prot · FW09101 · 1973-12-31 00:00:00 — Utskottsmajoriteten har icke ansett att det var lämpligt att påsä tidigt stadium binda sig vid en eventuell utbyggnad. Vi tycker att erfarenhetermäste vinnas och det kan ta . Andra orter, som inte står iblickpunkten, kan dä ha blivit mer aktuella. Man borde kunna vara övertygad omatt , som i inledningsskedet icke får något industricentrum,då mäste komma i åtanke. Det kan man vara mot bakgrund av utskottets uttalandeangående problemen i . På s. 27 skriver vi där enhälligt:"Utskottet har ingen invändning mot motionärernas karakteristik avNorrbotten som landets mest utvecklingshotade län." Även utskottsmajoritetenanser sålunda att måste komma i fråga om försöken med industricentraslår väl ut. Om situationen är densamma som är det alltså givet att Kalixfär det första industricentrum i . Att inte är med från börian har tagits tUlintäkt för reservationen 14 när det gäUer industricentrastiftelsen, som enligtförslaget skall förläggas till . Reservanterna vill emellertidförlägga den till . Deras motivering är att den borde ligga i inre stödområdet.Lät mig då säga att om vi får fler industricentra i måste manplacera stiftelsen , och skulle man lägga den inom inrestödområdet borde det vara som kommer i fråga. Men har vi stannatvid därför att där finns den tekniska expertis som behövs. Jagtycker det är viktigt att man slår fast att mänga tjänster skall köpas, och attdet inte skall bli fräga om nägot stort verk. Detta om reservationerna 13 och14. När man diskuterar det inre stödområdet och denregionalpolitik vi har fört kan det kanske vara intressant för kammaren attställa frågan: Vad satsar vi pä det inre stödområdet? iÖstersund sade litet, men låt mig säga så här: För det första kan ett företag och det gäller inre stödområdet fä lokaliseringsbidrag av byggnadsinvesteringarna, för detandra avskrivningslån på av maskininvesteringarna. Lånet avskrivsmed en femtedel . För det tredje kan lokaliseringslån med tre årsräntefrihet och amorteringsbefrielse utgå för resten av investeringarnaupp till två tredjedelar av de totala investeringarna i byggnader och maskiner.I särskilda fall kan man gä ännu längre. För det fjärde kan man få lånegarantiför halva det rörelsekapital som behövs. För det femte kan utgåsysselsättningsstöd om propositionens förslag godtas med 17 500 kronorunder en treårsperiod, fördelade med och 3 500kronor för det tredje året. Det får man för varie årsarbetskraft med vUkenföretaget ökat sin arbetsstyrka i förhållande till föregående är. Stödet ärgenerellt och betalas ut i efterskott. För det sjätte kan nu utbildningsstödutgå med ett schablonbelopp om . Det kan prövas frän falltill fall, om det skall utgå medhögre belopp. Högsta beviljade belopp är . Omdärutöver kan utgå den s. k. femkronan när det är fräga om anställning avungdomar eller kvinnor är väl inte riktigt klarlagt, men nog kan man ställa sigskeptisk till om även det stödet skall komma i fråga i dessa områden. Den som är road av matematik kan lägga ihopsysselsättningsstödet, utbildningsstödet och vad som utgår tiU ett företag somutvidgar eller nystartar och då anställer arbetskraft. Nog kan man underinitialskedet ge utbildning tUl arbetskraften utan att det behöver blibetungande för företaget. Sysselsättningsstöd med per timmeblir . Utbildningsstödet varierar mellan 5 och 15 kronorper timme. Jag tycker att det är ett ganska hyggligt stöd i det härsammanhanget. När man nu diskuterar inre stödområdets gränser kan manväl påstå att det enligt utskottets skrivning är möjligt att där nå ganska högaeffekter utan sysselsättningsstöd. Lät oss säga att det i det allmännastödområdet utgår lokaliseringsbidrag . Höj det till 50 procent.Då blir det pä en summa av I mUjon en ökning med . Är summan 5miljoner, blir skUlnaden . Om man ,gär , somman har möjligheter tiU i det inre stödområdet, fördubblas dessa summor. Nogkan man i ganska stor utsträckning komma ifrån de tröskelproblem som finns. Här har diskuterats arbetsgivaravgift kontralokaliseringsstöd. Lät mig ta ett par exempel. Låt oss anta att företag A fickett totalt stöd under 1970-1973 med nära , varav bidraget var . Höjningen av arbetsgivaravgiften för detta företag innebar enutgift på . 7 procents ränta på det kapital som företaget harfått i lokaliseringsbidrag blir . Företaget har som sagtbetalat i arbetsgivaravgift, men den är avdragsgUl, och därförblir nettoutgiften för företaget , dvs. ingen utgift i förhällandetUl bidraget. Jag kunde fortsätta denna uppräkning men jag skaU nöja mig meddetta exempel. Jag har bara velat visa att de flesta företag som fåttlokaliseringsbidrag icke betungas av arbetsgivaravgiften. Jag kan inte förståherr argumentation i detta sammanhang. Man talar ofta om att mansnedvrider konkurrensen. Det kan man kanske göra med lokahseringsbidrag, men omman slopar arbetsgivaravgiften, som är ett generallt medel och lika överallt,snedvrider man väl konkurrensen i ännu större utsträckning. Låt mig sedan rikta en del repliker tUl de talare frånoppositionssidan som varit uppe i debatten. När i tog upp detta om vad centernmenade med "ett sä långt möjligt decentrahserat samhäUe" och att allsamhällsplanering skall utgå från detta program, uppfattade jag det som ettsvar på den fråga jag stäUde tUl honom i den regionalpolitiska debatten den 15december 1972. har haft pä sig att fundera päsvaret, och vad blir det? Jo, det är fråga om en viljeyttring, och så hänvisarhan till motioner och regionalplan. Fär man mer arbete för att man tarupp högre siffror i riksplanen? Det avgörande är: Vilka medel vill centemtillgripa för att styra det privata näringslivet, som Den regionalpoUtiska stödverksamheten m. m. Den regionalpolitiska stödverksamheten m. m. utgör dendominerande delen och uppgår tiU av det svenska näringslivet? Detförekommer ingenting i diskussion om detta. Men det var denfrågan jag stäUde: VUka medel vill ni använda för att styra det privatanäringslivet? Det är ju det som är intressant. Jag tar sedan upp frågan om utflyttningen av statligabeslutsfunktioner till landsting och kommuner, den s. k. länsdemokratin. I dendebatt vi förde om utlokaliseringen bad jag om svaret på vilka av dem jagräknade upp som flyttat till och , som jag tror jag nämnde, niville ha på lokal nivå, till landsting och kommuner. Men jag fick inget svardå. Kan jag få det ? Jag tycker att det vore intressant att fä det,eftersom detta annars inte är någonting annat än allmänt tal en slogan somman slänger ut tUl intet förpliktande. i och även säger attde vill flytta maskiner och inte människor. Låt mig göra herrarna uppmärksammapå att i inrikesutskottets betänkande nr 13 skrev utskottet följande, somockså stäUde sig bakom: "Allmänt sett gäller att arbetskraftens rörlighet ärav grundläggande betydelse för den ständigt pågående anpassningsprocess tillförändrade tUlverkningsmetoder, marknadsförutsättningar etc, som är nödvändigför en framgångsrik ekonomisk utveckling," Har ni ändrat uppfattning från den gången vi diskuteradebyggarbetskraften? Det måste ni ha gjort. Det är lätt att säga att man intevill flytta människor utan maskiner. Jag har förut här i sagt att tvåtredjedelar av dem som flyttar gör det frivUligt, Vill ni stoppa även denutflyttningen? Hur skall man kunna flytta varvens arbetstUlfäUen till det inrestödområdet? Om vi inte kan skaffa arbetskraft inom landet finns det inte,såvitt jag kan förstå, annat än tvä vägar att tillgripa för att ge varven denarbetskraft som de efterfrågar . Vad rekommenderar herrar ochNUsson i ? SkaU vi släppa loss invandringen till igen, ochinte då bara den nordiska för därom har vi träffat en överenskommelse medFinland utan även från andra håll? Eller skall vi stoppa den ekonomiskautvecklingen på varven och säga att de inte får bygga ut därför att vi inte harnågon arbetskraft? Ni mäste välja om det skall vara någon mening med ert tal omatt ni inte viU flytta människor utan maskiner. Vill ni stoppa två tredjedelarsom flyttar frivilligt eller vill ni stoppa utbyggnadsplanerna för varven, förVolvo i och för i ? Ni måste välja och säga hur ni villha det. Det kan vara av intresse frän den synpunkten att om det blir enborgerlig regering bör näringslivet veta att det inte har någon möjlighet tUlutveckling på de här orterna längre. gjorde i alla fall ett konstaterande som jagkan instämma i. Han sade att den förda politiken hade medfört många nyaarbetstUlfäUen och i stort sett fungerat bra. Det finns någonting annat som har dominerat denna debatt,nämligen flyttningsbidragen bäde och har tagit uppdet. säger att han inte kan acceptera flyttningsstöd tiUarbetskraft som flyttar från de nordligare delarna av landet och söderut. Omdetta verkligen, är en avgörande regionalpolitisk fråga för , väntar mansig i det här sammanhanget att det hade kommit till uttryck i motionereller reservationer i utskottets betänkande. Jag konstaterar att varkenmoderaterna eller har nägot motionsyrkande eller någon reservation idet här sammanhanget. Och här har vi haft en stor debatt omflyttningsstödet! Låt mig också säga någonting om kostnaderna i det härsammanhanget. säger att det verkliga stödet tUl skogslänen harkostat 90 mUjoner och det jämför han med 72 miljoner i flyttningsbidrag, dvs.staten betalar nästan lika mycket för flyttningen som man ger ut för att skapanya arbetstUlfäUen. I jämförelser bortser man frän satsningar pålän etc, men det bör ändå påpekas beträffande flyttningsbidraget att år 1972var det , alltså inte stort mer än hälften av flyttningsbidraget, sombetalades ut i de nordligaste länen. Och hälften av dem som fåttflyttningsbidrag i skogslänen har flyttat inom dessa län. Så av de 72miljonerna, som man söker göra sä stor fräga av här , har 20 mUjoneranvänts för att hjälpa norrlänningar att få jobb i Syd- och ,vilket jag tror har varit ofränkomhgt. i tog också upp frågan ominflyttningen tiU städerna, som han sade berör mellan 115 000 och 250 000personer. Jag vUl fräga i : Var någonstans i utskottetsbetänkande eller var i propositionen talas det om detta? Var talas det omstorstäderna i det här sammanhanget? Vi talar om län, och det är något annat änStockholm, och . Sysselsättningen inom industrin har i självaStockholm minskat med 28 000 arbetsplatser men ökat med 7 000 i övriga länet.Netto har förlorat 21 000 arbeten. Det visar väl att ävenStockholm har problem. Om de siffror som i tar somutgångspunkt för sitt resonemang stämmer, så lät mig i alla fall säga attskillnaden mellan det högre och det lägre talet i befolkningsramarna innebäratt även vill skicka iväg 65 000 människor till , ochMalmö. Och ni talar bara om storstäderna, medan vi talar om länen. Jag tycker att det här skall ut. Låt mig slå fastatt i värt resonemang om befolkningsramarna har vi aldrig utgått frän annat änlänen. Det är i som talar om , ochMalmö, Talar man om länen, gäller det ju också , , Strömstadm, fl, orter. När talar om decentralisering sä långt möjligt, färman en känsla av att han är tillbaka till den debatt som på .sin tid fördes omatt nästan varenda liten by här i landet skulle ha en industri. Låt mig dåsäga, i , att man inte skall försöka inbilla folk att detgår att bygga upp fullvärdiga arbetsmarknader på alla orter I det här landet.Vi som vill skapa en bättre värld för människoma vet att det är nödvändigt attkoncentrera resurserna för att vi skall kunna överleva och utvecklas i denhärda ekonomiska verkligheten. Sörgärdsldyll, som jag tycker att herrNilsson i utvecklar på ett skickligt sätt men som inte har mycket medverkligheten att göra, mår nog bäst av att stanna där den hör hemma, nämligen isagornas underbara värld. Sedan några ord om anklagelserna mot inrikesministern föratt inte ha följt beslut i fråga om befolkningsramarna. Även herrEriksson i var inne på det och försökte säga att det hade varit bra om Den regionalpolitiska stödverksamheten rn. Den regionalpolitiska stödverksamheten m. m. statsrådethade inriktat sig på de högre befolkningstalen, men sade inte attriksdagen hade beslutat om detta. Lät mig konstatera att har antagitde av regeringen föreslagna befolkningsramarna. Dessa ramar skall alltsåutgöra riktlinjer för samhäUsplane-ringen. Utskottet har visserligen sagt attdet är önskvärt att planeringen i skogslänen inriktas pä de övre delarna avramarna. Det innebär emellertid inte att resten av ramarna skulle varainaktuella. En ram ger ju möjligheter tUl flera planeringsnivåer, och vi harinte föreslagit fasta befolkningstal, vUket däremot har gjort, utan detskall finnas möjlighet att förändra planeringen med hänsyn till utvecklingen ochförändrade förutsättningar. Det borde åtminstone den erkänna som i principbekänner sig tUl ett s. k. fritt näringsliv. Eller vill ha enhårdare dirigering av näringslivets investeringar och etableringar? Det voreintressant att fä besked om det. Dessutom har ju en reservation viddenna punkt, varför jag tror att min tolkning är riktigare än centerledarens. TUl slut några ord om decentraliseringen. Jag fick tag inågra tidningar från , där man diskuterar fusionen mellan , producentförening och slakteriföreningar. Det stod attförslaget vann med I rösts övervikt och att man skall hålla en stämma till. Detgör, fru talman, att jag vill sluta mitt anförande med att citera den känderiksdagsmannen i Kröken som skriver följande: "Ä sistone har man från socialdemokratiskt hållhäftigt angripit jordbrukets ekonomiska organisationer för att de ickeutlokaliserat sig tiU landsorten utan stannat kvar i k. huvudkommunen, trotsatt vi inom förordaren decentralisering. Jag skaU för min del icke fördjupa mig i detta, ehuru jagär ordförande i såväl mejeri- som slakteri- och fjäderföreningarna hemma iKnisslinge, men vill jag hava sagt, att det ju är stor skillnad ä statliga verkoch kooperativa företag. Dä vi centraliserar inom lantbrukskooperationen skerdetta för att göra driften lönsammare, nägot som man ju icke behöver tänka på iden statliga verksamheten." Med detta yrkar jag bifall tUl utskottets hemställan. HerrNORDGREN (m) kort genmäle: Fär jag bara erinra om att denmålsättning som riksdag var helt enig om sammanfattades i ungefärföljande ord: Människorna i alla delar av landet bör få del av den materiella,sociala och kulturella välfärden så långt det är möjligt. , ärinte det ungefär detsamma som att vi från sida har lovat att igörligaste män försöka skapa sysselsättning så nära som möjligt där människornabor och där arbetslösheten finns? Jag brukar säga att det mäste vara lättare -och det bör vara riktigare att flytta maskinen tUl människorna. Sedan var inne på varven. Det är väl ingensom menar att varven skall flyttas upp i det inre stödområdet, även om detfaktiskt finns i varje fall ett Malmövarv som varit så förutseende att manförlagt en del av sin tillverkning t. o. m. uppe i , och det går bra.Men i samband med varven kommer vi in på en helt annan fräga, nämligen att det varitproblem med att få tillräckligt med kvalificerad arbetskraft på varven. Detmenar jag beror pä att vi inte satsade tUlräckligt påkvalificerad yrkesutbildning. Vi var då huvudsakligen inriktade på att skapamöjligheter för all ungdom att få så omfattande teoretisk utbildning sommöjhgt. Vi animerade ungdomen att gä den teoretiska vägen. Därigenom har vifått ett stort arbetslöshetsproblem pä den akademiska sidan. Hade vi propageratför att det är lika fint och lika värdefullt att vara en skicklig yrkesarbetareoch även satsat mer pä yrkesutbildningen kanske fler ungdomar valt den vägen.Då skulle vi inte ha behövt hämta så stor del av varvens arbetskraft fränfrämmande land utan kunnat sysselsätta våra egna ungdomar i större utsträckningän . Den regionalpoUtiska stödverksamheten m. m. HerrNILSSON i (c) kort genmäle: anförande föranleder mig attfråga om regeringspolitiken förs på grundval av . Är detpä det sättet, är det förståeligt om det inte gär så bra för gamla . Iövrigt tycker jag att skall försöka att spara på att sprida löjeöver småfolks djupt kända engagemang. Det var länge sedan socialdemokratingjorde på det sättet. VUka medel vill använda, ? Ja, herrFagerlund är själv med i en utredning som har tillkommit efter flera årsframstötar och motionerande från . Den gäller begränsning avstorstäderna. För att fä en förändrad rörelseriktning krävs det en radkonkreta åtgärder som jag förde fram i mitt första anförande jag hoppasatt lyssnade på det. Vilka funktioner vUl flytta ut? Ja, vi har krävten utredning om detta. Bland de verk som har deltagit vid hearings iinrikesutskottet har man i flera fall hävdat att det finns möjligheter attflytta ut funktioner, bara man får möjligheter att utreda detta, t. ex.domänverket och flera andra verk. Begreppen "fixerade", "spikade" eller"fasta" befolkningsramar, som förekommit i debatten , det äruttryck och påståenden som socialdemokratin har hittat pä. Det är ingen vackerdebatteknik att ständigt upprepa nägot som inte finns i sinnevärlden och sedanmena att folk skall tro pä dettas existens. Som jag sagt har jagen högre uppfattning om folks fattningsförmåga när det gäller politiska frågorän så. Talet om spikade befolkningstal har aldrig förekommit icentersammanhang. Ändå fortsätter man att beskylla oss för att kräva sådana.Herr har själv skrivit under utskottsbetänkandet , där detsägs att planeringsteknik och socialdemokratins är svära att skiljafrän varandra. De ger uttryck för samma förhållanden även omplaneringsinnehållet och målet är olika. Vidare talar om Sörgärdsldyll. Ja,det har vi varit vana vid att höra ända . Regionalpolitikenbetraktades som Sörgårdspolitik . Den politik som vidrivit ända har erkänts bl. a. av statsministern vara den viktigaste politiska frågan under fjolårets höstsession, nämligenregionalpolitiken. Den regionalpoUtiska stödverksamheten m. m. HerrFAGERLUND (s) kort genmäle; Jag vill först säga till att vivisst skall skapa arbetstiUfällen över hela landet. Det är ju meningen med denregionalpolitik vi nu skall fatta beslut om. Men vi har förut diskuteratyrkesutbildning kontra teoretisk utbildning, och utvecklingen i detta avseendeberor inte pä utbildningarna som sädana utan på hela den värdering som harfunnits i värt samhälle om vUket som är "finast". Den debattenbehöver vi alltså inte föra här den har vi fört förut. Vidare har jag, i , inte nu dragitnågot löje över småfolket. Jag är kommen därifrån och kommer aldrig att dranägot löje över det. Men den debatteknik som i tillämparär verkligen anmärkningsvärd. Jag stäUer en konkret fråga till iTvärålund om vilka ingrepp vUl göra i det fria näringslivet, och dåhänvisar han till en utredning. Är det då etableringskontrollen som skall lösahela problematiken? Har ni inget annat att komma med i detta sammanhang? Sedan vill i dra löje över mig, ochgarna det. Anledningen till att jag citerade varemellertid eget agerande. Det gällde den politik som , dels som centerpolitiker när han reser omkring och talar om decentralisering,dels som föreningsmänniska i de ekonomiska föreningarna där han handlar på etthelt annat sätt. Citatet var helt och hållet riktat till iTvärålund, och honom räknar jag inte till de små. Jag har ju också StäUtfrågan: Menar ni med ett så långt möjligt decentraliserat samhälle att vi medlock och pock skall flytta ut människor överallt i hela vårt land där folk kanbo med lika antal människor på varje kvadratkilometer? Det är ett så långtmöjligt decentraliserat samhäUe, om nian vill driva det in absurdum och detär den politiken som jag vänder mig emot, inte emot en regionalpolitik somskall ge människorna möjlighet att bo över hela värt land. Det är detdubbelbottnade hos jag vänder mig emot och ingenting annat. () kort genmäle: Vi skall inte fortsätta debatten omyrkesutbildning; det är ju en läng kö av talare sorn väntar. Låt mig barapåminna om att både och jag har börjat som vanliga hantverkare.Det är vår uppgift, inte minst i dagens samhälle, att försöka skapa en annaninställning till värdet av yrkesutbUdning, Det kan betyda mycket för denfortsatta utvecklingen inom näringslivet här i landet. Jag tror mig veta attherr delar den uppfattningen. i (c) kort genmäle: Som replik på senasteanförande vill jag bara rekommendera honom att ta sig litet mer tid att läsacenterns motioner I stället för , Då blir mera orienterad om alternativ. () kort genmäle: I den regionalpolitiska debatten I december1972 var mitt stora material det regionalpolitiska program sorn hadegivit ut ochprotokollet från stämman i , Det var utifrån detta som jag helt och hålletförde debatten, men jag fick inga svar vid det tillfället. Jag har heller ickefått svar . Jag noterar det. Jag har med intresse tagit del av den debattsom har förts här . Speciellt har jag kanske fäst mig vid den frägeomgångsom i riktade till i , Han ville juha svar på frågan om hur regeringens planeringsinriktning för storstäderna serut. Jag måste säga att det var väldigt klokt av i attinte svara med tanke på det svaga underlag han har i den här frågan. För herrFagerlund hade det också varit bra om han följt i Östersundexempel. Jag tror att i , när han undvek att svara pä herrNUssons i fråga, drog slutsatsen som många har gjort i en besvärligsituation - att det är bättre att fly än illa fakta, 1 den här kammaren är vi alla medvetna om attlokaliseringsstödets stimulanseffekt i inre stödområdet hittUls varit tämligenbegränsad. Dessutom är det endast de centralast belägna orterna i inrestödområdet som lyckas dra tiU sig dessa begränsade företagsetableringar.Orsaken är, som jag ser det, att stödformerna hittUls gällt generellt i helaområdet. Men frågan är nu: Är det försvarbart att fortsätta ytterligare fem årframåt med stödformer som verkar generellt lika över hela inre stödområdet?Svaret måste bli nej. Vi måste fä differentierade stödformer, om orter som ,eller skall lyckas få nya, behövliga sysselsättningstiUfäUen,I viss mån har, som jag uppfattar det, inrikesministern i propositionenföreslagit ett differentierat stöd, som i inre stödområdet skulle medgeangelägna industrUokaliseringar, Jag syftar dä pä förslaget attlokaliseringsbidrag eller avskrivningslän i speciella fall skall kunna utgå tUlhögst av byggnadskostnaderna. Jag tycker att detta är ett steg i rätt riktning, ochutskottet har också enhäUigt biträtt förslaget. Men jag vill tillägga att deträcker inte med det speciella 65-procentiga bidraget till byggnadskostnadernaom man skall uppnå önskat resultat fä en ur samhällets synpunkt angelägenIndustrietablering, Därför har vi frän i vår partimotion 1973:1759föreslagit ett differentierat sysselsättningsstöd. Värt förslag är att ettförstärkt sysselsättningsstöd skall utgå med under vart och ett avde tvä första åren, 5 000 under det tredje året, 3 000 under det fjärde åretoch under det femte året. Detta förslag, kompletterat medregeringens 65-procentiga bidrag till byggnadskostnaderna, tror jag skullevara det första riktiga greppet för att genom sädana här särskilda insatserstimulera till företagsetablering i orter som jag nämnt tidigare ,eller , Jag erkänner att inrikesministern i propositionen höjtbeloppen för sysselsättningsstödet i förhållande till de nu utgående, och detär gott och väl. Men genom att det höjda sysselsättningsstödet fortfarandeutgår lika över hela inre stödområdet konserverar man det förhållande somhittills varit rådande. Endast de centralast belägna orterna inom Inre stödområdetfår industrietableringar. Den regionalpoUtiska stödverksamheten m. m. Den regionalpolitiska stödverksamheten m. m. När fjolårets höstriksdag behandlade propositionen ommålsättningen för regionalpolitiken, hade vi från redan i vårpartimotion 1972:1812 föreslagit ett särskilt lokaliseringsstöd. Vi ville attriksdagen skuUe ge Kungl. Maj:t tiU känna hur inriktningen av stödet skulleutformas. Vi blev ensamma frän om att ha den uppfattningen det går attläsa i inrikesutskottets betänkande nr 28 frän . Det är glädjande att nukonstatera att fler anslutit sig tiU vär linje frän höst. Bakomreservation 12 i utskottets betänkande står nu utöver ävenfolkpartiets ledamöter. Sysselsättningsstödet är en stödform som ger godaeffekter.