prot · FW0942 · 1973-12-31 00:00:00 — Anslag till press-stödjande ändamål § 1 Justerades protokollet för den 6 innevarande månad. § 2 Föredrogs och hänvisadesKungl. Maj :ts propositioner nr 21 till civilutskottet, nr 27 tUltrafikutskottet och nr 75 tUl försvarsutskottet. § 3 Föredrogs, men bordlades åter utrikesutskottetsbetänkande nr 2, utbildningsutskottets betänkanden nr 5 och 6 samtinrikesutskottets betänkanden nr 2 och 3. § 4 Anslag till presstödjande ändamål Föredrogs konstitutionsutskottetsbetänkande nr 11 med anledning av dels propositionen 1973:1 såvitt gälleranslag under verksamhetsområde för /74 tUlpresstödjande ändamål, dels motioner. I propositionen 1973:1 bilaga 9punkterna E 7 och E 8 samt fonden för låneunderstöd punkten 6 (s. 93-94 och108-109) hade Kungl. Maj:t föreslagit att för /74anvisade till Produktionsbidrag för dagstidningar ett förslagsanslag av , till Samdistributionsrabatt för dagstidningar ett förslagsanslag av22 samt till Pressens lånefond ett investeringsanslag av . I detta sammanhang hade behandlats motionerna 1973:63 avfru m. fl. (vpk), 1973:237 av herrar ochMolin (fp) vari hemställts att hos Kungl. Maj:t skulle anhålla omtilläggsdirektiv till pressutredning så alt denna utredning också ficktill uppgift att lägga fram förslag som begränsade den nuvarandediskrimineringen av vissa veckotidningar, 1973:370 av m. fl. (fp)vari yrkats att hemställde till Kungl. Maj:t om tilläggsdirektiv till1972 års pressutredning, så att 1) skattefrågorinte undantogs från utredningsområdet, att förslag till genereUa stödåtgärderlades fram samt att också hänsyn i övrigt togs tiU de problem som berörts imotiveringen i motionen, 2) de i motionenangivna problemen för lokala tidningar som hotades Anslag till press-stödjande ändamål av närliggandestorstadstidningar togs upp med förtur, 3) utredningen lade fram förslag tillprovisorisk ändring av presstödskungörelsen, så att regeringen till åretshöstriksdag kunde föreslå förändring av bidragsreglerna för att uppnåökad rättvisa i de fall där förstatidningen endast hade en obetydhgt störretotal upplaga än andratidningen, 1973:547 av herrar Wirmark ochCarlström (fp) vari föreslagits att i skrivelse till Kungl. Maj:tskulle anhålla om sådana preciseringar av reglerna för statligt stöd tilldagstidningar att produktionsbidrag för tidningar på annat språk än svenskakunde utgå fr. o. m. innevarande år samt 1973:962 av m. fl. (fp). Utskottet hemställde att skulle a) 1973:63, b) 1973:237, c) 1973:370, d) 1973:547, e) 1973:962, 2, tUl Produktionsbidrag för dagstidningar för budgetåret1973/74 under sjunde huvudtiteln anvisa ett förslagsanslag av , 3. tiUSamdistributionsrabatt för dagstidningar för /74 under sjundehuvudtiteln anvisa ett förslagsanslag av , 4. till Pressenslänefond för /74 under sjunde huvudtiteln anvisa ettinvesteringsanslag av . 1) av herrar ()och () vilka ansett att utskottet under 1 b bort hemställa, att med bifall tUl motionen 1973:237 hos Kungl,Maj;t skulle anhålla om tUläggsdirektiv till 1972 års pressutredning så att dennautredning också fick till uppgift att lägga fram förslag som begränsade dennuvarande diskrimineringen av vissa veckotidningar, 2) avherrar (), i (m), Schött (m) och Mohn (fp) vUka ansett att utskottet under 1 c bort hemställa, att med bifall till motionen 1973:370 skulleanhålla hos Kungl, Maj;t om tilläggsdirektiv till 1972 års pressutredning såatt 1) skattefrågorinte undantogs frän utredningsområdet, att förslag till generella stödåtgärderlades fram samt att också hänsyn i övrigt togs till de problem som berörts imotiveringen i motionen, 2) de i motionenangivna problemen för lokala tidningar som hotades av närliggandestorstadstidningar togs upp med förtur, 3) utredningenunder lade fram förslag tiU provisorisk ändring avpresstödskungörelsen, så att regeringen till årets höstriksdag kunde föreslåriksdagen förändring av bidragsreglerna för att uppnå ökad rättvisa i de falldär förstatidningen endast hade en obetydligt större total upplaga änandratidningen, 3) av herrar (), iMalmö (m), Schött (m) och Mohn (fp) vilka ansett att utskottet under 1 d borthemställa, att med bifall till motionen 1973:547 iskrivelse till Kungl, Maj:t skulle anhålla om sådana preciseringar av reglernaför statligt stöd till dagstidningar att produktionsbidrag för tidningar påannat språk än svenska kunde utgå fr, o, m, innevarande år. Det är nu tredje året som skall anvisa medel tiUproduktionsbidrag för dagstidningar. Första året - 1971 värdet ett belopp om36 . höjdes det tUl , och sammabelopp föreslås . Utöver de här beloppen utgår anslag tUldislributionsrabatt för dagstidningar och för lån ur Pressens lånefond medavsevärda belopp. De belopp för presstödjande ändamål som skallta ställning tUl uppgår sammanlagt till 114 mUjoner kronor. Det är ett stortbelopp även om det utgör en ringa andel av en budget på 66 000 miljoner kronor.Frågan kan naturhgtvis ställas, om det i ett ekonomiskt läge som kännetecknasav knapphet och brist, där i och för sig många angelägna behov måste ställas åtsidan, här rör sig om en sektor som bör prioriteras framför åtskUhga andra,EmeUertid råder det väl en allmän enighet om att det är nödvändigt medstödåtgärder tUl svensk dagspress för att vi i det här landet skall kunnabibehålla en differentierad opinionsbildning. Betydelsen av en vital ochmångfasetterad press för en fri opinionsbUdning och informationsspridning i enmodern demokratisk stat kan knappast överskattas. Statliga insatser ipresstödjande syfte har visat sig erforderliga. Man kan ur vissa synpunkterbeklaga att de inle har satts in tidigare. Om det råder enighet om att ett presstöd behövs sånär enigheten kanske inte så långt som till utformningen av detta presstöd.Möjligen, men jag är inte alldeles säker, föreligger enighet om att de nuvarandereglerna för presstöd eller för att vara mer konkret: för produktionsbidragtUl dagstidningar - inte är utformade på ett rättvist och rimhgt sätt. Sedan nuriksdagen tvä gånger begärt översyn av dessa regler har Kungl, Maj:tföranstaltat om detta i och med tillkallandet av pressutredning. Jagskall inte gå in på direktiven för utredningen annat än i ett avseende,nämligen det förhållandet att skattefrågor skall undantas från utredningenskompetens. Men hänsyn tiU att presstödet och annonsskatten på ett olyckligtsätt redan från början har kopplats samman kan det måhända försvåra förpressutredningen att i sinom tid nå ett vettigt resultat att skattefrågornainte skall behandlas av utredningen. Den här frågan tas upp och utvecklasnärmare i reservationen 2 i betänkande nr 11. Ett av de problem som diskuterades mest i fjolårets debatti kammaren gällde de s, k, 17 §-frågorna, dvs. frågor som har att göra Anslag till press-stödjande ändamål Anslag till press-stödjande ändamål med 17 § ipresstödskungörelsen. Problemet var att ge ett något så när rättvist stöd närdet gäller första- och andratidningar som befinner sig i en upplagemässigt ochekonomiskt likartad situation. Det problemet har hänskjutits tUlpressutredningen för att där eventueUt behandlas med förtur. Men detta tordeinte betyda, att någon ändring kan ske beträffande de produktionsbidrag somskall beslutas för och knappast heller för , Det blir väl ingen överraskning för kammaren om jagupplyser om att 17 §-frågorna har orsakat presstödsnämnden minst lika mycketgrubbel och problem under det sist förflutna året som . I t. ex. ett 17§-fall som behandlades vid nämndens senaste sammanträde det hölls så sent somi går - visade det sig att det bland nämndens åtta ledamöter fanns inte mindreän fem olika meningar i frågan om en tidning skuUe ha produktionsbidrag ochstorleken av detta. Det är väl, herr talman, ett slående exempel på hur vitt 17§ i presstödskungörelsen kan tolkas och svårigheten att nå ett resultat som kanuppfattas som något så när rimligt. Vi har också problemet med tidningar som ärformellt förstatidningar men som är i svår konkurrenssituation med närliggandestorstadstidningar. Dessa frågor tas upp under punkterna 2 och 3 ireservationen 2, Reservationen 3 behandlar en principiellt mycket viktigfråga, nämUgen den om produktionsbidrag kan utgå tUl dagstidning som skrivs påannat språk än det svenska. Det här problemet har i presstödsnämnden varitaktueUt i ett par faU, men jag skall, herr talman, bl, a, av respekt för 90 §regeringsformen inte gå in på dessa konkreta fall. Enligt min mening utgör nugällande författningstext inget hinder för att tidning som eljest är berättigadtUl stöd skall undandras detta endast av det skälet alt tidningen inte kommerut på svenska. Denna tolkning har i presstödsnämnden biträtts av kammarensärade fru andre vice talman medan nämnden i övrigt ansett, attproduktionsbidrag inte kan utgå till tidningar som inte är skrivna på svenska. gör i den här frågan en intressantdeklaration när utskottet säger: "Utskottet kan för sin del ansluta sig tUluppfattningen att produktionsbidrag i princip bör kunna utgå även för tidningsom utkommer på annat språk än svenska om den i övrigt uppfyllerförutsättningarna härför," Utskottet avstyrker emellertid yrkandet om precisering avreglerna, därför att utskottet antar att pressutredningen kommer att ta upp denhär frågan. Jag kan emellertid av direktiven för utredningen inte se någotklart belägg för att så skall bli faUet, Men även om pressutredningen skuUebehandla den här frågan, lär det ställningstagande i sakfrågan som utskottetalltså ansluter sig till inte kunna genomföras . Detskulle däremot kunna bli faUet om kammaren biföll den mening som moderater ochfolkpartister enat sig om i reservationen 3. Jag yrkar bifall till reservationerna 2 och 3vid förevarande utskottsbetänkande. HerrAHLMARK (fp): har vi fört en intensiv och viktig debatt om pressensläge. Den har gällt centrala frågor i vår demokrati. Den har handlat om hur manskall skydda pressen mot obehöriga ingrepp och hur man skall stärka den när deekonomiska resurserna tryter, I remissdebatten ironiserade statsministern över att viliberaler varit så aktiva i den diskussionen. Det var, verkade det, nästannågot löjligt att folkpartister i alla generationer engagerat sig så förtidningarnas uppgift och svårigheter. Men borde veta att det har liberaler gjort imer än i det här landet. Oavbrutet har liberala politiker ochjournalister diskuterat frågor som gällttryckfriheten och journalistikens uppgift, som rört den tredje statsmakten ochhur den fritt skall kunna granska regering, riksdag och andra maktcentra.Oavsett vad den pohtiska debatten i övrigt har handlat om genom årtiondena harliberaler funnit tid att ge sin syn på tidningarnas frihet och uppgift. Det har betytt mycket för vårt samhälles utveckling, Ikampen mot indragningsmakten och mot de åtal som en gång duggade över pressenvar det viktigt att en politisk rörelse aldrig gav upp. Och ett sekel senarehar det varit viktig att ett av riksdagspartierna alltid försökt se förslag ompressen i ljuset av tryckfrihetsförordningens krav och idéer. Hoten mot tidningarna har varit av olika slag och försettsmed skilda ideologiska förtecken. Men vare sig de kommit från en överhet sominte tålt kritUc eller från ekonomiska krafter som tystat röster i presskörenhar den Uberala rörelsen i varit på sin vakt. Det är därför inget konstigt att regeringen försökermisstänkliggöra värt intresse för pressfrågor; det har statsministrar gjortförr i svensk historia. Det är lika naturligt att t. ex. de tre reservationersom vi nu skall diskutera alla bygger på motioner från och attfolkpartiet i stort sett är det enda parti som motionerat om presstödetsutformning och framtid. Den liberala pressyn som vi utgått från har vi försöktsammanfatta i nya partiprogram. "är omistliga i en demokra ti. ------ Ekonomiskt starka tidningar bhr i regel mer självständiga motstatsmakter, ägare, annonsörer och organisationer, Libera- hsmen slårvakt om tryckfrihetsförordningen som en av grundlagarna därför att den ökarskyddet för det tryckta ordet när påfrestningarna är stora," Det är någrameningar i programmet. På dem kan vi bygga våra konkreta förslag. Vi är mot annonsskalten. Den gröper ur intäkterna för deflesta tidningar, gör dem svagare och mer beroende av subventioner. Att säganej till annonsskatten är därför självklart utifrån en liberal pressyn. Attsocialdemokraterna, kommunisterna och ändå drivit igenom denna skatt påtidningar visar att de i grunden har en annan inställning än vi till iden omstarka, självständiga tidningar. Det finns ingen anledning att hymla om denskillnaden. Vi är för ett rättvist och rimligt utformat presstöd. Detfinns de som i stället menar att de ekonomiska lagarna skall få verka fritt. Vikan inte se det så. Om pressdöden hotar mångsidigheten i debatten är detviktigt att Anslag till press-stödjande ändamål Anslag till press-stödjande ändamål har därför lagt fram förslag både till generellareformer och till förbättringar av det selektiva stödet. Här har vi sällan fåtthjälp av något annat parti. Det finns ingen anledning att hymla om det heUer, Vi tycker illa om bestämmelser som är så vaga att deinbjuder till godtycke eller så illasinnade till sitt syfte att de leder tilldiskriminering av vissa tidningar. Därför har vi velat fä fram mer enhetligaregler för veckopressen. Och därför har vi vänt oss mot att en viss tidning påen ort får stora statsbidrag, medan en annan tidning med nästan samma upplagainte får något alls. Att den tidning som privilegieras är socialdemokratisk ochden som diskrimineras är liberal är naturligtvis ingen tUlfällighet -regeringen har avsiktligt byggt sina regler så. Vi avstår självfallet inte frånatt kräva rättvisa bara för att några demagoger vill utmåla det som tal i egensak. Vi tycker illa om den blandning av kohandel ochsjälvtillräcklighet som präglat spelet kring presstöd och annonsskatt underenkammarriksdagens år. Ingenting fick utredas innan propositionen för två årsen drevs igenom. Och får ingenting ändras i avvaktan på just en utredning,I båda fallen är det hyckleri som bestämmer socialdemokraternas och centernshållning. Första gången gjorde de upp om annonsskatt och ettpresstöd som på några punkter gav orimliga favörer åt de egna medan mandiskriminerade andra. En sådan uppgörelse tål inte utredningsljuset, och därförblev det ingen utredning. har man tillsatt en statlig pressutredningsom inte får ta upp t, ex, annonsskatten men som ändå kan användas för attmotivera en förhalning av angelägna reformer. Det är ganska smart tänkt, men viliberaler är inte imponerade. Pressens styrka och självständighet bör inte varaen lekboll för myglare. Utan en vital press får vi ingen vital demokrati, ochdärför skall man sträva efter samlande lösningar. Det här var hårda ord, kommer man nog att klaga i den härdebatten. Våra motståndare avvisar väl nu som tidigare indignerat allt tal omderas taktiska manövrer. Ta t, ex, de här GävlefaUen, alltså tidningar somUgger varandra utomordentligt nära i total upplaga. (s)och (lib) skiljer det bara drygt I 500 exemplar. får och har inte fåttnågonting. När vi kritiserade det systemet 1971 svarade utskottet attparagraf 17 i presstödskungörelsen skulle få en "generös"tillämpning. fick avslag på sin begäran om produktionsstöd. När vi 1972 fortsatte att kritisera orättvisorna föreslogutskottet att presstödsnämnden skulle få dela ut "reducerade bidrag"och på det viset klara de s, k. Gävlefallen, Vi kritiserade den tanken somoklar och godtycklig. hade ännu inget reducerat bidrag delatsut. Men i går lär presstödsnämndens majoritet efter votering ha beslutat ommindre belopp tUl ett par förstatidningar, som har en upplaga som ligger näraandratidningens. Dessa reducerade bidrag är mycket små i jämförelse med de anslagsom andratidningen får. Men beslutets motivering är ännu inte offentliggjord,och bedömningen av den måste därför anstå. Winberghar redan gett exempel på godtycket i presstödsnämndens handlande, , 1973, fortsätter att begära ökadrättvisa. Utskottet svarar oss med att hänvisa tUl den sittande utredningen. Under alla har det varit iEskilstuna som främst fört socialdemokraternas talan i utskott och i kammare.Som en presspolitisk oskuld har han förklarat hur intresserad hanvarit av att få en lösning på just det-här problemet. Det har han naturligtvisinte varit alls. i är nämligen part i målet. För atthan inte skall kunna säga att jag överraskande riktar ny kritik mot honom villjag ordagrant upprepa vad jag sade från den här talarstolen om OlleSvenssons uppträdande, "1 arbetar två dagstidningar i vitalkonkurrens, (lib) är inte mycket större än Folket (s). MenFolket skall nu få , ingenting.Två och en halv miljon är ett mycket stort bidrag tUl en tidning med en upplagapå drygt 20 000 ex. Det blir mer än per exemplar och år! Det är då besvärande att den främst ansvarige på tidningenFolket ingenting begriper av just detta. Chefredaktör är ocksåriksdagsman och ledamot av . Det förvånar mig inte attdet utbrutit en debatt i pressen om agerande på just det områdedär han i sin yrkesverksamhet är så starkt inblandad. I stället för att lämnabordet i utskottet när denna sak behandlades eller åtminstone iakttapassivitet, har varit den dominerande bland de socialdemokratiskaledamöterna i . Med stor energi har han upprepade gångerargumenterat för varför förslag till ökad rättvisa mellantidningar med likartad total upplaga inte kan godtas. Han har aUtså vägrat inse att också om han formellt inteär jävig i målet så är han det reellt. Som chefredaktör för har hanintresse av att Folket får en ökad subvention och att intefår någonting. Det är ledsamt att han missbrukar sin riksdagsplats för attvärna om det intresset. Ätt övriga socialdemokrater i utskottet inte lagt band påherr ogenerade inlägg i egen sak är ännu ett tecken på den relativademoralisering som regeringspartiet präglas av i tidningspolitiken." Jag har i är ingentmg att lägga till eller dra ifrån i detomdömet . TUl bUden av majoriteten i utskottet kan vi nu läggadiskrimineringen av . Den kommer ut ochhar en upplaga på drygt 2 500 exemplar. Enligt bestämmelserna borde den varaberättigad tiU produktionsstöd på . Men den har fått avslag påsin begäran av en majoritet i presstödsnämnden. och herrWinberg har där reserverat sig. Vi hade regeringsrådet Lundeli, ordförande ipresstödsnämnden, för utfrågning i . Det framgick dåklart att man inom majoriteten i presstödsnämnden anfört som skäl för avslagatt var skrivet på estniska! Ordföranden själv ansåg inteatt det var något avgörande argument, men det hade anförts mot tidningen inom Anslag till press-stödjande ändamål Anslag till press-stödjande ändamål Från liberalt håll har vi naturhgtvis motionerat för attEstniska skall likstäUas med andra tidningar som skrivs på svenska.Det är ju en oerhörd kultureU diskriminering att säga nej till en tidning försvenskar med baltiskt ursprung bl, a, därför att den inte är skriven påsvenska. Men varken socialdemokraterna eller har kunnat rösta förbifall tiU motionen av och (båda fp). Fortfarandeskall man alltså kunna fortsätta - med statsrådet goda minne - attdiskriminera , Min besvikelse över hållning är särskilt stor. Enlång rad av de veckotidnmgar som privilegieras här i landet är centernsveckotidningar. De får vardera. Några har en upplaga på 2 000-3000 exemplar. Deras subventionering är betydande; i vissa fall betalar statenomkring per tryckt exemplar av tidningen! har inte motsatt sig det stödet. Vi gläds åtatt man också genom veckopressen kan få en mer mångsidig debatt ochnyhetsförmed-hng. Men vi tycker att det är förbluffande att inte i ettfall som röstat för ökad rättvisa. utkommertvå gånger och får ingenting, (c), (c)och andra av veckotidningar utkommer en gång och får 200 000kronor. Jag vill därför fråga majoriteten ikonstitutionsutskottet: Känner ni ingenting alls av blygselns rodnad när niutan betänkligheter gör upp om stora bidrag till tidningar som står er nära,medan ni utan betänkligheter hindrar bidrag till en annan tidning som utkommeroftare men som ni inte känner någonting för? Kan ni inte fatta att det här avmånga balter i upplevs som kultureU diskriminering? Kan ni förstå denindignation som vi liberaler känner när vi finner att presstödet fått så starkainslag av godtycke och maktfullkomlighet? Jag är inte säker på att majoriteten i utskottet riktigtförstår innebörden i de frågorna. De har en annan syn på pressen än viliberaler. För oss är pressen den tredje statsmakten inte bara i retoriken utanockså i praktiken. Tidningar skall helst stå fria från partier ochinstitutioner. De skall på ledarplats fritt kunna kritisera också de politiskariktningar som de står närmast. De bör på nyhetsplats opartiskt redovisa åsikteroch handhngar också från partier som de i andra spalter tar avstånd från. Socialdemokraterna har här en annan pressetik än vi. Fördem är det naturligt att se tidningarna främst som språkrör för partierna.Därför drev den socialdemokratiske partisekreteraren ipartistödsutredningen tanken att partistöd och presstödskulle kopplas samman på något sätt. Om det hade och jag ettmeningsutbyte i remissdebatten. Därför har socialdemokratin ännu inte tagit avstånd frånHarry Scheins omvälvande idéer om en starkare styrning av pressens innehåll. Såhär sade i : "Vi har redan bestämmelser för hurSveriges åsiktsmässigt skall drivas. Vi måste få det också förpressen," Vi borde alltså få, enligt den socialdemokratiskemassmedieutredaren, bestämmelser för hur tidningarna "åsiktsmässigt skalldrivas". gång harvi begärt att få veta om det också är den socialdemokratiska uppfattningen.Lika ofta har man vägrat att svara. Jag ställer därför än en gång frågan, nu tillsocialdemokraterna i ; Vad är er syn på om en styrning av pressens innehåll? Förslag och konstruktioner ompresstöd kan ju inte stå fria frän en ideologisk hållning, ViU man överföra deregler vi har för radio-TV tUl tidningarna får presstödet en helt annanfunktion än om vi skaU bygga på nuvarande tryckfrihetslagstiftning. i ; anser också Ni i likhet med att vi i Sverigebör få regler om hur pressen "åsiktsmässigt skall drivas"? Låtsas mte att den debatten inte är aktuell. Majoriteten iutskottet har velat avslå alla motioner från med hänvisning tUl1972 års pressutredning. Sekreteraren i just den utredningen. ,trädde fram med en programartikel i . Den ärganska sensationell. Liksom Schein vidgar han frågan - den "gäller om denideologi som varit grunden för presspolitiken här i landet under nästan heladen tid vi haft en modern press är giltig längre. Är den Uberala pressideologinså aktuell som debattörerna på kultursida tycks anse?" Hadeniuskommer fram tUl att man nu måste stäUa nya krav som gäUer"både åsiktsmaterial och nyhetsbevakning, Hur långt dessa rekommendationerskall gä och om de skall kompletteras med någon form av sanktioner är omöjligtatt säga ." Det är ju älskvärt av sekreteraren i en stathg utredningatt han lämnar någonting över för utredningens ledamöter att ta stäUning till.Men för sin egen del har alltså gjort upp räkningen med det somhan med rätta kallar "den liberala pressideologin". Den ideologin utgår från att det är tidningarna själva sominom ramen för tryckfrihetsförordningen bestämmer hur de vill redigera sinaprodukter. Den innebär en förhoppning att pressen skall stå fri och oberoendeav partier, organisationer och institutioner. Den rymmer en stark vilja att medautomatiskt verkande regler för presstöd se till att man stärker pressensekonomiska läge, framför allt för de tidningar som inte bär sig. Men den Uberala pressideologin avvisar varje tanke på attstaten i någon form skall gå in och föreskriva tidningarna vilket material deskall pubhcera. Sådana regler kommer alltid till slut att missbrukas. Det är ikrislägen som tidningarna fyller sin allra viktigaste uppgift. När partierhukar och tiger skall pressen säga sanningen också om sanningen stöter demakthavande. De tidningar och journalister från som deflesta svenskar är stolta över är knappast de som sade ja och amen tillregeringen.