prot · FW0961 · 1973-12-31 00:00:00 — den 4 aprU 1973 Handikappvård, arbetsmiljö m. m. Förhandlingarnaleddes tUl en början av herr tredje vice talmannen. inom verksamhetsområde, m.m. Fortsattes föredragningen av socialutskottets betänkandenr 5. Handikappvård,arbetsmiljö m. m. yttrade:Överiäggningen rörande punkten 43 får omfatta även punkterna 4457. Under dengemensamma överläggningen får yrkanden framstäUas beträffande samtliga nunämnda punkter. I det följande redovisas endast depunkter, vid vUka under överläggningen framställts särskilda yrkanden. Punkten44 (Bidrag till vissa hjälpmedel för handikappade) Kungl. Maj:t hade ipropositionen 1973:1 bUaga 7 under punkten K 3 (s. 198200 i utdrag avstatsrådsprotokollet över socialärenden) föreslagit att lUl BidragtUl vissa hjälpmedel för handikappade för /74 anvisa ettförslagsanslag av . I delta sammanhanghade behandlats motionerna 1973:155 av m. (vpk) vari yrkats att hos regeringen hemstäUde om att den pågåendeutredningen om bidrag tUl s. k. starrglasögon m. m. skulle erhåUakompletterande direktiv om att även förutsättningslöst pröva frågan om atlglasögonkoslnaden generellt infogades i sjukförsäkringssystemet eventuelltenligt regler om viss maximering av bidraget härför, 1973:160 av herrar iÖrebro (fp) och i (fp), 1973:660 av m. (c) vari hemstäUts all hos Kungl. Maj :l uttalade sig för a) statsbidrag försynhjälpmedel som behövdes i anledning av ögonsjukdomar, t. ex. keralokonus,samt b) statsbidrag försynhjälpmedel för barn och ungdom, 1973:1170 av herrar Ekinge (fp) och i KU (fp) samt Handtkappvärd, arbetsmiljö m. m. 1973:1210 av fröken m.fl. (c, fp) vari hemställtsatl beslutade all bidrag till slarrglasögon skulle utgå med denfaktiska kostnaden, dock högst , att utgå från förslagsanslagetBidrag tUl vissa hjälpmedel för handikappade. 1. alt riksdagenbeträffande bidragsreglerna för starrglasögon skulle avslå motionen 1973:1210, 2. alt riksdagenbeträffande frågan om uppförande av luftrenare och luflfuktare påhjälpmedelsförteckningen skulle avslå motionen 1973:160, 3. alt riksdagenlUl Bidrag lUl vissa hjälpmedel för handikappade för /74anvisade ett förslagsanslag av , 4. atl riksdagenbeträffande bidrag tiU synhjälpmedel för barn och ungdom skulle avslå motionen1973:660 i motsvarande del och motionen 1973:1170, 5. atl riksdagenbeträffande vidgade möjligheter tUl bidrag för synhjälpmedel för även andrasynskadade än barn och ungdom skulle avslå motionen 1973:155 och moflonen1973:660 i motsvarande del. 27. beträffande vidgade möjligheter tUl bidrag försynhjälpmedel för även andra synskadade än barn och ungdom av (vpk) som ansett all utskottet under 5 bort hemställa, att med bifall tUl motionen 1973:155 och ianledning av motionen 1973:660 i motsvarande del gav Kungl. Maj:l tUl känna vadreservanten anfört. 28. beträffandevidgade möjligheter till bidrag för synhjälpmedel för även andra synskadade än barn och ungdom av herrar i (c), (), Hylländer (fp) och i (c) samt fröken i (c) som ansett all ulskoltel under 5 bort hemställa, att med bifall lUI motionen 1973:660 imotsvarande del och i anledning av motionen 1973:155 gav Kungl. Maj:l tillkänna vad reservanterna anfört, 29. beträffandebidragsreglerna för starrglasögon av herrar i (c), (). Hylländer (fp) och i (c) samt fröken i (c) som ansett atl utskottet under 1 bort hemställa, atl med bifall tillmotionen 1973:1210 gav Kungl. Maj:t tiU känna vad reservanterna anfört. Punkten 46(Bidrag tUl driften av särskolor m. Maj:t hade under punkten K 6 (s. 204-205)föreslagit att tUl Bidrag tiU driften av särskolor m. m. /74 anvisa ett förslagsanslag av . I dettasammanhang hade behandlats motionerna 1973:1171 av iStockholm m. fl. (s, c, fp, m) vari yrkats att hos Kungl. Maj:themställde atl lekoleket på överlogs av sjukhuseteller atl lekolekels verksamhet på annat sätt ekonomiskt tryggades genomstatliga driftbidrag och forskningsbidrag samt 1973:1199 av herrar iLane-Herrestad (c) och i (c) vari hemställts att riksdagenbeslutade om sådan ändring av reglerna för statsbidrag tUl driften av särskoloratt statsbidrag också skulle utgå lUl kostnader för personell elevassistans. 1. atl riksdagenbeträffande frågan om statsbidrag tiU kostnader för personell elevassislansskulle avslå motionen 1973:1199, 2. alt riksdagenlUl Bidrag tiU driften av särskolor m. m. för /74 anvisade etlförslagsanslag av , 3. atl ianledning av motionen 1973:1171 hos Kungl. Maj:t skulle anhålla om utredningrörande utbUdningsverksamheten vid lekoleket på i Stockliolm. 30. beträffande frågan om statsbidrag lUl kostnader förpersonell elevassislans av herrar i (c), (),Carlshamre (m). Hylländer (fp), Äkerhnd (m) och i (c) samtfröken i (c) som ansett atl utskottet under 1 bort hemställa, alt med bifall tUl motionen 1973:1199 gav Kungl.Maj;l lUl känna vad reservanterna anfört. Punkten 47 (Bidrag lUl handikapporganisationer) Maj;t hade under punkten K 7 (s. 206) föreslagitriksdagen att tUl Bidrag tiU handikapporganisationer för /74anvisa ell reservationsanslag av . I delta sammanhang hade behandlats motionerna 1973:427 av m. fl. (fp)vari såvitt här var i fråga hemställts att beslutade atl a) till Bidrag tUlhandikapporganisationer för /74 anvisa etl i förhåUande tUlKungl. Maj :ls förslag med lUl förhöjtförslagsanslag, b) beträffandefrågan om specialdeslination av viss del av anslaget under a) ge Kungl. Maj;ttill känna vad som anförts i motionen samt den 4 aprU 1973 Handikappvård, arbetsmiljö m. m 1973:1200av i Lane-Herrestad m. fl. (c). 9 protokoll 1973. Handikappvård,arbetsmiljö m. m. 1. att riksdagenmed bifall till Kungl. Maj:ts förslag och med avslag på motionen 1973:427 imotsvarande del till Bidrag till handikapporganisationer för budgetåret1973/74 anvisade ett reservationsanslag av , 2. atl riksdagenbeträffande frågan om uppdelning av anslaget skulle avslå motionen 1973:427 imotsvarande del, 3. atl riksdagenbeträffande frågan om ell nytt anslag betecknat Bidrag till () skulle avslå moflonen 1973:1200. 31. beträffandemedelsanvisningen samt frågan om uppdelning av anslaget av herrar () och Hylländer (fp) som ansett alt utskottet under 1 och 2 bort hemstäUa, 1. alt ianledning av Kungl. Maj:ls förslag och motionen 1973:427 i motsvarande del tUlBidrag lUl handikapporganisationer för /74 anvisade ellreservationsanslag av , 2. atl riksdagenbeträffande frågan om uppdelning av anslaget i anledning av motionen 1973:427 imotsvarande del gav Kungl. Maj:t lUl känna vad reservanterna anfört. Punkten 48 (Kostnader för viss verksamhet för blinda) Kungl.Maj:l hade under punkten K 8 (s. 207) föreslagit att tillKostnader för viss verksamhet för blinda för /74 anvisa etlförslagsanslag av . I detta sammanhang hade behandlatsmotionen 1973:1211 av fröken m. fl. (c, fp) vari hemställts atlriksdagen beslutade om ett anslag för /74 tUl De blindasförenings verksamhet för dövblinda med atl utgå från anslaget K8, Kostnader för viss verksamhet för blinda, vilket anslag borde ökas tUl . att med bifall till Kungl. Maj :ls förslag ochmed avslag på motionen 1973:1211 tUl Kostnader för viss verksamhet för blindaför /74 anvisade etl förslagsanslag av . 32. beträffandemedelsanvisningen (bidrag tUl verksamhet för döv blinda) av herrar i (c), (). Hylländer (fp) och i (c) samt fröken i (c) som ansett alt utskottet bort hemställa, all i anledning av Kungl.Maj:ls förslag och med bifall till motionen 1973:1211 tUl Kostnader för vissverksamhet för blinda för /74 anvisade ett förslagsanslag av . Punkten 50(Färdtjänst för handikappade) Vid denna punkt hade behandlats motionerna 1973:29 avherrar () och i (c), 1973:427 av m. fl. (fp)vari såvitt här var i fråga hemställts atl beslutade att del iavvaktan på förslag från utredningen om den kommunala ekonomin övervägdes omprovisoriskt förslag kunde läggas fram om statsbidrag tUl den kommunala färdtjänsten, 1973:436 av herrar Ringaby (m) ochAndersson i () vari hemstäUts all hos Kungl. Maj:l begärdeförslag lUl riksdag, syftande tUl statligt stöd tUl kommunernasfärdtjänst för handikappade i enlighet med handikapputredningens i förevarandemotion nämnda intentioner, 1973:651 av fröken i m. fl. (c) samt 1973:652 av fröken iStockholm m. fl. (c) vari hemställts atl beslutade atl hos Kungl.Maj:l begära all i avvaktan på förslag från utredningen omkostnadsfördelningen mellan stal och kommun förslag skyndsamt lades fram omstatsbidrag lUI den kommunala färdtjänsten. 1. all riksdagenbeträffande statsbidrag tUl färdtjänst för handikappade skulle avslå motionen1973:427, såvitt här var i fråga, motionen 1973:436 och motionen 1973:652, 2. all riksdagenbeträffande bidrag lUl inköp av bU då handikapp förelåg skulle avslå motionen1973:29 och motionen 1973:651. Handikappvård, arbetsmiljö m. m. 33. beträffande statsbidrag till färdtjänst förhandikappade av herrar (). Hylländer (fp) och i (c)samt fröken i (c) som ansett atl utskottet under 1 borthemstäUa, atl i anledning av motionen 1973:427, såvitt härvar i fråga, motionen 1973:436 och motionen 1973:652 hos Kungl. Maj:l skulleanhålla all i avvaktan på förslag från den kommunalekonomiska utredningen förslag skyndsamt lades fram om statsbidrag tUl den kommunala färdtjänsten. Det utskottsbetänkande som kammaren i dagbehandlar och vars sista avsnitt nu skall bli föremål för en mera ingåendediskussion omsluter viktiga och för de enskilda människorna väsentliga delar avhela vår socialpolitik. De flesta reformerna har också under några korta årvarit föremål för en omfattande utbyggnad och förstärkning. Den som möjligenhyst uppfattningen att de sociala reformernas lid är förbi och att delegentligen endast skulle återstå smärre kompletteringar har sannerligen ingetunderlag för ett dyhkl påslående i vare sig föreliggande utskottsbetänkandeeller i de inlägg vi här fått lyssna till. Handikappvård, arbetsmiljö m. m. Vi vel att nya Irygghetskrav uppslår i etl föränderligtsamhälle. Människor som upplever bekymmer behöver stöd, och eftersatta gruppermåste få del av standardförbättringen. Under fortsättningen av dennariksdagssession kommer också kammaren att få behandla en rad stora och för deenskUda människorna trygghetsskapande reformer. I del fallet kommer åretsriksdag all i många avseenden bli en milstolpe. Jag skall därför i dettasammanhang endast säga några ord om de avsnitt i utskotlsbetänkandet som berörde handikappade. Knappast på något område har samhällets insatser ökat såstarkt som när det gäller de handikappade. Det är en följd av bättre insikt ochförståelse för handikappades särskilda behov men också av atl samhälletsmöjligheter alt tillgodose de skiftande behoven är större än förr.Samhällets ökade åtaganden har dels skett genom lagstiftning, t. ex. den nyaomsorgslagen och bestämmelserna om kommunernas uppsökande verksamhet, delsgenom kraftiga ekonomiska satsnmgar på bl. a. förtidspensioner ochsysselsättningsskapande åtgärder. På handikappområdet återstår alltjämt mycket alt uträtta.Samhället måste också fortsättningsvis spänna krafterna för att förbättra dehandikappades levnadsförhållanden. Del är därför naturligt att handikappfrågornaprioriteras starkt även i årets statsverksproposition. I socialhuvudtitelnanges atl de statliga insatserna på handikappområdet för nästa budgetårberäknas bli större än anslagen i gällande riksslal.Hälften av ökningen avser den ekonomiska tryggheten. Kostnaderna förförtidspensioner, invaliditetsersättning m. m. beräknas stiga med 315 miljonerkronor. För utbildning, arbetsvärd och anpassning av bostäder tillhandikappades behov beräknas en ökning med . Insatserna förrehabilileringsverksamheten beräknas öka med . Statens, landstingens och kommunernas fortgående arbeteför alt förbättra de handikappades levnadsvillkor äger rum i samarbete med dehandikappades egna organisationer. Handikapprörelsens ökade aktivitet ochvidgade insatser motsvaras också av etl snabbt växande samhällsstöd tillorganisationerna. Regeringen har föreslagit alt för budgetåret1973/74 öka det statliga bidraget till organisationernas allmänna verksamhetmed från 2 miljoner till . Få områden inomstatlig verksamhet kan relativt sett uppvisa en sä kraftig förstärkning. Utöverde reguljära statliga bidragen till handikapporganisationernas allmännaverksamhet har gett olikahandikapporganisationer bidrag av arvsfondsmedel med sammanlagt mer än 2,7miljoner kronor. Härav har lämnats till HCK -för verksamhet som organisationenbedriver. För samarbetet mellan samhället och handikapprörelsen skapas nu ocksånya former genom tillkomsten av handikappråd i kommunerna och på länsplanel. handikapp medför mera utpräglade svårigheter i detvardagliga livels skilda situationer, och de fortsalla samhällsinsatsernamåste, som , inriktas på alt göra del lättare för handikappade attdelta i den sociala gemenskapen och få tillgång till kulturell och annanverksamhet som bedrivs i samhället. Stora anspråk måste därför ställas på denrent fysiskatillgängligheten till bosläder, kommunikationer och offentliga lokaler. Staten vidgar genom det förstärktabostadsanpassningsbidraget kommunernas möjligheter all erbjuda handikappadebra bosläder. Jag vill i delta sammanhang, herr talman, nämna alt regeringen,som etl resultat av snart avslutade arbete, kommer attövergångsvis beviha Stiftelsen etl betydande ekonomiskt stöd. Syftetdärmed är all underlätta för de berörda kommunerna att inordna den avStiftelsen bedrivna verksamheten i kommunernas reguljära former förserviceboende ål svårt handikappade. Vidare vill jag nämna alt chefen förkommunikationsdepartementet avser att någon av lillkaUa enarbetsgrupp för alt bedöma vilka konkreta åtgärder som kan vidtas för altanpassa de allmänna kommunikationerna till de handikappades behov. I dennaarbetsgrupp kommer självfallet representanter för handikapprörelsen atl ingå. På sitt sätt ger handikappfrågorna en god Ulustration dådet gäller behovet av förstärkta insatser för människor som i vardagen upplevermånga problem och bekymmer. Del vill jag gärna understryka. De handikappadesproblem måste därför ständigt vara aktuella, vi måste ständigt gå vidare då detgäller våra insatser, Inle minst viktigt i delta sammanhang är den vidgninghandikappfrågorna över huvud taget har fått. Del synsätt som är vägledande för vårt arbete påhandikappområdet och som brukar sammanfattas i begreppen integration ochnormalisering präglar också de senaste årtiondens stora reformer. Jag harberört några. Låt mig bara erinra om den nydanande omsorgslagen för psykisktutvecklingsstörda, ökad ekonomisk trygghet genom ökade folkpensioner ochvårdbidrag, de omfattande åtgärderna för de handikappades sysselsättning,utbyggnaden av den sociala hemhjälpen och färdtjänsten, bestämmelserna i socialhjälpslagenom aktiv uppsökande verksamhet, förbättrade utbildningsmöjligheter på allastadier, den snabba ökningen av verksamheten med kostnadsfria hjälpmedel,normer för byggnaders och arbetsplatsers tillgänglighet för handikappade,anpassning av bosläder, stödet till de handikappades organisationer och inleminst de handikappades egna aktiva insatser över hela detta breda register avåtgärder. Vi vet atl myckel återstår på alla de av mig nämndaområdena, men vi har kommit en bil på väg, och inriktningen och målsättningenför handikappinsatserna är fastlagda. Från regeringens sida är vi väl medvetnaom atl myckel ännu återstår all uträtta på detta vikliga område, och vi ärberedda atl också i fortsättningen i vår praktiska poUtik prioriterahandikappfrågorna. Handikappvård, arbetsmiljö m. m. FrökenANDERSSON i (c): Socialministern har alldeles givit enkort redogörelse över handikappfrågornas utveckling. Han förklarade attsituationen kontinuerligt har förbättrats för de handikappade, I första handberörde han de frågor som framträder i årets stalsverksproposition. Enangelägen förbättring av situationen för tidigare eftersatta grupper har skett.Det Handikappvård, arbetsmiljö m. m. kan vi välvara överens om och erkänna. Men socialministern sade också all de socialareformernas tid inte är förbi. Del vUl jag gärna instämma i. Bland de frågorsom vi behandlar hade jag tänkt la upp några, där vi skulle viha haytterligare förbättringar i de handikappades situation. Den utvidgning av möjligheterna tillstatsbidrag för hjälpmedel till synskadade varom förslag lagts fram istatsverksproposilionen och som behandlas under punkten 44 i socialutskottetsbelänkande nr 5 hälsar vi med tillfredsställelse. Det gäller aUtså glasögon förpersoner som opererats för grå starr. 1 reservationen 29, gemensam för och ,vänder vi oss emellertid mot all man när del gäller just dessa hjälpmedel gåttifrån principen om full kostnadstäckning, som gäller för alla andra hjälpmedelför handikappade. Glasögon är ell lika oumbärligt hjälpmedel för den somdrabbats av skador på synen som andra hjälpmedel är för människor med andrahandikapp. Vi har alltså svårt att förstå vad som motiverar avsteg frångällande principer just när del gäller synhjälpmedel. Eftersom glasögon kan vara av olika utförande och av denanledningen kan kosta ohka mycket utan att det påverkar deras effektivitet, harvi emeUertid velat sälla en övre gräns för slatsbidragsberättigad kostnad. Ireservationen 29 förordas att statsbidrag skall utgå lUl den faktiska kostnaden,dock högst . Del är en skälig kostnad för etl par glasögon av den härtypen. Den som sedan vill ha särskUt påkostade bågar får betala dennamerkostnad själv. Jag yrkar bifall till reservationen 29, vUketsamtidigt innebär bifall till motionen 1210 av fröken m. fl. Det finns emellertid också andra ögonsjukdomar, som ledertUl behov av speciella glasögon. Den frågan har tagits upp i motionen 660 avherr Elmstedt m. fl., vari också yrkas på att problemet med fria glasögon tillbarn och ungdom blir löst. Den sjukdom speciellt talar om ärkeralokonus. Yrkandet om glasögon till barn och ungdom finns också med imotionen 155. Båda motionerna behandlas under punkten 44. säger ulskottsmajoriteten atl hjälpmedelsgruppenbehandlar frågan om glasögon för barn och ungdom, och all några åtgärder frånriksdagens sida inte behövs. Del kan vara rikligt. Del har vi hört tidigare. Beträffande yrkandet om statsbidrag för glasögon tillföljd av annan sjukdom vill utskottsmajoritelen tydligen inte rubba cirklarnaför hjälpmedelsgruppen i dess arbete med barn- och ungdomsglasögon genom attlåta dem vela atl del också kan finnas andra angelägna behov. Reservanternaanser all ett sådant utvidgat uppdrag inle behöver leda till fördröjning avutredningens arbete beträffande statsbidrag för barn- och ungdomsglasögon, ochvi understryker att uppdraget inte skall ges så vid omfattning atl man riskeraren sådan fördröjning. Jag yrkar bifall till reservationen 28. Det finns väl knappast något handikapp som så isolerarmänniskor som del dubbla handikappet all vara blind och döv. För den gruppen äraUa åtgärder som kan tänkas angelägna. Del är över huvud laget svårt atl velavilken åtgärd man skall prioritera. I motionen 1211 av fröken m. fl. krävs ettstatsbidrag på tUl för den verksamhetföreningen bedriverför de dövbUnda. Verksamheten bedrivs i form av aklivitelskur-ser ochrekreationsresor. Bidraget avser emeUertid i huvudsak kostnader för endövblindkonsulenl, som handlägger verksamheten. Motionen har behandlats avutskottet under punkten 48, och utskottsmajoritelen har helt avvisat motionensyrkande. Reservanterna påpekar i reservationen 32 all man finner det rimligtalt staten pålar sig ell visst ansvar för riksverksamheten för de dövblinda.Yrkandet innebär att förslagsanslaget till viss verksamhet för de blinda höjsmed till . Herr talman, jag yrkar bifall tillreservation 32. En mycket angelägen fråga för de stora handikappgruppernaär dock färdtjänsten. Del är genom en väl utbyggd färdtjänst som isoleringenför många förflyllningshandikappade kan - om inte brytas så dock minskas.Färdtjänsten är en förutsättning för många om de skall kunna delta i arbetslivoch samhällsaktiviteter, om de skall kunna träffa vänner och släktingar, om deöver huvud laget skall kunna leva i samhället tillsammans med oss andra. Omdetta är utskottet i stort sett ense. I motioner från olika håll, bl. a. en därjag själv står som huvudmolionär, har man hemställt om alt statsbidrag skallutgå till färdtjänsten. Det är oerhört angeläget alt deförflyltningshandUcappades situation inte försämras. Del finns tyvärr risk fördetta. Färdtjänsten stäUer stora krav på kommunala resurser, ochgenom den överenskommelse som träffats om kommunalt skattestopp tvingaskommunerna att skära ned också angelägna insatser. Färdtjänsten förhandikappade är en sådan verksamhet som kan få svårigheter, det har tyvärrredan visat sig. Dessutom är det många kommuner som inle ens har börjat byggaut sin färdtjänst. Alt färdtjänsten är en angelägenhet behöver intehindra att statliga stimulansbidrag utgår för den. All så sker till kommunalverksamhet har vi ju många exempel på. föreslog också attstatsbidrag skulle utgå av kostnaderna. När ulskottsmajoritetennu avstyrker de olika motionsyrkandena gör man det med hänvisning lUl atlhandikapputredningens förslag överlämnats till kommunalekonomiska utredningenoch atl dennas arbete inte bör föregripas. I reservationen 33 påpekarreservanterna från och alt man anser frågan vara såbrådskande och av så stor vikt att man i avvaktan på slutligt förslag frånkommunalekonomiska utredningen den kan för övrigt komma alt dröja hemställer om all etl förslag om statsbidrag till skyndsamtläggs fram. Även om en väl utbyggd färdtjänst är del viktigaste finnsdet fall där tillgång till egen bil är en förutsättning för atl lösaisoleringen för enskUda och familjer. Till denna grupp kan man exempelvis räknafamiljer med förflyllningshandikappade barn. Här räcker inte den kommunalafärdtjänsten, hur väl utbyggd den än är. I reservationen har påpekats alträtten till stöd för inköp av bil bör vidgas. Jag yrkar bifall till reservationen 33. Handikappvård, arbetsmiljö m. m. Handikappvård, arbetsmiljö m. m. HerrHAMRIN (fp): Det var med stort intresse jag lyssnade till socialministernsanförande. Jag kan instämma i hans uppfattning. Något reformslopp på det socialaområdet har i varje fall inte jag talat om, och jag tror inte heller alt någonfrån oppositionen har gjort del. Men jag kan göra det tillägget att om manförnekar reformstopp så innebär det inte all man konstaterar de storasvårigheter som föreligger för alt på det sociala området genomföra beslutadereformer. Jag tror att socialministern valde ell bra exempel då han nämndeomsorgslagen, som ulan tvekan vållar landstingen stora och kanske för en långtid framåt beslående bekymmer. Men del är sådana bekymmer som sammanhänger medden mångomtalade och åberopade kommittén föröversyn av utgifterna mellan stat och kommun. Jag skall återkomma tiU denfrågan litet . Jag vill också påpeka - och socialministern gör det ocksåsjälv i statsverkspropositionen all när vi är inne på de handikappadesproblem så rör vi oss på ett område som diskuteras myckel i dagens samhälle.Det gäller jämlikhetsfrågan. Det är alldeles självklart alt vad vi friska ochfärdiga människor unnar oss själva det bör komma även dessa minoritetsgruppertill del, liksom den slandardökning som vi kostar på oss. Alt lyfta upp dessamänniskor till en rimlig och hygglig standard på olika områden del är en viktigjämlikhetsfråga. Om nu i det här fallet har kommit med en delmarginella påpekanden till statsverksproposilionen - det är förslag somlillsamm.ans kostar om jag minns rätt då hoppas jag att iden här debatten få slippa höra det vi fick vela i den föregående, nämligen altfolkpartiet kommer med överbud. Jag hoppas det därför alt om man jämför med denonekligen imponerande siffra som socialministern nämnde 630 miljoner kronorstörre satsning på handikappvården än så är ju 2,3 miljoner enmycket marginell summa. Del hindrar inte att man kan ha den uppfattningen attdel behöver göras en större satsning på vissa områden än statsrådet i all sinvälvilja har gjort. Det är dessa frågor som jag, herr talman, skulle vilja säganågra ord om.