alkohol och ca 50 000 gravtalkoholskadade, fortfarande statistiskt i underkant. Den s. k.Lundbyundersökningen visar alt var tionde man varalkoholskadad. Del verkligt allvarliga är ju att alkoholmissbrukettränger allt längre ned i åldrarna när del gäller ungdomen. Skolöverstyrelsensundersökning visar atl två av tre tolvåringar dricker sprit, vin ellermellanöl och alt var tredje storstadspojke drickeralkoholdrycker sammanlagt motsvarande ren alkohol ,omsatt i mellanöl 510 burkar . 1 en vanlig klass av tolvåringar finnsdet genomsnittligt en elev som dricker alkohol motsvarande minst en kvartsliter starksprit , vilket är hka med all konsumtionen endast ligger1,under riksgenomsnittet för invånare . Detta med ungdomens allt tidigare alkoholvanor innebär attvi vad beträffar alkoholskador har atl vänta en ökning under 1970-talel, närdessa ungdomars vanor kommer atl visa sig i uppenbara skador. Detta faktum ärnågot som vi måste ha med i beräkningen, när vi går all mäta behovet avinsatser för alt hjälpa de alkoholskadade i vårt samhälle och om möjligt ledadessa olyckliga människor in i etl normall, positivt aktivt samhällsliv. Om alkoholskadorna är ett problem - ett stort sådant såär även narkotikan etl allvarligt skadegift i vårt samhälle, även om depersoner som här drabbas inle är tillnärmelsevis så många som de som är utsattaför alkoholskador. Men narkomanerna är däremot utsatta för en påverkan sombryter ner en människa så mycket snabbare och är därför ell lika allvarligtproblem för oss, som del gäller alt snabbi kunna sälla in Svåra fall av narkotikaskadade beräknas i tiU ca 5 000 ochi landet i övrigt tUl ca 10 000 eller totaU ca 15 000. Den statistik som manfört vid polisarrester och som bearbetat visar attantalet arresterade med stickmärken efter injektioner var ,, , och förförsta . Vad är det då som gör att så många människor i vårtrelativt välordnade samhälle, där ingen egentligen skall behöva lida lekamlignöd, ändå känner så starkt behov atl la till rusgifter, som alla egentligen vetär skadliga? Vid samtal med många av dessa, som drabbas av alkohol- ochnarkolikaskador, kommer del ofta fram att man känner sig ensam och utan någotmeningsfuUl att ta sig till, trots att man omges med massor av människor ochuppgifterna finns runt omkring. Ensamheten tar sig då uttryck i all man sökersig tiU dem man kan få gemenskap med, och del bhr ofta de gäng som använderalkohol och knark och bidrar till alkohol-och narkotikaskadornas utbredning. Ärdet så att människan, den enskilda människan, kommer bort i deleffektivilelsjagande och status-betonade samhälle vi lever i ? Jag tror alt vi alla här måste se vårt ansvar, som kan tasig uttryck i personligt föredöme och personligt ansvar för de människor vi hari vår omgivning. Men samhällsinsatserna är betydelsefuUa och deras effekt måsteförbättras, först och främst genom ökat stöd tUl de organ samhället har pådetta område. SamhäUsrnsatserna enbart är emellertid inle tUlräckliga, och detär glädjande att man kan spåra en ökad förståelse för frivilliga ochideella insatser på detta område. Den attityd av självtUlräcklighel, som mångavisade för ett tiotal år sedan, när det gällde att bedöma de ideella insatsernakontra samhäUsorganens och där man menade atl man kunde sopa rent i vad gällerpersoiUiga insatser av ideell karaktär möter man dess bättre inte så myckel avi dag, i varje faU inte hos dem som arbetar aktivt med dessa problem. Denpersonliga insatsens betydelse vitsordas av dem som drabbas avskadeverkningarna av alkohol och narkotika och som i vissa fall kunnat hjälpastill ett normalt liv. Därför är det synnerligen viktigt att samhället ger stödav ekonomiskt och annat slag till de människor och organisationer som av ideeUtoch ofta kristet motiverat intresse vUl salsa tid och krafter på alt hjälpaskadade och olyckliga människor. Genom de personliga insatserna av friviUigkaraktär mångdubblas effekten av de anslag man beviljar från samhällets sidajämfört med om pengarna satsas enbart genom formella samhäUsorgan. Jag menarinle att undervärdera samhällsorganens insatser, vilka sannerligen behövs, mende behöver kompletteras med dessa frivilliga personers insatser, och dennasektor behöver utvidgas, varför samhällsstödet tUl dem som arbetar här behöverökas avsevärt. Så, fru talman, lUl reservationerna 24 och 26 vidsocialutskottets betänkande nr 5. Reservationen 24 som i stort bygger på folkpartiels motion1182 finns motiverad i texten, varför jag inte går närmare in på denna.Men vi reservanter anser att det här gäller att kunna handla snabbt ocheffektivt. Vi anser atl den föreslagna kommissionen bidrar härtill, och jagyrkar bifall till reservation 24. den 4 aprU 1973 Ungdoms-, nykterhets- och narkomanvården den 4 aprU 1973 Ungdoms-, iiykter-hets- och narkomanvården Reservationen 26 bygger i huvudsak på folkparlimolionen428 och innebär att folkpartimotionen 429 är tUlgodosedd. Yrkandet innebärenytterligare stöd till friviUig och ideell verksamhet bland alkohol- ochnarkotikaskadade. Propositionen av innebär endast en reeU ökning med ca300 . Vi har därför velat fuUfölja framsläUningen , då viyrkade ett tillägg på lUl förra årets anslag på 2 600 000kronor. Vi yrkar nu på en ökning av anslaget tUl Länkrörelsen m. fl.organisationer lUl allt i enlighet med riksdagensbeställning tiU Kungl. Maj:t vid föregående års behandling av denna titel. Jag yrkaralltså, fru talman, bifall även tiU reservationen 26. Vi yrkar i reservationen 24 vid punkten 35 alten särskild kommission tillsätts för narkomanvårdsfrågor. Kommissionen bör fåtill uppgift all mot bakgrund av det material som finns komma med förslag hurvården skall bedrivas. Vi tycker det är allvarligt att det somnarkotikaproblemet är så stort råder oenighet och osäkerhet om vilkenvårdpolitik som skall föras. Delvis som en följd av delta är ocksåvårdresurserna otillräckliga. har framlagt viss vägledandeinformation om narkomanvården. Men några egentliga råd och anvisningar för hurvården skall bedrivas är del ju inte. Den kommission som vi förordar i reservationen bör beståav parlamentariker och experter. Den kan också knytas till del centrala rådetför brottsbekämpning. Det kan också vara lämpligt därför att det är uppenbartall delta råd måste ägna stor uppmärksamhet åt narkotikafrågan. Men huvudsakenär att en särskild arbetsgrupp tillsätts och all den snart kan börja arbeta.Nog finns det arbetsuppgifter: Först och främst alt utforma en klar och bestämdvårdpoUlik mot bakgrunden av vunna erfarenheter. Vidare att se tillatt vårdinsatserna så långt möjligt utformas som en behandlingskedja, där varjepatient som varit i kontakt med narkomanvården får hjälp att komma i gång ochföljas upp så all behandlingsresultatet kan sältas i relation till de åtgärdersom vidtagits. Om del sker systematiskt kan vi vinna ökad klarhet i fråga ombehandlingsmetoder. Samordning av insatser av olika huvudmän och lämplighetenav ökad skyldighet för narkomaner atl söka vård samt saklig information omnarkomanin är andra frågor som den av oss föreslagna kommissionen bör behandla. Det har varit för myckel lålgåpolitik när det gällernarkomanvården. Det är hög tid alt få fram en plan för samordnade och effektivainsatser. Jag yrkar bifall tUl reservationen 24 vid punkten 35. Jag vill också säga några ord med anledning avreservationen av ledamöter vid punkten 42 angående Bidrag tillLänkrörelsen m. m. I reservationen begärs alt anslaget skaU ökas medytterligare utöver den höjning som gjorts. Det är myckel viktiga verksamheter som skall få bidragur anslaget - utöver Länkrörelsen också andra organisationer som sysslar medrehabUilering av narkotika- och alkoholskadade personer. Del gäller LeviPetrus' stiftelse, RlÄ-rådgivningsverksamhelen och andra verksamheter. Vi kanfrån moderata samlingspartiets sida glädja oss ål att vi fått vårt oftaframförda önskemål i det avseendet tillgodosett. Det sammanlagda anslaget harockså räknats upp med jämfört med föregående år. Med anledning av att det anslag på somförra året ställdes till förfogande för försök med nya vård-och behandlingsformer inte heller disponerats kan vi inte nu förorda enytterligare höjning. Jag har ett mycket stort intresse av att dessafrivilligorganisationer, som gör etl utomordentligt gott arbete, också fårbidrag till denna verksamhet. Men finns det dock, enligt utskotlsmajoritetensförslag, en hel del pengar att dela på. Låt oss då först se hur det anslagetutnyttjas . Vi skaU följa frågan med uppmärksamhet. Då får vi ettbättre underlag för bedömningen . Jag yrkar på den punkten bifalltill utskottets hemställan. Ungdoms-,nykterhets- och narkomanvården HerrSVENSSON i (s): Det kunde vara frestande att ta upp en långdebatt kring en sådan stor fråga som den vi har alt diskutera, men jag tror attkammarens ledamöter är ganska glada om jag inte uppehåller mig vid dessaspörsmål alltför . Vi tar från tid till annan upp diskussioner omspeciellt narkotikaproblemet men också de problem som rör de alkoholskadade. Jag har vid ett tidigare tiUfälle beklagat attsocialstyrelsen har dröjt så länge med sina - som vi har kallat dem - råd ochanvisningar. Jag kan nu konstalera att de har kommit. Även om det inte är frågaom råd och anvisningar, fru talman, är det i varje fall en omfattandelägesbeskrivnmg och en vägvisare för dem som arbetar inom narkomanvården. Manhar angivit en rad vägar för detta arbete. Del är också intressant att konstatera atl de som man hartUlfrägat ute på fältet inle har en sådan behandlingspessimism som ibland görsig gäUande i debatten, där man säger att ingenting hjälper arbetet mednarkomanerna är så svårt, och ingen människa har blivit rehabUilerad.Socialstyrelsen tillbakavisar detta och åberopar som grund härför en enkät sombl. a. har gått ut till sjukhus och sociala myndigheter. Del vore väl om mankunde få en ljusare syn på denna vård, så alt man kunde angripa problemen medlitet bättre humör. Det behövs faktiskt. Man skall inte säga all det är enhopplös uppgift. Går man in i uppgiften med den synen blir den också hopplös.Det bhr ett resultat av den inställning som man har. Jag tror att det var som angav atl detskulle finnas 15 000 narkomaner i vårt land. konstaterar atldel har skett en viss ökning sedan en räkning gjordes /69 och att vi istort sett har alt räkna med 10 000. Det är ett ganska stort antal, men del äri varje fall mindre än 15 000. konstaterar vidare alt de flestaav narkomanerna finns i storstadsregionerna - framför allt i , där manhar 5 0006 000 narkomaner. Vi har ofta här i diskuterat om vården skallvara frivUlig eller om den skall bedrivas under tvång. Jag tror att det ärganska svårt att ta någon bestämd ståndpunkt i det avseendet. Vi måste dockhålla fast vid 8 protokoll 1973. Ungdoms-, nykterhets- och narkomanvärden dentankegång som vi har, nämligen att friviUigvård är den bästa vägen, eftersomman alltid måste ha den människa som man håller på atl rehabihtera med sig. Harman henne emot sig, är det nästan en omöjlighet atl komma fram tUl målet. IspecieUa fall måste man dock ta tUl tvång, helst mera kortvarigt.Barnavårdslagen och lagen om sluten psykiatrisk vård kan då användas. Det pågår ganska mycket på det här området.Socialstyrelsen har alltså kommit med sina, skall vi kalla det riktlinjer.Sedan gammalt arbetar en särskild grupp inom med del här. Delfinns också en särskild sektion inom som på tjänstemannaplanethar alt handlägga det. Vi har fått en brottskommission, och det är på vägatt skapas ett råd för brotlsbekämpande. Den här frågan kommer också in där.Moderaterna föreslår nu alt man skall inrätta en särskild narkolikaseklion inomdetta råd, men jag tror att man får låta rådet börja arbeta innan man går in påden saken. Jag viU emellertid , när jag slår här, varna för att depohsiära synpunkterna kommer i förgrunden. Självfallet hör missbruk ochbrottslighet Uiop. Brottsligheten genereras av narkotika- och alkoholbruk. Menden politiska situationen är ju sådan att vi kan få så mångapohser som regeringen begär, medan det är myckel svårare att få fram densociala personal som behövs. När vi därtill har lagt ett skattetak påkommunerna, där de sociala centralnämnderna kan ha det besvärligt att fåanslag, kan vi komma i det lägel att de polisiära åtgärderna skjuls iförgrunden i alltför hög grad. Jag vill alltså utnyttja det här lillfällel lUlalt varna för en sådan utveckling. Vi har ständigt konstaterat fast del inle alllid kommerfram ordentligt - atl alkoholskadorna är betydligt mera omfattande än de skadorsom kommer av narkotikamissbruket. Om vi har 10 000 som är narkotikaskadade,har vi säkert över 200 000 som är alkoholskadade. Det är alltså en storskillnad. Det finns skillnader i själva graden av svårigheterna, men vi får idet här sammanhanget inte glömma bort all den problemalik som finns omkringalkoholfrågan. var inne på den utveckling som sker i frågaom användandet av alkohol. Vi får säkerligen anledning att diskutera den sakensenare, eftersom det sitter en alkoholpolitisk utredning. Jag hoppas att vigenom den skall få en alkoholpolitik som är värd namnet i vårt land. Men harvi alt diskutera vårdfrågan. Det finns också några glädjande tendenser på vårdsidan somjag gärna vill understryka i mitt inlägg, bl. a. tendensen till övergång fråntvångsvård liU frivillig vård. Vi bygger alltså ut den frivilliga vården, deenskilda anstalterna har ökat i antal, och även på de andra, erkändaanstalterna går man över till frivillig vård. Den utvecklingen är att hälsa medstor tillfredsställelse. Vi bygger ut poUklinUcerna, och vi bygger utinackorderingshemmen. AUt delta är en riktig och nödvändig tendens. Jag hoppas bara att denna tendens inte skall bromsas uppav de bestämmelser som har kommit i fråga om statsbidraget till nykterhelsvården.Det har sagts att det har blivit ett mera schablonartat bidrag, och delundersöks hur bidraget skall utformas. Utskottet menar alt den undersökningenbör ske . Utskottet anser att detta bör ges Kungl. Men jag befarar, herr socialminister, atl det blir denkommunalekonomiska utredningen som får hand om denna fråga och atl det kankomma att ta innan vi får "ordning" på det härområdet. Jag är rädd - och det är anledningen tUl att jag säger detta -atl denfrivilliga, öppna vården som.vi vUl ha kommer alt sättas i andra hand. Jagskulle bli glad om jag har fel på den punkten. Statsbidraget kom en gång tillför att stimulera den öppna nykterhetsvården. Del finns en reservation som gäller pengar till frivUligainsatser. Jag har inte så mycket mer att säga än det som anfördepå denna punkt. Medel finns anslagna. Man kan fråga sig varför de inte kommitatt utdelas trots att behovet nog är ganska stort. Vi bör alltså vänta och sevad som händer. Jag är emellertid mycket glad över del anslag på 600 000 kronorsom socialministern har föreslagit. Vidare kan det enligt uppgift lUlkommaytterligare pengar när propositionen kommer i anledning av brollskommissionen. Sammanfattningsvis vill jag alltså säga, utan att direktpolemisera mot någon som har yttrat sig här tidigare, att många åtgärder är pågång. Vi kan önska kraftigare åtgärder, men de verktyg som vi önskar har vi istort sett. För de människor som har hand om dessa frågor gäller det att haverktygen all arbeta med. Jag ber alltså, fru talman, att få yrka bifall tillutskottets hemstäUan och avslag på de reservationer som finns under dessapunkter. Ungdoms-, nykterhets- och narkomanvården HerrHYLTANDER (fp) kort genmäle: Jag instämmer i den förhoppning som herrSvensson i uttalade om atl APU skall kunna komma med ett förslag somskall medföra atl vi får underlag för en verkligt adekvat alkoholpohlik. klagar över all del inte var tillräckligtljusa målningar av den problematik vi behandlar och alt det rådde brist på gotthumör. Jag vel inle om det finns fog för dessa påståenden. I varje fall fannsdet ingenting i mitt anförande som var pessimistiskt på den här punkten utomdel alt jag konstaterade alt tillståndet inle är tillfredsställande och att detbehövs snabba och kraftiga åtgärder. I det fallet tror jag att hålla med mig. Han har heller inte sagt någol annat än alt del behövskraftiga åtgärder beträffande både alkoholskadorna och narkotikaskadorna. Vi skaU inte tvista om del finns 5 000 eUer 15 000narkotikaskadade. Jag har uppgifter om 5 000 narkotikaskadade i och10 000 i landet för övrigt. De siffrorna är säkert inte orikliga och behöverinte skilja sig så särskilt mycket från uppgiften om 10 000, som framfört. Även uppgiften om 10 000 totalt i landet är så stor alt denmotiverar ytterst kraftiga åtgärder innan dessa 10 000 människor har hunnit blihelt nedgångna, I det fallet skaU jag be alt få hänvisa till de nyligenpublicerade rapporterna om 50 ungdomar som dött av s. k, sniffning. Bara denuppgiften är tUlräcklig för atl vi skulle anslå betydande belopp för att räddafolk från atl hamna i denna situation. Beträffande husa målningar kan jag bara säga jag villeinle gå in på delta i mitt anförande för alt inle förlänga debatten i onödan -alt enligt vad som redovisas om resultatet vid Strandgården har etl stortantal Ungdoms-, nykterhets- och narkomanvården människorblivit rehabihlerade i den frivilliga verksamhet som där har bedrivits. Jag kanmångfaldiga exemplen från den RlÄ-verksamhet som håller på atl växa ut överlandet. Den bedrivs i ett femtonlal län, och den kan ökasnabbare om man får möjlighet och ekonomiskt bidrag all starta ytterligareverksamhet. Där finns det tidigare missbrukare som är med och aktivtarbetar i rehabiliterande syfte i RlÄ-arbelel.