prot · FW0920 · 1973-12-31 00:00:00 — både som geupplysnmg till de studerande och bedriva upplysningsverksamhetgentemot näringslivet, för den kontakten måste ju vederbörande ändå ha. Jagtror att det fordras en sådan eller hkartad aktivitet i detta läge, och jagtycker därför ätt statsrådets besked att några särskilda åtgärder utöver demsom nu vidtas inte är aktuella var väl negativt i nuvarande arbetsmarknadsläge.Får jag därför, herr statsråd, sluta med den förhoppningen att flermformationsvägar prövas, ty uppenbarligen finns det en del nya sådana. Om ökad information angående universitetens ochhögskolornas utbildningsutbud De nämnda broschyrerna är inte det endakontaktmedel med arbetsmarknaden som vi har. Jag har ju i mittsvar omnämnt även andra sätt att orientera vårt näringsliv om existensen av demånga studerandena, bl. a. de arbetsmarknadsveckor som anordnas i samråd medlänsarbetsnämnderna. Dessutom, i , tror jag inte skaU underskatta det arbete som arbetsgivarnas och arbetstagamas egnaorganisationer bedriver i detta sammanhang. Jag har varit utepå åtskilliga konferenser anordnade av arbetslagar- och arbetsgivarorganisationersyftande till att mformera personalchefer och andra soni har inflytande päanställningspolitiken om den ökade tillgång som finns nu påväl utbildad arbetskraft . Jag skall villigt erkänna att jag skulle varautomordenthgt nöjd som utbildningspohtiker, om vi kunde få fler varianter avdenna information tUl arbetsgivarna. Gammal erfarenhet säger oss nämhgen attarbetsgivarna är litet mer konservativa i sin instähning till nya typer avutbildning än Om ökad information angäende universitetens ochhögskolornas utbildningsu tbud vadutbildningspolitikerna och utbildama är. De.som har en examen eller utbildning,vilken personalcheferna känner igen från sin egen ungdom, är ofta särskiltvälkomna medan personalcheferna hyser en viss tveksamhet inför examina vilkasinnehåU de känner.mindre väl till. Om det alltså är möjligt att fä till stånd ett störreinformationsutbud från samhället och organisationerna, skulle jag välkomnadetta. är det enligt min uppfattning en fråga i första hand förarbetsmarknadsområdet. i frågade om det inte voremöjligt att också de studie- och yrkesorienterare som vi nu har infört igymnasieskolan borde få till uppgift att sprida information utåt om denutbildning som de orienterar om. Jag ställer mig principiellt något tveksamtill den tanken. Redan inrättandet av dessa tjänster: är ett steg som ur vissasynpunkter kan sägas vara något diskutabelt. Dessa personer har fått både enstudieorienterande och en yrkesorienterande uppgift. Att de dessutom skulle fäsig pålagda informationsuppgifter gentemot arbetsmarknaden tror jag inte ärklokt utan jag menar att de organ som är inriktade på arbetsmarknadsområdetskall ha denna uppgift. Men självklart firms det anledning för de härfunktionärerna att orientera arbetsmarknadsfotket ännu mera än om vadohka utbildningar ger för möjligheter. Lät mig slutligen i det här sammanhanget nämna att denspeciella studie som inrikesministern har låtit utföra om de specifika ungdomsarbetslöshetsproblemen,vhken är föremål för remiss-behandhng, och diskussionen kring deriförhoppningsvis kan ge uppslag som kan vara värdefulla även för en bättrelösning av de problem som vi nu diskuterar än de lösningar vi har. frågade också om jag tror att vii dag har för mänga akademiker. Den frågan tarvar egenthgen en särskild diskus sion, men låt mig svara sä här; Totala antalet personer i med utbildning från universitet eher högskola är i relation till totala antalet i arbetslivet förhållandevis blygsamt; Inte flera än ungefär en på 50 eller en på 40 av alla som är ute i yrkeslivet har lång utbildning bakom sig. Och med hänsyn till mm allmänt positiva uppfattnmg om den kvalificerade utbildningens betydelse för svenskt näringsliv oth för svenskt'arbetsliv över huvud taget så tror jag att vi egentligen är, generellt sett, relativt fattiga på välutbildat folk i det här landet. Men problemet är ju att vi nu får ut de välutbildade i sä snabbt ökad takt, och oturen för dem och för oss alla är att ökningstakten är speciellt stor i en situation när inte bara stat, landsting och kommuner haft anställningsstopp utan även den privata sektorn. ' Jag är personligen övertygad om - och där tror jag att deflesta har samma uppfattning som jag att vi inte bör dra för långt gående slutsatser rörande utbildningens möjligheter av de svårigheter vi utan tvivel står i. Jag vill nämna, , att t. o. m. den organisation som har anledning att så att säga på yrkets vägnar just.nu se särskilt pessimistiskt på de här problemen, nämligen ; i sitt senaste häfte med arbetsmarknadsorientering visar en relativt positiv inställning till ohka slag av utbildning. ' Frågan är naturligtvis omöjlig att ge ett entydigt svarpå, men vad jag nu har sagt antyder att jag för min del inte anser att vi skahgripas av någon formav utbildningspessimism och slå tih bromsarna. Jag tycker nog att ungdomensjälv redan har slagit till bromsarna Utet för hårt. Det som skett de tvåsenaste åren i fråga om tillströmningen är, sett i ett perspektiv, kanske intedet lyckhgaste som hänt på området. Vi får väl anledning att föra en mera ingående diskussionkring dessa frågor, när vi om någon dryg månad fär pä bordet ett omfattandeutredningsmaterial. Dä får vi anledning att diskutera inte barautbildnmgens organisation utan även utbildningens dimensionering mot bakgrundav synpunkter, utredningar och bedömningar om arbetsmarknadens utveckhng påsikt. Om ökad information angäende universitetetts ochhögskolornas utbildningsutbud HerrLARSSON i (c); For att börja med det sista sä noterar jagstatsrådets uttalande som ganska positivt. Jag har själv ungefär sammauppfattning som den statsrådet gav uttryck för i fråga om mängden avstuderande. Vad man har anledning att kritisera på den punkten är den senareaktionen från departementets sida. Man borde ha upprätthållit en vissberedskap, när vi nu haft denna stora kader av personer under utbildning.Antalet nyinskrivna-är nu 8 000 lägre än - 17 300 i är, sägs det, mot 25000 och det innebär att det bhr lättare att upprätthåha balans. Måhändaär antalet för snålt tilltaget, som statsrådet sade, men jag vUl ocksågöra ett annat konstaterande. För att återgå till början av debatten tyckte jag att jagi statsrådets sista inlägg kunde konstatera att statsrådet gärna vUle ha fleravarianter av information om de aktueUa utbildningsgångarna. Också jag tror attdet är riktigt. Studenterna konstaterar ju att de måste vidta åtgärder för attmarknadsföra sig själva i olika sammanhang. Jag har i mm hand en broschyr från Förenadestudentkårer, vilken vittnar om detta agerande som bedrivs länsvis. Dennaverksamhet behöver understödjas, och det vore tacknämligt om det kunde anslåsekonomiska resurser till den, eftersom sådana saknas ute i länen. Vidare är det uppenbarligen inte tUlräckUgt attarbetsmarknadsorganisationerna sköter denna informationsverksamhet.Konferensen i visade rätt tydUgt att man inte har lyckats tränga igenommed den information som lämnats. Men jag hoppas som sagt ändå, att man medhänsyn tih statsrådets förklaring att han med tillfredsställelse skulle hälsanågot fler varianter av informationsutbudet kan hysa den förhoppningen, attförhåUandena skall bh något bättre i detta avseende. Därför ber jag än en gångatt fä tacka herr statsrådet för svaret pä min interpellation. Överläggningen var härmed slutad. § 14 Föredrogs och bifölls interpehationsframstähningarnanr 3436. Nr 20 § 15 Meddelande ang. enkla frågor 8 februari1973 Meddelades att följande enklafrågor denna dag framställts, nämligen Nr 70 (vpk) till herr inrikesministern angående medverkan av arbetsförmedhngama i psykiskt test avarbetssökande; Anser statsrådet att det bör ingå i arbetsförmedlingarnasskyldigheter att engagera sig för av företagen begärt s. k. psykiskt test avarbetssökande och, om inte så är fallet, avser statsrådet att ta någotinitiativ i syfte att någon sådan medverkan från arbetsförmedlingarnas sida ifortsättningen inte kommer att lämnas? Nr 71 (vpk) tUl herr socialministern omåtgärder mot psykiskt test av arbetssökande; Kan statsrådet upplysa om huruvida arbetsmiljöutredningenbefattat sig med frågan om användningen av och formerna för s. k. psykiskttest vid företagen och kan förslag motses i syfte att stävja dessa gentemotarbetssökande och anställda kränkande företeelser? Nr 72 () tUl herr socialministern om ökadmöjlighet till smärtfri förlossning; med någon grad av säkerhet fixera den tidpunkt dä möjlighetentill smärtfri förlossning står öppen för alla som önskar Nr 73 Fröken () tUl herr civilministern om reglering av Avser statsrådet att vidta åtgärder för att fä till stånd enreglering av grundvattenproblemen med hänsyn tUl konsekvenserna av detintensiva markutnyttjandet i tätorterna, vilket aktuahserats bl. a. iStockholms kommun? § 16 Kammaren åtskildes .