prot · FW0992 · 1973-12-31 00:00:00 — Jag tror de gav en klarbUd av att vi befinner oss pä samma linje i omtanken och omvårdnaden om dennordiska gemenskapen - inklusive de svenska fiskarna, om det nu skall sägas. HerrÄBERG(fp); säger i atthan har talat om förhållandena för och inte om svenska förhållanden. Jaghar i.varje fall försökt att tala om fiskegränser och deras inverkanpå fisket på olika häll ävensom på svenska förhållanden. I motsats till herrCarlsson har jag inte alls ägnat mig åt vulkaner eller åt historia, somherr inledde sitt första anförande med. Men jag finner av herrCarlssons senaste yttrande att han och det kanske inte är sä märkvärdigt ioch för sig inte förstår hur nordostatlantiska flskekonventionen verkar.Konventionen gäller hela Nordostatlanten med klart avgränsade områden, somkommissionen arbetar inom. Det gär alltså inte att säga att beträffandeNordsjön och kan man komma framtill vissa överenskommelser, medan frågor som berör kan lösas pä annatsätt. Det är icke sä denna konvention fungerar, utan man mäste ha helanordostatlantiska fiskekonventionens område i blickfånget när man arbetar meddessa frågor. Överläggningen var härmed slutad. §3 Ang. situationen i Herr utrikesministern erhöll ordet för att besvaraherr (vpk) framställda interpellation, nr 85, och anförde: har frågat mig om jag är bereddatt lämna en redogörelse för uppfattning om läget iIndokina och dess instäUning tUl det sexpunktsprogram som den 25 april 1973framlades av Republiken provisoriska revolutionära regering för enlösning av den allvarliga situation som uppstått genom ;s regerings ochSaigonadministrationens allvarliga och systematiska kränkningar avParisavtalet om ett slut pä kriget och återupprättandet av freden i . Regeringen har i sin deklaration inför riksdagensutrikesdebatt utförligt redovisat sin syn pä läget i efterundertecknandet av i är. Vidare har jag i ett svarpä en fräga av den 26 äprU redogjort för regeringens syn påutvecklingen i Cambodja, I regeringsdeklarationen framhöUs att avtalet mellan dekrigförande samt Parisdeklarationen ger en poUtisk och juridisk ram för fredeni och det övriga . Men ramens fasthet beror på parternas vUjaatt noggrant iaktta avtalets bestämmelser. Detta gäller både de mUitära och depolitiska delarna av avtalet. De sydvietnamesiska parterna har åtagit sig attgarantera demokratiska fri- och rättigheter inklusive frUiet att bedrivapohtisk verksamhet i . Om avtalet följes, kommer den fortsatta kampeni att föras inte med mUitära utan med pohtiska medel. mäste det konstateras, att båda sidor anmält ettstort antal kränkningar av avtalets miUtära bestämmelser, att demokratiska fri-och rättigheter ännu inte garanterats och att problemet med de civila fångarnaännu inte lösts. Det finns sålunda anledning att hysa stark oro för denfortsatta utvecklingen. En politisk lösning fömtsätter att de politiskagrupperingarna i får möjlighet att verka fritt. En av de självklarabetingelserna för demokratiska val i är att de politiska fångarnafriges. De två parterna i skaU enligt avtalet göra sittyttersta för att frän vapenvUans ikraftträdande träffa överenskommelseom lösande av landets inre politiska problem. Avtalet stadgar i dettasammanhang att parterna skall upprätta ett nationellt råd för försoning ochendräkt bestående av tre hka delar. En viktig uppgift för detta råd är attorganisera de fria och demokratiska val som avtalet föreskriver.Rådet skall även verka för nationeU försoning och skydd för de demokratiskafri- och rättigheterna. Förhandlingar i detta syfte har förts i Paris.Den 25 aprU, alltså tvä dagar före 90-dagarsfristens utgång, framlade de bådaparterna var sitt förslag tUl överenskommelse om genomförande av de nämndabestämmelserna. Båda sidor förkastade motpartens förslag, men förhandlingamafortsätter. Det är regeringens förhoppning att parterna skaU kunnaenas om en procedur som ger ett skydd för de demokratiska fri- ochrättigheterna och därigenom skapa reella möjligheter att verka för nationellförsoning. Viktiga element i en sådan procedur finns angivna i ochi det av åberopade förslaget från den provisoriska revolutionäraregeringen. Alternativet tUl en poUtisk lösning är att kampen iSydvietnam fortsätter med mUitära medel. HerrTAKMAN (vpk): Jag tackar försvaret på min interpellation. av skuUe tiU väsentligadelar ha genomförts i specificerade etapper . Åtminstone i fyrahänseenden överensstämmer verkligheten med avtalet: Det har såvittjag vet inte förekommit bombningar mot Demokratiska republiken . tmpper, ivarje faU de som fått behälla uniformen på, har lämnat . Flygare ochandra mUitärer frän som blivit tiUfängatagna i Syd- och ochäven i har frigivits. RepublikenSydvietnams provisoriska revolutionära regering håller betydande delar avSydvietnam, dock inte i kraft av utan enbart genom sin förmåga attslå tUlbaka de ständiga angreppen av Saigonjuntans flygvapen ochmarkstridskrafter. Nixonadministrationen fortsätter kriget i i öppnaoch i förtäckta former. Den "peace with honor", den "fred medäran i behåll", som president så sentimentalt och sä ofta har talatom, var som bekant förknippad med vissa villkor. Han beordrade krigetsutvidgning tUl Cambodja och den för marionettstyrkorna katastrofala invasioneni för att som han åtskilliga gånger sade "spara amerikanska ochallierade liv i ". finns officieUt inte denna gripande humanitäraförevändning för en utrotning av liv som är icke-amerikanska och följaktligeninte mycket värda. En annan Nixonsk skiva handlade om de tUlfångatagnaUSA-pUoterna. Innan dessa ädla riddare var fria kunde det inte bli tal om fred,i aUa händelser inte den fred med äran i behåU som varit en sådan hjärtesak förhedersmannen och den moraliska elit som han hade fyUt Vita husetmed. De tiUfängatagna flygarna och annan mUitär personalfrigavs, som alla vet, inom den 60-dagarsperiod som angav. MenUSA:s krig fortsätter sedan de gamla förevändningarna kan användasoch blivit alltför upptagen av annat för att hitta på nya. intemycket fred kring och inte mycket ära i behåU kring ",skrev , en av gamla medarbetare, i den 14maj. ;s kränkningar av om ochVientianeavtalet om har utförligt behandlats i deklarationer frän PRR,DRV, patriotiska front och Cambodjas laghga regering. Med den 6-punktsplansom lades fram den 25 aprU och som jag införde i protokoU som en delav interpeUationstexten den 27 aprU sökte PRR få ett slut på den allvarligasituationen, men hittUls har ingen ändring tUl det bättre förekommit. Den InternationeUa fredsorganisationen i har iapril-maj-numret av sin bulletin lämnat en mycketutförlig och väldokumenterad redogörelse under rubriken . Och nu i dagarna, närmare bestämt den 10maj, har DRV:s utrikesministerium utgivit en vitbok med titeln .Jag har inte fått den fulla texten ännu, men de allvarligaste av de kränkningarsom anges tycks vara: Att 200 000 å300 000 politiska fångar aUtjämt hålls fängslade under barbariska förhåUanden iSydvietnam och att Saigonjuntan intensifierat förtrycket och terrorn. Att USAformellt överlämnat mUitärbaserna tUl Saigonjuntan i stället för att, somParisavtalet föreskrev, nedmontera dem. Den illegalainförseln av stora kvantiteter vapen och krigsmateriel. Närvaron avmeUan IO 000 och 20 000 "rådgivare" från , draperade i civUakläder och tjänstebeteckningar. Enligt , den numera berömdeWashingtonkorrespondenten, skaU det finnas minst 20 000 s. k. rådgivare frånUSA i . Underlåtenhetenatt röja undan minfälten i DRV;s farvatten. k. polisoperationer i och . Bombningarna avLaos och Cambodja. USAs operationer i fortsätter liksom på egen handäven sedan i belysning fått begränsade möjligheteratt fortsätta pacificeringsoperationema i . Den enda skillnadentycks vara att det nu kläms fram en del fakta som annars skulle ha blivit kändalångt . Men man kan fråga sig vad fakta hjälper, om kriget ochavtalskränkningarna fortsätter som förut. Och vad hjälper det att några avsnittav det snaskiga spelet om och med regeringsmakten i exponeras, när detaldrig har krävts några trovärdiga argument aUs, inte heUer , för attfortsätta med förstörelsen och utrotningen av folken i ? underkastades biträdande försvarsministern . Doohn en utfrågning inför , ett avrepresentanthusets försvarsutskott. Han uppgav då, enligt International HeraldTribune , att från Parisavtaletsundertecknande tUl den 30 aprU hade fällt bomber överCambodja. Detta hade åstadkommits genom 12 136 s. k. strikes "strike" är en bombfällning med ett plan - tUl en kostnad av 159,5 mUjoner doUar, dvs. omkring 750 mUjoner svenska kronor.Doolin uppgav att hade fäUt 63 082ton bomber över tUl en kostnad av , aUtså bortåt enhalv miljard svenska kronor. Omfattningen av dessa bombningar över är enöverraskning även för mänga av oss som med aUa tUlgängUga data sökt följautvecklingen där efter och . Där har ju pågått etthemligt bombkrig , och det tycks fortsätta i stor skala ävenefter och . har det också kommit en utförlig officieU rapport omhur bombningarna av Cambodja leds från i . Det är ettunderutskott tUl senatens utrikesutskott som gjort en undersökning. Två avundemtskottets sekreterare, . Löwenstein och , har på ortoch ställe undersökt hur ordergivningen och koordineringen går tUl. Med envanlig kortvågsradio kunde de avlyssna kommunikationerna mellan bombflygarnaoch den personal som officiellt kallas flygattachéer men i realiteten alltsåleder bombningarna från i , huvudstaden i ett land somUSA officiellt skall bistå och försvara, inte förstöra. Överläggningen var härmed slutad. Ang. lokaliseringen av ett fredsförband till lokaliseringen av ett fredsförband till Herr försvarsministern ordet för att besvara i (m) framställdainterpellation, nr 11, och anförde: i har i en interpellationredan i januari till mig stäUt frågor rörande ett fredsförband i Arvidsjaur.Jag är ledsen att svaret dröjt, men jag har önskat invänta vissa kompletterandeutredningar. Försvarets fredsorganisationsutredning har i sinadelbetänkanden angående förutsättningarna för att förlägga ett nytt förband inorr påvisat att det inte innebär några militära utbUdningsproblem om ettfredsförband lokaliseras tiU . Överbefälhavaren som är ansvarig förkrigsorganisationen och chefen för armén som ansvarar för arménsfredsorganisation har frän sina utgångspunkter varit kritiska till en sådanlokalisering. Regeringen måste emeUertid väga in även andra faktorer vidsitt StäUningstagande. Det är t. ex. helt klart att fredsförbanden får svårigheteratt Ugga kvar i expansiva områden. De regional- ochsysselsättningspolitiska effekterna är andra viktiga faktorer. Undersökningar visar på att sysselsättningseffekten av ettförband i överstiger de siffror som nämns i InterpeUationen. Underen uppbyggnadsperiod kommer ca 250 personer att sysselsättas, främsti byggnads- och anläggningsarbeten. När förbandet är i drift kommer 450 tUl 500nya arbetstiUfällen att erbjudas i förhållande tiU nuläget. I dessa siffroringår verksamheten pä förbandet samt arbetstUl-fällen i kommimal och annan civUföljdverksamhet. Några alternativa civila projekt som ger sammasysselsättningseffekt föreligger inte. Ang. lokaliseringen av ett fredsförband till sammanhangkan också nämnas att tillstyrkt lokaliseringen. Inom försvarsdepartementet har vi gjort två ekonomiskakalkyler för det nya förbandet i . Den totala statsfinansiellabelastningen för förbandet uppgår till ca 150 mUjoner kronor i 1972 årsprisläge. Vid en samhällsekonomisk kalkyl uppgår kostnaden tUl mellan 40 och 75mUjoner kronor. FinansieUt betyder förbandsetableringen i attvissa andra fömtsedda investeringar inbesparas. DärtUl kommer inkomsterna frånmarkförsäljningen i . Dessa poster motsvarar cirka en tredjedel avinvesteringskostnaden. Resten tas utanför försvarsramen. 1 en proposition som läggs fram före riksdagenshöstsession kommer regeringen att föreslå att K 4 i flyttas tillArvidsjaur. Vidare föreslås att S 1 i flyttas tiU där P 1nedläggs. Antalet värnphktiga i kommer att vara oförändrat. Ohka möjligheter undersöks för att lösa de sociala problemsom är förenade med att värnplUctiga måste utbildas på platser som ligger långtfrån deras hemorter. Vidare sker viss försöksverksamhet bl. a. med en sådanförläggning av utbildningstiden att de värnpliktiga kan få längre sammanhåUenledighet. Dessutom räknar vi med en ökning av antalet fria permissionsresor tUli slutet av dä den första kontingenten kommer tUl . i (m); Jag ber att fä tacka försvarsministern försvaret pä min interpellation. Svaret har dröjt väldigt . Det är ovanligt när detgäUer svar från försvarsministern de brukar normalt komma mycket snabbt menden långa väntetiden har på intet sätt gjort det här svaret bättre. Det är ettur mänga synpunkter upprörande besked som försvarsministern har lämnat.Det är upprörande frän såväl skattebetalarnas som de vämplikt-igas synpunkt. Ingen har självfallet någonting emot att fårett rimligt lokaliseringsstöd, så att denna ort kan fortsätta att utvecklas.Men det är en sak för sig, och den saken skall inte kopplas ihop med försvaretsfredsorganisation på det sätt som har skett. Om det mUitära värdet av ett fredsförband i ärde mUitära experterna så gott som ense. Jag har i min interpeUation erinrat omvad överbefälhavaren har sagt om ett förband i . Han säger isammanfattningen av sitt yttrande tiU försvarsmmistern för det första "attnågot nytt utbUdningsförband i inte erfordras" och för det andra"att inga direkta mUitära skäl talar för ett nytt mUitärt förband iArvidsjaur". Vidare säger överbefälhavaren "att om av samhällsekonomiskaoch lokaliseringspolitiska skäl ett förband skall förläggas tiU allagmndinvesteringama och följdkostnaderna av dessa samt merkostnaden som blir enföljd härav och driften av utbUdningsanstalten skaU bestridas utanförkrigsmaktens ekonomiska ram". Statsrådet trycker i sitt svar mycket hårt påsysselsättningen och på den lokaliseringspolitiska effekten. taställning tiU hans påstående att det skuUe skapas 400 å 500 nya arbetstUlfäUenvill jag dock påpeka att den här sysselsättningseffekten för delskulle ha blivit lika stor om detta förband hade lokaliserats tUl de Ukaledesutflyttningsdrabbade delarna av östra , dvs. Om man över huvudtaget skulle förlägga ett nytt fredsförband dit upp, så talar de militäraskälen klart för . Chefen för armén har i den här frågan anfört följande:"Andra alternativ för stöd åt övre måste undersökas. Jag förordari första hand utredning om upprättande av fredsförband inom Kahx försvarsområdesom är lämpligare än lokalisering tiU inlandet." Det är alltså en mUitär och en lokaliseringspolitiskaspekt som försvarsministern inte har tagit någon hänsyn tiU. Kostnaden för detta förband uppskattas i min interpellationtill . kommer försvarsministern med nya siffror,som ligger lägre. Men de siffrorna tror jag ärligt talat inte mycket på.Försvarsministern säger i sitt interpellationssvar att han har gjort en nyutredning om detta. Jag förmodar att den utredning han dä syftar på ärFredsförband i , som kom mUitära staber och andra tUl hända så sentsom i går, varför det självfaUet är helt orimhgt för dem eller för mig att göraen ordentlig utvärdering av materialet. Jag finner också det vara ettupprörande handlingssätt. Jag vUl emellertid citera något ur förordet tUl dennautredning för att belysa vad man kan ge för dessa siffror. Utredningen skriversjälv i inledningen följande; "Det ligger i den samhäOsekonomiska analysenskomplexa natur att några enkla formler för arbetet ej finns att tUlgå. "(Ni hör fikonspråket.) "Analytikern är här hänvisad tUl resonemangsvisabedömningar utifrån ett ofta ofullständigt informationsunderlag. Varjedeluppskattning inom totalanalysens ram kan självfaUet ifrågasättas eftersomanalyskedjan innehåUer en rad antaganden. Därför har vi sett det som ettoeftergivligt krav att explicit redovisa gmndläggande antaganden och hypoteserliksom att vidta känslighetsanalyser via variabelvariation på de punkter därosäkerhet bedöms föreligga." Om man tränger igenom denna kanslisvenska torde man kunnakonstatera att härmed menas att dessa siffror är ytterligt osäkra. Och det äraUtså de siffrorna som försvarsministern bygger sitt interpellationssvar på. Ett intressant uttalande i försvarsministerns svar är skall finansiera en del av Arvidsjaurförbandet med inkomster frånmarkförsäljning i . Enligt vad jag inhämtat är emellertid Uppsalakommun inte intresserad av att köpa ifrågavarande mark. Dessutom har kommuneninga pengar. Och mig veterligt har ett statsråd ännu inga möjligheter atttvinga kommuner att köpa mark som de inte är intresserade av. Det skulle varaytterligt värdefullt att få höra hur försvarsministern tänker få kommunatt köpa dessa markområden. Att flytta S 1 frän tUl kommer att kostabetydande belopp som inte är redovisade. Om man räknar ihop kostnaderna försjälva flyttningen och ombyggnaden av P I ;s kasern i samtpersonalkostnaderna, så visar en av de gjorda uppskattningarna att det kommeratt kosta ungefär 78 mUjoner kronor, en summa som försvars- Ang. lokaliseringen av ett fredsförband till Ang. lokaliseringen av ett fredsförband till ministerninte har redovisat i sitt interpellationssvar. Jag frågar varför. Vidare har de värnpliktiga vid S I vid uppvaktningar ochliknande sagt klart ifrån att de vUl behälla sitt förband där. Detsamma gällerde värnphktiga vid P 1 vid livgarde, som skäll läggas ner. Det kan isammanhanget vara intressant att erinra om att det är tredje gången under1900-talet som detta förband föresläs läggas ner, men det har varje gängåteruppstått. Det tyder inte på någon särskilt konsekvent planering avfredsorganisationen. K 4 skaU aUtså tiU . Men K 4 består bara av 300man, och Arvidsjaurförbandet skaU sysselsätta 650 man. Varifrån skaU de övrigakomma? Det sägs det ingenting om i interpellationssvaret. Men enligt vad manutgått från i tidigare resonemang skulle de komma från I 5 i , dvs.från halva fältjägarförbandet. Och detta innebär att vi förmodligen fårföljande rockad: jämtlänningarna får göra sin värnplikt i övre , iArvidsjaur, och då får man en brist pä värnphktiga i . Därför låter manstockholmarna göra sin värnplikt i . Allt detta är ur värnpliktssocialsynpunkt fuUkomligt orimligt. De sociala problemen för de värnpliktiga kommer att blibetydande om den här lokahseringen kommer tiU stånd. Det råder ingen som helsttvekan om det, och det är, man också medveten om från departementets sida. Manförutsätter nämUgen att man varje eller med hjälp av chartradejetplan skall flyga de värnpliktiga tillbaka till . Bara dessachartrade jetplan kommer att dra en extra kostnad av ca I mUjon kronorenligt en kostnadsberäkning som en resebyrå har gjort. Merkostnaden förArvidsjaurförbandet jag talar nu bara om driftkostnaderna kommer att bli ca3 utöver denna mUjon, alltså 4 mUjoner av skattemedel. De värnpliktiga skall få förbättrade sociala förhåUanden,säger i sitt svar. Det låter sig naturhgtvis sägas, men devärnpliktiga har klart och entydigt slagit fast bl. a. vidvärnpliktsriksdagama att de i första hand begär att fä göra sin värnplikt sånära hemorten som möjligt. Det tycker jag är fullkomligt rimligt, bl. a, därföratt vi har en betydligt lägre giftermålsälder . Många av devärnphktiga är gifta eUer sammanboende när de gör sin första tjänstgöring. Ensådan utflyttning som skaU ske ställer alltså till sociala problem, som vimed hjälp av andra anslag får klara av aUtså via de sociala kostnaderna. Försvarsministern säger i sitt svar att flyttningen skallge ett tUlskott av arbetstiUfällen på mellan 400 och 500. Siffrorna är, som jagsade, osäkra, men jag är övertygad om att de ligger för högt bl. a. därför attde befäl man nu flyttar tiU av naturliga skäl kommer att medförahustrur, som kommer att vilja ha sysselsättning i . Många av demkommer att ha väl sä goda kvalifikationer som de kvinnor som tidigare finns påorten, och detta kommer självfallet att innebära ett ökat tryck i fråga omsysselsättningen i . TUl slut, herr talman: kan alltså uppskatta kostnadentUl bortåt som skaU tas av skattepengar plus extradriftkostnader på per är för denna lokalisering. Hade detinte varit rimligt att försöka ge något annat lokaliseringsalternativ,särskilt i ett läge då försvaret har utomordentligt knappt med pengar ochvi lägger ned förband undan för undan? Jag tycker att det hade varit rimhgt. säger försvarsministem att man inte har kunnat finnanågot annat lokaliseringsalternativ. Det förefaller mig också litet märkligt.Regeringen har åtminstone tidigare varit nog så påhittig när det gäUt att hittacivila lokaliseringsprojekt. Och nog skulle väl regeringen, om den verkligenhade velat lägga manken tiU, kunnat klara av detta också för del!Så förfärligt många sysselsättningstUlfällen blir det ändå inte som det härförbandet kommer att ge. Det kommer inte att röra sig om mer än ett 60-talcivUanstäUda för att bara ta ett exempel. I min interpellation ställde jag tre frågor.TiU att börja med frågade jag när vi skulle få ett besked om stäUningstagandetUl . Det har vi aUtså fått . Vidare frågade jag omkostnaderna om detta förband ändå skulle komma tUl stånd skuUe tas utanförramen. Det har jag fått besked om när det gäller investeringskostnaderna, menicke när det gäller driftkostnaderna, och därvidlag skulle jag vilja efterlysaett besked frän försvarsministerns sida. Min tredje fråga var om statsrådet ansåg att frågan om ettfredsförband i borde lösas i samband med ett ställningstagande tiUfredsorganisationsutredningens totala bedömning av arméns framtida fredstidaorganisation. Inte heller en sådan lösning har statsrådet velat säga ja tUl,vUket jag också tycker är ytterligt beklagligt. Vi kommer att fä en radförbandskaruseUer , och det är icke av värde vare sig fördet mUitära försvaret, för den svenska ekonomin eller för de värnpliktiga somkommer att drabbas. Ang. lokaliseringen av ett fredsförband till När har läst den utredning somhan tycks ha fått i går kanske vi kan diskutera de kalkyler ochkalkylantaganden som finns där. Jag tror att kommer att finna attdet är en mycket intressant utredning som gjorts inom departementet. Är det så att flyttningen tUl inte hartUlstyrkts av någon militär expert? Den förste som aktualiserade denna frågavar mUitärbefäl-havaren i , general . Vi utbildar vaije år isödra och värnphktiga, som sedan krigsplaceras i Norrlandsförbandoch som i händelse av mobUisering eUer krig skall tjänstgöra där uppe, i en fördem ofta främmande mUjö; de har fått sin utbUdning under andra geografiska, topografiskaoch klimatologiska förhåUanden. Det har en viss betydelse att sä stor del sommöjligt av de soldater som skall vara krigsplacerade i får sinutbUdning där. Vi har dessutom mycket stora svårigheter att skaffatUlräcklig övningsmark i närheten av de samhäUen i meUersta och södra vi har våra fredsförband. Jag viU bara erinra om den strid vi har häri om Remmene skjutfält; motståndet mot att vi där skaffar oss ettriktigt skjutfält fortsätter. Jag förutser att svårigheterna att utvidga våraövningsplatser i södra och meUersta kommer att öka. Kvar står dåmöjligheten att i norra få fram tillräckligt stora övningsfält,övningsfält som på grund av den vapentekniska utvecklingen ständigt mästeförstoras. Ang. lokaliseringen av ett fredsförband till Jag skulle tro att flyttningen av dragoner frånUmeå till kommer att följas av ytterligare flyttning av fredsförbandtUl norra . Vi har söder om 33 fredsförband, norr om . öva kommer att tvinga upp fler tUl . Till dem som tUlstyrker denna flyttning hör, om jag ärriktigt underrättad, huvuddelen av personalen på det förband som skall flyttatUl , personalen på dragoner, K 4, i . Beträffande lokaliseringen till av ett förbandsom skulle flyttas till det inre av övre vill jag säga att det ärarbetsmarknadsmyndigheterna som har bestämt platsen. Det fanns andra samhällenpä förslag, men ansågs vara det samhälle som bäst hade behov avarbetstUlfäUen, eftersom befolkningsutvecklingen inom kommunen har varit mycketnegativ; befolkningen har minskat på tio . Där har viaUtså av regionalpolitiska skäl följt rekommendationerna från den myndighetsom i första hand har ansvaret för detta.