prot · FW0968 · 1973-12-31 00:00:00 — Den motionen behandlades av civUutskottet, som uttaladeatt det bör skapas både formella och reella förutsättningar för attbeleckningsreformen kan genomföras på del sätt som har uttalat sigför. Då är frågan: Hur skaU detta ske? Jo, det skaU ske genomatt och lantmäteristyrelsen samarbetar. RiksantikvarieämbetetskaU göra en granskning från kulturhistorisk synpunkt och lantmäteristyrelsenskall göra en granskning från lantmäteriteknisk synpunkt, och sedan skaU mansamarbeta för att få fram ett slutgUtigt förslag. Helt naturligt medför denna granskningsuppgift mera arbeteför - ämbetet får sig en ny arbetsuppgift anförtrodd. har ju att behandla riksantikvarieämbetetsanslagsäskanden. Dessa äskanden framfördes i statsverksproposilionen, och isamband med alt den behandlades hade vi också all behandla motionen 908, därdet hemställdes om inrättande av två nya tjänster som extra antikvarier vidriksantikvarieämbetets fornminnesavdelning. Motionärerna begärde härför ettanslag på , så att dessa extra antikvarier skuUe kunna fullgöradet extra arbete som granskningen av ortnamnen i fastighetsbeleckningsreformenkräver. Utskottet har inte ansett sig ha anledning att pröva debegärda tjänsterna för detta ändamål, men vi har gjort den bedömningen allriksantikvarieämbetet behöver anslagsförstärkning för all klaragransk-ningsuppgifl:erna och vara i takt med lantmäteriet. Därför har utskottetföreslagit att anslaget räknas upp med . säger reservanterna att någon uppräkning inte behövs trots atl de i sin reservation har skrivit att frågan kommit i etl annat lägeän vid budgetbehandlingen av anslagsäskanden sistlidnahöst. Det är riktigt att frågan har kommit i ett annat läge genom att riksdagenbeslutat atl formeUa och reella förutsättningar skall skapas för attbeteckningsreformen skaU kunna genomföras på det sätt som meningen är. Men dåhar vi i utskottet ansett del vara riktigt all del utskott som har att behandlaanslagsframstäUningen också ser till att det finns medel för beteckningsreformensgenomförande. Kulturulskottel har här haft att så realistiskt sommöjligt bedöma gjorda framställningar rörande . Vi harhaft att ta stäUning till hur mycket pengar som skulle anslå, och vihar ansett oss böra beakta de nya arbetsuppgifter som lagts på riksantikvarieämbetet.Viir bedömning har aUtså varit, atl om reella förutsättningar skall kunnaskapas, så krävs det medel. Och jag kan inte finna atl vi på annat sätt ängenom atl medel beviljas kan säkerstäUa möjligheter altmedverka i reformarbetet i den utsträckning som vill att det skallske. Enligt min mening kan man här inte hänvisa tillcivilutskottet - som kulturulskoltets vice ordförande gjorde eftersomcivilutskollet inle har haft anslagsfrågan tiU behandhng och mte heUer haruttalat sig om den. Där var man givetvis medveten om vilket utskott som skullebehandla frågan om anslag. Vi har fåll inle bara civilutskottels utan även riksdagensbesked orn vad som skall göras beträffande fastighetsreformen, och då har viansett all del gäUer för oss att skapa de reella förutsättningarna för atlarbetet skall kunna bli utfört så som begärl. har prövat anslagets storlek, ochutskottets majoritet har föreslagit en ökning av anslaget tillrUcsantikvarieämbetet, och jag ber , herr talman, alt få yrka bifaU tUlkullurutskoltels hemstäUan i utskottets belänkande nr 12. 1 delta anförande instämde (). Förvaltningskostnader vid riks-antikvarieämbe-tet ochstatens historiska museum HerrLARSSON i (s): Efter att ha lyssnat tiU kulturutskottetsordförande i Lane-Herrestad kan jag nu slå fast att han vUl kommaifrån vad redan genom civUutskotlets betänkande nr 7 har sagt.Eftersom kulturutskottels majoritet i och med anslagshöjningen har prövatkostnadsfrågan har utskottet också enligt reservanternas mening lagt fastbeloppet. Delta kan då leda tiU alt Kungl. Maj t vid sin prövning finner alt ensakbehandling redan är gjord under förutsättning all följer utskottsmajoritelen- och Kungl. kan då anse sig förhindrad all göra en objektiv prövning avde höjningar som erfordras för medverkan igranskningsarbelet i samband med beteckningsreformen. Det är denna principiella synpunkt som vi reservanter harvänt oss mot. När ena veckan sagt ifrån att Kungl. skaU prövafrågan har vi som utgör utskottets minoritet fatlat det hela så i motsats tihkulturutskottets ordförande - atl vi inle skall besluta omanslagshöjningen och anslagsanvisningen, utan det bör ankomma på Kungl. Majt.Genom det här ståndpunktstagandet som majoriteten har gjort är det mycketmöjligt att inte får erforderliga belopp ommajoritetens hemställan vinner bifall. I varje fall kan intefördelningen ske efter prövning av Kungl. , om utskottsmajoriletens förslagatl skall fatta beslut om anslagshöjningen vinner bifall och därmedalltså slås fast alt skulle vara det belopp som erfordras. Därför vUljag fortfarande yrka bifaU tiU reservationen. i Lane-Herrestad (c): Maj:l skall pröva, säger herr viceordföranden. Ja, men vad vi föreslår från utskottsmajoritetens sida är attriksdagen skaU ge Kungl. reeUa möjligheter alt förverkliga del somriksdagen redan har sagt skaU förverkligas - och det kan ske genom attriksantikvarieämbetet får resurser att göra den granskning vi vill ha. Del är inle rikligt alt nu säga att utskotlsmajoriteten pådetta sätt låser beloppet och dess användning. Utskottet har, liksom alla andrautskott, i denna fråga, liksom i andra frågor som gäller anslag, all göraberäkningar av huruvida en ökning av anslaget är nödvändig för alt man skallkunna uppnå önskade resultat. Om går med på vad utskottet föreslår har ämbetet att Statsbidrag tiU viss del av verksamheten vid Göteborgsmuseer m. m. försökaklara sina uppgifter inom den givna anslagsramen. Finner sedan ämbetet att delinle är möjligt att klara uppgifterna får ämbetet begära rätt alt överskridaanslaget. Överläggningen var härmed slutad. Ulskollets hemställan bifölls. Propositioner gavs på bifall lill dels utskottetshemställan, dels reservationen av i m. fl., ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr i begärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposilion: Den som vUl all kammaren bifaller kulturutskottets hemställan i betänkandetnr 12 punkten 2 röstar ja, den det ejviU röstar nej. Vinner nej har kammaren bifallit reservationen av i Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr i begärde rösträkning verkstäUdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: § 18 Statsbidrag till viss del av verksamheten vid museer m. m. Föredrogs kulturutskottets betänkande nr 16 i anledning avmotioner om statsbidrag lill viss del äv verksamheten vid museer m.m. Verksamheten vid åtta museer har enriksomfattande betydelse. Kostnaderna är av sådan storleksordning att det inteförefaller rimligt all ensam står för dem. Jag tycker att detförefaller skäligt att staten stöder denna kulturella verksamhet, särskUt somden, som jag nämnde, har riksbelydelse. särställning som kultureUbidragsgivare är också mycket markant. Är 1970 var de offentliga utgifterna ilandet för museer, utställningar och konst totalt 81 mUjoner kronor. Av dessapengar svarade staten för 43 mUjoner kronor, landsting för 8 miljoner kronoroch kommuner för . svarade delta år för intemindre än 8,3 mUjoner kronor. Under det besök som vi i kullurulskollelgjorde i för blev det klart för oss att man frånGöteborgs sida nu satsar . Allmuseerna i har riksbelydelse framgår bl. atl arkeologiska och historiska museet i fyllerden funktion i kommunen som landsantikvarierna fyller i länen och därigenomfungerar som i andra landsdelar, alt museet i liksom ,industri-museet och konslslöjdmuseel genom sitt ämnesinnehåll och sinstorlek fyller riksmuseernas uppgifter i , atl del museet genom sill sakinnehåll kanförväntas få en aUt större betydelse för museiverksamheten i ochsom informationskälla i miljövårdsfrågor där, att museet i i frågor ominternationeUt samarbete med sina faklasamlingar om harriksbetydelse jämförbar med motsvarande museum i , varför också ur densynpunkten statligt huvudmannaskap borde övervägas. Jag har i en motion också fört fram tanken på att detkunde vara aktuellt med ett statligt överlagande av markfaunainventeringen vidnaturhistoriska museet. Vid detta museum påbörjades en inventeringav vissa lägre marklevande djurgruppers utbredning och förekomslsäll. Projektethar fortgått aUlsedan dess och efter hand utvecklats till en av de mestomfattande inventeringarna i svensk zoologisk historia. Denna inventering syftar till all klarlägga faunansmönster, utbred-ningsförhåUanden osv. Del har samhällelig betydelse avrikskaraktär från naturresurs- och mUjövårdssynpunkt, men den omfattningarbetet fått har efler hand blivit mycket betungande för museeti . Det lar arbetskraft och lokalulrymmen från den kommunalamuseiverksamheten. musei- och ulställningssakkunniga har i principuttalat sig för ett bidrag av statsmedel till museiverksamheten i ochhar sagt alt statsmakterna måste erkänna Göteborgsmuseernas roU som institutionermed mer än en rent uppgift. MUS 65 framhåUer atl det är frånrättvisesynpunkt ofrånkomligt atl en viss del av etl ekonomiskt tillskott måsteställas till förfogande av staten. Man har såsom rekommendation beslutatförorda en bidragssumma om . har kulturutskottet behandlat detta ärende positivt,och jag har inte alls någon kritik att rikta mot kulturutskottets behandling.Jag vill endast trycka på det som ulskoltel här säger, nämligen att det"på goda grunder", som det heter, "hävdas all verksamheten liUviss del går utöver vad som normalt är all betrakta som en primärkommunaluppgift". Utskottet förutsätter all frågan om statligt bidrag tiU Göteborgsmuseer för sådan verksamhet som är av rikskaraktär kommer atl prövasi positiv anda i samband med all stäUning las till musei-ochulstäUningssakkunnigas betänkande i övrigt. Jag hoppas alltså på detta och på atl resultatet avkulturutskottets belänkande skall bh positivt snarligen. Under detta anförande överlog herrtredje vice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. Statsbidrag tiU viss del av verksamheten vid Göteborgsmuseer m. m. den 12 aprU 1973 Produktionsbalansen inom jordbm-ket och avsättningen avjord-bmksprodukter, m. m. HerrTORWALD (c): Redan på vårriksdagens första dag väckte iGöteborg och jag motionen 35. Där har vi i huvudsak redovisat just vadföregående talare har anmält, varför jag inte tänker gå särskilt in på det. Jagär mycket tacksam över det sätt på vilket utskottet har behandlat vår motion.Man har refererat del mesta av vad vi anfört i motionen beträffande bakgrundentUl att museiverksamheten i uppenbarlijen har rikskaraktär, varför viockså har ansett att den borde få stöd enligt samma regler som gäller för demuseer av motsvarande karaktär som finns exempelvis i . Jag har glatt mig särskilt mycket åt att utskottet hartiUmötesgått vår anhållan i motionen om ett besök på platsen för att studeraförhåUandena vid Göteborgsmuseerna. Det framgår också av utskottets betänkandeatt man har blivit väl medveten om atl museiverksamheten i inte baratillgodoser lokala intressen utan atl den har en sådan omfattning ochinriktning att den tillgodoser även riksintressen. Dessutom vänder sig mycketav museiaktiviteterna tUl skolungdom och bör därför helt naturligt stödjas medmer än bara lokala medel. Jag är tacksam för den behandling som motionen har fått ikulturutskottets betänkande nr 16 och har inget annat yrkande än utskottets. Överläggningen var härmed slutad. Utskottets hemställan bifölls. § 19 Föredrogs kulturutskottels betänkande nr 17 i anledning av motion om översyn av bestämmelserna om tillvaratagandeav fornfynd. § 20 Produktionsbalanseninom jordbruket och avsättningen av jordbruksprodukter, m. m. Föredrogs jordbruksulskoltetsbetänkande nr 14 i anledning av motioner angående produktionsbalansen inomjordbruket och avsättningen av jordbruksprodukter, m. m. i Skegrie (c); I motionen 1388 har vi från sidauttryckt farhågor för att jordbrukets avsättningsmöjligheter inom EG-marknaden,sedan denna utvidgats framför allt med , kan komma att försvåras. Detkan nämligen befaras att vår tidigare export av jordbruksprodukter på denengelska marknaden nu kan komma i fara. exporterade vi tUl den engelskamarknaden jordbruksprodukter till ett värde av , vilket av exporten. Men även vår export tiU de tidigare EEC-staternakomrher att beröras av del nya tiUskottet till marknaden, eftersom Danmarkfår lättare all komma in på den marknaden än vi. , 1969-1971,sålde vi för ca 300 mUjoner kronor liU de sex förutvarande EEC-staterna. AUtsåär det en ganska betydande avsättningsmarknad för jordbruket som kan komma attnaggas i kanten och fä mindre utrymme i fortsättningen. har emellertid sagt att den s. k.blandade kommittén, som man har tillsatt för att administrera vårthandelsavtal med EG-marknaden, även skaU ta upp frågor om utvidgning avjordbruksexporten såsom begärts i motionen. Det är myckel bestämdaförsäkringar härom som görs i betänkandet, och jag viU gärna tro att dessauppgifter är riktiga, eftersom jag förmodar att de emanerar från kanslihuset.Fördenskull har motionärerna godtagit försäkringarna, även om jag för egen delhelst vill se konkreta åtgärder i den riktningen innan jag blir aUdelesövertygad om uppgifternas riklighet. Vi häri ett särskilt yttrande redogjortför vissa förhåUanden som talar mot atl denna blandade kommitté kan komma altspela den roll som man från regeringspartiels sida försäkrar att den skaU göra.Som jag förut sagt räknar jag emellertid med att regeringspartietsrepresentanter i jordbruksutskottet inte lämnar sådana försäkringar och därmedmotsätter sig bifall till motionen, om inte detta ståndpunklslagande harförankringar i kanslihuset. Ansvaret för alt jordbrukets försämrade exportsiluationkommer att bevakas och las upp lill förhandlingar i syfte att öka exportenvilar alltså i och med dessa försäkringar i första hand påjordbruksdepartementet. Jag vill inle bestrida atl denna blandade kommittéredan har gjort vissa ansatser för att få jordbruksexporten under prövning. Detskedde vid ett sammanträde . Men tyvärr ställde sig den gångenEG-representanterna ganska kallsinniga tiU de krav som framfördes från dennablandade kommitté. Därför har vi i det särskilda yttrandet framfört denmeningen, alt därest kommittén icke skuUe kunna fylla de uppgifter somregeringen tänkt sig, bör man överväga all lillsälla ett särskilt arbetsutskottför denna direkta förhandlingsuppgift. Jag har aUlså inte något annat yrkande än bifaU tUlutskottets hemställan, men jag viU gärna uttala förhoppningen atl vad utskottetanfört verkligen kommer atl leda lill samma resultat som motionärerna avsåg atluppnå. Produktionsbalansen inom jordbruket och avsättningen avjordbruksprodukter, m. m. Frågan om produklionsbalansen inomjordbruket, som berörts i delta betänkande, är en myckel viktig fråga, både förjordbrukarna och för folkhushållel i dess helhet. Idealet skulle självfalletvara all vi kunde producera precis lagom mycket för att täcka konsumtionen inomlandet av sådana hvsmedel som vi med fördel kan producera. Förjordbruksproduktionen som sådan skuUe det också vara bra om vi kunde producerat. ex, alla de fodermedel som behövs för basproduktion och förädling. Tyvärr ärdet inte så, utan vi måste importera åtskilligt både av fodermedel och avlivsmedel som vi i och för sig skuhe kunna producera här, I stället har viibland betydande överskott av spannmål. Eftersom jordbrukarna själva får betala de överskott som måste den 12 aprU 1973 Produktionsbalansen inom jordbm-ket och avsättningen avjordbruksprodukter, m. m. avsällaspå utlandsmarknaden ofta liU mycket låga priser - innebär obalansen atl våraresurser utnyttjas på ett både oklokt och oekonomiskt sätt. Fullständig balansär det givetvis aUdeles omöjligt all uppnå vi har ju mycket varierandeskördar år för år. Men del skulle vara fullt möjligt att uppnå en betydligtbättre produklionsbalans än vad vi har. Även med den nuvarande obalansen är del självfallet ingennackdel för jordbruket - något som ibland har påståtts - när det blir etl gottskördeår. Samfällt innebär naturligtvis alltid en god skörd också bättreekonomi för jordbruket som helhet. Men med den prisreglering vi har kan detändå, även vid goda skördar, bh betydande bekymmer för den enskUdejordbrukaren. I vårt långa land är det myckel varierande förhållanden när detgäller väder och annat. Även om totalresultatet vissa ' år kan vaia mycketgott, kan del på många områden vara under medelskörd eller ungefär medelskördför jordbrukarna. Så var det t. ex. då förutsatta prishöjningaruteblev tUl följd av alt lotalskörden var ganska god. Betydandekostnadsökningar som skulle ha mötts av ökade priser medförde stora bekymmerför de jordbrukare som inle fick vare sig goda skördar eUer ökade priser varesig på spannmål eller mjölk. Både för jordbruket och för samhäUet är del olyckligt attvi som vi ofta har etl stort spannmålsöverskott måste importerabetydande mängder protein både som foder och för direkt mänsklig konsumtion. Enbättre balans kanske kan åstadkommas av jordbrukarna själva, men inommoderata samlingspartiet anser vi att del är rimligt och nödvändigt atlstatsmakterna i varje faU under en övergångslid hjälper tiU att åstadkomma enbättre situation i detta avseende. Det kan ske på det handelspolitiska området,t. ex. på EG-marknaden, som i Skegrie talade om. Det kan skegenom ökad bislåndshjälp i form av livsmedel, genom ökad forskning påalternativa grödor, där sojabönan kan nämnas såsom exempel, genom ökad odlingav sockerbetor - ett område där vi långt ifrån är självförsörjande - och genomlagring av tUlfälliga överskott. Vi vel inte hur den framtida situationen i världenblir. Tecken tyder emellertid på att överskott, som måste sähas liU lågapriser, i en snar framlid kommer atl utgöra en efterfrågad vara, som kan sähastill marknadsmässiga priser. Enligt en artikel för sedan i den kändaamerikanska tidskriften har läget för det amerikanska jordbruket undersenare tid blivit radikalt förändrat. Lagerhusen har så gottsom tömts på spannmål. Man har sålt betydande kvantiteter framför allt tiURyssland. Man har kommit i gång med handeln på och hoppas också att denjapanska marknaden skaU öppnas. Utvecklingen i har inneburit all prisernapå t. ex. vete har höjts ganska avsevärt. Man räknar med att man skallkunna öka jordbruksproduktionen och ta bort de produktionshämmande regleringaroch subventioner som finns, t. ex. i jordbanksystemel. Vi vet inte hur det bhr , men det är aUtsåmöjligt alt vi över huvud taget inte behöver tala om besvärande överskott.Oberoende härav är det dock självfallet angeläget alt man får en godproduktionsbalans inomjordbruket i vårt land. 1 motionen 783 har jag tUlsammans med några kamrater inommoderata samlingspartiet tagit upp just produktionsbalansen inom svensktjordbruk. Vi motionärer menar att det är angeläget att statsmakterna på aUaområden där så är möjligt stöder strävandena att nå en bättreproduklionsbalans. Utskottet instämmer i motionärernas synpunkter ochförutsätter att jordbruksutredning skall få fram material som gör detmöjligt att vidta åtgärder som kan tillgodose motionens syfte. Mot denna bakgrund har det inte funnits anledning altdirekt yrka bifall tiU motionen eller reservera sig tiU förmån för den. Jag hardärför, herr talman, inget särskUl yrkande ulan lUlstyrker utskottels förslag.Jag har dock velat anföra dessa synpunkter. i (s): Förehggande utskottsbetänkande är enhäUigt.Utskottets ledamöter delar den uppfattning som förts fram, nämligen alt manskall försöka få balans i jordbruksproduktionen. De som suttit med i utskottetkänner tiU alt det finns en kommitté lanlbruksekonomiska samarbetsnämnden som har arbetat och presenterat ell visst malerial. Det farväl då 1972 årsjordbruksulredning ta ställning lill. Jag skall inle förleda mig liU att gå in i någondiskussion med . Det skulle vara att dra ut . Jag vUl endastframhålla att det givetvis också är ett konsumentintresse att man slipperexportera aUtför myckel tUl priser som är betydligt subventionerade. Det är ingalundabara jordbrukarna som betalar. Jag lar ett exempel för att visa detta. Jordbrukarna får för vete, men kvarnarna får betala . tror väl inte alt jordbrukarna,om del gick att helt få balans här, skulle kunna ta ut per deciton.Jag har velat nämna detta som ett exempel. Beträffande de frågor i Skegrie tog upp harvi hänvisat tiU vad utrikesutskottet sade . Utskottet anförde allSverige med hänvisning tiU artikel 15 i det avtal som träffats mellan Sverigeoch EG-marknaden ämnar la upp dessa frågor. Vi förutsätter att så kommer attske. I det särskilda yttrandet av i Skegrie m. fl.sägs all i den händelse något resultat inle uppnås på den vägen bör deltillsättas en särskUd kommitté. Utskollsmajorilelen tror emellertid alt denblandade kommittén har möjligheter att ta upp de här problemen. Del finns etl särskilt yttrande till, av . Hanhar gått mera på djupet med problemen och åberopar storheter som ,och någon amerikansk skämttecknare. anför att det språk somanvänds på jordbrukspolitikens område inte är förståeligt för lantbrukarna ochalt del föreliggande belänkandet är etl bevis för del påslåendet. Men herrTakman har skrivit under detta betänkande som han alltså anser vara för svårtför jordbrukarna all begripa. säger all stilen kan spåras tillbaka tillpropositionen , som han kaUar den agrara motsvarigheten till KarlXII.s bibel. Min teologiska kunskap är alltför dålig för alt jag skall kunnaverifiera detta. Produktionsbalansen inom jordbm-ket och avsättningen avjord-bmksprodukter, m. m. den 12 aprU 1973 Produ ktion sbalan-sen inom jordbruket och avsättningenav jordbruksprodukter, m. m. men jaggissar alt har studerat den saken bättre. Den andra storhet som nämner, , var somalla känner tiU en stor tänkare. Han fick inle liUfäUe all gå i skolan utanuppfostrades av sin far och blev bl, a, en framstående fysiker. atl jordbruksministern har haft "princip i grytan",och del är ju inte dåligt. menar nog all jordbruksmmistern går likagrundhgt till väga som gjorde i olika hänseenden. Han var som jag sadeen stor tänkare och forskade i bl, a, "vätskors rörelse". Däremot vetjag inle om han sysslade med jordbrukspolitik. Om menar att delsätt på vilket de här frågorna handläggs av departementschefen ochtjänstemännen i departementet är grundligt så håller jag gärna med honom omdet. Sedan kommer snabbi över tiU en anekdot om enamerUcansk jordbrukare som skriver till sin kongressledamot och ber om entusendollarscheck för all han skaU låta bli alt föda upp grisar. Jag tycker attherr borde ha kunnat finna någon person som haft befattning medgrispremier utan alt han behövt kravla över , Nå, detta var så att säga htet vid sidan om. skrivit under det enligt hans mening språkligt sett obegripliga utskottsbetänkandesom här föreligger. Med vad jag här sagt ber jag atl få yrkabifall liU utskottets hemställan. HerrTAKMAN (vpk): Jag skall inte gå in på de semantiska frågorna. Jag hargjort det i mitt särskilda yttrande. Jag vill bara erinra om attjordbruksministern gjorde ett intervjuultalande med anledning avrekordskörden. Det hade som bekant bhvit ell spannmålsöverskott på 1,5 miljonerlon eller så där. Jag hörde inte uttalandet och såg inle jordbruksministernsmin, men ambassadören för ell av de länder som får mycket bistånd från Sverigehade hört uttalandel och sett jordbruksministern och kom för all få enförklaring, 1 hans hemland, sade ambassadören, var jordbruksministern glad närskörden blev god och ledsen när skörden slog fel, men här i var deltydligen tvärtom. Del hade blivit en redordskörd och jordbruksministern verkadedjupt oroad. Hur kunde del komma sig? Och hur stor måste rekordskörden vara förall jordbruksministern i skuUe strö aska i håret och bete sig som enförtvivlad man?