prot · FW0950 · 1973-12-31 00:00:00 — Det blir delvis en upprepning av vad jag anförde i den härkammaren , då denna fråga också debatterades. Är 1930 fanns i nuvarande kommunblock 30 805invånare. Är 1960 var siffran nere i 27 007 och 1970 i 23 540. Mellan 1960 och1970 hade befolkningen i nämnda kommunblock alltså minskat med 3 467 personer.Detta är den största befolkningsminskning som något kommunblock i Gävleborgslän kan uppvisa. Är 1972 hade befolkningssiffran ytterligare minskat och vardå 22 500. För att hålla denna befolkningssiffra krävs att fram till år1980 får 2 500 nya arbetstillfällen enligt den länsplanering som gjordes 1967. Huvudorsaken till den hittillsvarande utvecklingen är deprivata skogsbolagens hänsynslösa rationaliseringar av skogsbruket. De enormakaUiyggena vittnar härom. Men det är inte bara rovdriften i skogen som är utmärkandeför skogsbolagen. Korsnäs-Marma, och Ala och bruk har haftstora skogskontor förlagda till . Samma har varit förhållandet medskogsägareföreningen och domänverket. Utmärkande för samtliga har varit att deuppträtt på samma sätt, dvs. de har flyttat sina förvaltningar från Ljusdal.Under hela den tid som denna negativa utveckling pågått har den motiverats medatt den är nödvändig för den ekonomiska tillväxten. Människorna iLjusdalsblocket har medvetandegjorts om att det ekonomiskatillväxtbegreppet inte har gagnat dem. Det är mot bakgrunden av detta som man skallse den enorma uppslutningen för att bevara Mellanljusnan. Trots att storfinansensombud försökt att på olika sätt locka med erbjudanden för att få Mellanljusnanutbyggd och talat om hur mycket vackrare Mellanljusnan skulle bli efter enutbyggnad har opinionen inte låtit sig luras, tvärtom har den blivit ännustarkare. har helt plötsligt visat intresse försysselsättningen i . När människorna avslöjade detta argument komkraftverksbolagen med erbjudandet att skulle få 3 miljonerkronor att utbetalas med . Det intressantavar att detta erbjudande från storfinansen kom innankommunfullmäktige skulle ta ställning till frågan om Ljusnans öde.Kommunfullmäktige sade som bekant nej till utbyggnad. En opinionsundersökning beställdes av kraftverksbolagen.Resultatet blev så katastrofalt för beställarna att de försökte hemlighålladet. Men efter påtryckningar publicerades siffrorna: var emot och 15procent var för en utbyggnad. Argument om att exploateringen av Mellanljusnan ärnödvändig för den framtida energiförsörjningen är det ingen som längre påallvar vågar hävda. Enligt CDL skall vattenkraften, som 1970 svarade för av den totala elenergiförbrukningen, komma att svara Ändring i vattenlagen och utbyggnaden av Ljusnan Ändring i vattenlagen och utbyggnaden av Ljusnan Av tillväxten i elenergiförbrukning komma från andra energikällor än vattenkraft. Tillväxten iproducerad vattenkraft förutsätts bli ringa och utbyggnaden därav upphöra under1970-talet. Utskottsmajoritetens argument om att avvakta denSehlstedtska utredningen innan ställning tas till Mellanljusnans öde ärohållbart. Det finns ingen anledning att vänta på någon utredning. Ett årsintensiv debatt har gett tilhäckligt med fakta i ärendet. säger följande om Mellanljusnan: "Älvsträckanerbjuder ett rikt fritidsområde som inte får förstöras. Där har människor frånhela , med några timmars resväg, tillgång till levande strömfiskeav harr och öring. Någon motsvarighet till den aktuella älvsträckan finns intesöder om ." och kammarkollegiet har sagt nej tillutbyggnad, och dessutom har ett mycket stort antal organisationer sagt nej. Att en kraftverksutbyggnad skulle ge arbeteåt kanske 50 man från kan inte vara ett huvudargument för att förstöraett unikt stycke natur. Dessutom skulle en förstörd natur vid Ljusnan på ettallvarligt sätt göra det svårare för kommunen att locka till sig industrier ochsörja för befolkningens sysselsättning. Det finns flera avskräckande exempel påvad som hänt med kommuner som helt byggt ut vattenkraften. Resultatet harblivit ständigt sjunkande befolkningsunderlag. I har en överväldigande majoritet avbefolkningen kommit till den slutsatsen att miljön har långt större betydelseför den framtida sysselsättningen än de tillfälliga arbeten en kraftverksutbyggnadskulle ge. De anser med rätta att deras framtid i stället hänger ihop medriksplanering och regionalpolitik för folket - inte för storfinansen. För att bromsa upp den negativa befolkningsutvecklingen iLjusdalsblocket krävs att staten via AP-fonderna svarar för att en statligbasindustri, exempelvis verkstadsindustri, etableras i . Jag villmed detta yrka bifall till reservationen 3. HerrNILSSON i Agnas (m): När jag - tillsammans med satte mitt namn under motionen 54 till detta års riksdag var det min röst föratt Ljusnan skall bevaras. Jag är övertygad om att det är rätt. Jag har underkampen för hört många röster som har talat för att det inte blirnågon förändring av landskapet och att det bara är en vinst med en utbyggnad avälven, men jag har sett spår som förskräcker mig. Jag vet att strukturen i landskapetvid den berörda delen av Ljusnan är sådan att skadorna av reglering och dämningblir särskilt svåra, ja, obotliga. För mig är det inte fråga om storfinans, som om, eller om statskapitalism, som ligger i bakgrunden vid andra älvutbyggnader,utan det är fråga om att vi skall bevara sådana här älvar. Vi har inte råd attlåta skönheten och andra omistliga värden förstöras. Då det gäller principen att våra älvar inte skall byggasut har jag hela moderata samlingspartiet bakom mig, även deutskottsrepresentanter som just i denna fråga är på majoritetens sida ibetänkandet. reservationensskrivningar skiljer sig inte sä mycket. Men när jag röstar medreservationen, är det för att jag vill understryka skrivningen i reservationenatt ytterligare utredning om Ljusnan inte är behövlig. Det finns nog också ibakgrunden en lust att få hotet om utbyggnad avvärjt . Jaghar en skrämmande känsla av att det i det ekonomiska läge som råder kunde händanågonting farligt men jag medger att det bara är en skrämsel i bakgrunden. Jag tycker också att Ljusnans läge relativt långt söderuti vårt land betyder att den är ännu värdefullare som objekt för fritidsaktivitetoch turism, och därför yrkar jag bifall till reservationen 3. Ändring i vattenlagen och utbyggnaden av Ljusnan I detta betänkande behandlar vimotionsyrkanden som berör Ljusnans utbyggnad. Vi har tidigare här i riksdagenbehandlat denna fråga, och det är tråkigt att inte harkunnat göra ett klart uttalande mot en fortsatt utbyggnad av den här älvdelen. Det är nu fråga om en utbyggnad av fyra kraftverk, somskulle ge en total effekt på ca , och man räknar med ett medeltalpå ungefär . Det framstår då som klart att det i ett störreperspektiv är fråga om en ganska begränsad effekt. Utbyggnaden berör en sträckapå ca 5 mil. I förhållande till den kärnkraftsutbyggnad som planeras och pågårpå andra platser i landet framstår dessutom denna effekt som ytterligtbegränsad. Det har speciellt från socialdemokratiskt håll gjortsgällande att arbetskraftsfrågan varit avgörande för en utbyggnad. Skulleantalet anställda bh 250300, så kan man räkna med att antalet arbetstillfällenför ortsbefolkningen är 5075. Detta skulle då gälla tidsrymden 19741978.Huvudparten av den anställda arbetskraften skulle, som framgår av vad jag sade,inte komma från Ljusdalsregionen. Ljusnan som riksintresse har ventilerats i mångasammanhang, och jag skall här inte ge mig in på den diskussionen, eftersom mantycks vara enig på den punkten. Beträffande risken för erosionsskador finns det kanske enviss fara för att man nonchalerar de problem som kan vara förknippade härmed.Detta framgår av det yttrande som gjort tUl . Han påtalar bl. a. att man vid vissa strandpartier haruppenbara risker för sandflytning. framhåller vidare att om man iframtiden vill ha en ökad och intensifierad korttidsreglering, vilket vi kanräkna med, så innebär det en ytterligare ökad strandpåkänning. i går fanns det en artikel som imycket hög grad berör Ljusnan och dess behandling här i . Artikelngjorde gällande och såvitt jag kunnat konstatera verkar det vara riktigauppgifter att det finns västeuropeiska intressen som vill byggafritidsanläggningar inom det område som är aktuellt. räknar man medatt det skulle kunna bli ett mångmiljonprojekt med sysselsättningsmöjligheterför åtskilliga ortsbor. Man har också varit där för att studera området. Manhar räknat med att detta planeringsarbete skall fortsätta under förutsättningatt nu gör ett uttalande mot utbyggnad. Annars finns det risk för attandra länder kan bli aktuella för Ändring i vattenlagen och utbyggnaden av Ljusnan Vad man framför allt verkar vara intresserad av är älven samtsportfisket. Man bedömer tydligen ute i Ljusnan som relativt närbelägen.Detta gör att den argumentering som tidigare förts, att utbyggnaden skulle varaden enda tänkbara sysselsättningsfrämjande åtgärder i , nu intelängre är lika hållbar. Slutligen vill jag säga att det finns en mycket starkopinion i hela landet för att bevara Ljusnan. Vi vet också att uppslutningen iHälsingland för den här saken är mycket stark. Jag vill därför, herr talman, påpeka det angelägna i attriksdagen nu klart och tydligt säger ifrån att Mellanljusnan skall bevaras ochatt den nu aktuella utbyggnaden inte skall ske. Jag beklagar också den oheliga allians som finns mellansocialdemokrater och moderater i denna fråga. Det är tydligen så, att bolagensåsikter väger tyngre för socialdemokraterna än de naturvärden som äventyras.Finns det från socialdemokratiskt eller moderat håll den minsta förståelse förde naturvärden som står på spel, så bör man visa det genom att nu rösta förreservationen 3. Och jag vill ställa en direkt fråga till . Bådefröken och har anfört en del krystade motiveringarför att man inte kan stödja denna reservation man har påstått att det skullevara att föregripa de ställningstaganden som skall göras av dels utredaren,dels nästa års riksdag. Jag frågar : moderaternareservationen i sakfrågan ja eller nej? Jag yrkarmed detta, herr talman, bifall till reservationen 3. Fröken () kort genmäle: Jag skall gärna svara på den frågan. Vad vi har givit uttryck åt i utskottsmajoritetensskrivning är, anser jag, en uttalad uppfattning att Mellanljusnan bör bevaras.Det står klart och tydligt och ord för ord utskrivet. Vad vi vänt oss emot äratt de som stöder reservationen 3 vill förmå en riksdag som icke haft tillgångtill utredningsmaterial att på stubben ta ståndpunkt. HerrNORDGREN (m): Ljusnan har varit och är i många avseenden alltjämtlivsnerven i de landskap där den drar fram. För oss hälsingar är älven särskiltkär! Den ger oss god fisk på bordet, den är bitvis en värdefull transportled,den leder innehållet från våra rika skogar ned till sågverken och numeramassafabrikerna, den har under senare årtionden följt utvecklingen och denindustriella omdaningen och den har bidragit till att sprida ljus och värme ivåra hem samt ge våra industrier energi. Den är trots att den till störredelen är utbyggd - ett utsökt utfärds- och turistmål, den skänker oss alltjämtrekreation och vederkvickelse. Vi hälsingar älskar älven och är tacksamma för vadden givit århundraden igenom och vad den kommer att ge . En mindre del av Ljusnan, den s. k. Mellanljusnan, är somvi här hört inte utbyggd. Frågan om huruvida en utbyggnad av den delen skallske eller inte diskuteras och har diskuteratslivligt naturligtvis med all rätt. Det är en stor och komplicerad fråga. gäller attta ställning till många problem som inte kan värderas direkt utan endastsubjektivt bedömas. Det är därför enligt min mening fullt förståeligt att mankommer till olika slutsatser, beroende på hur stor hänsyn man tar till den enaeller andra delen av problemkomplexen, som i sig rymmer såvälnaturvårdsintressen som sysselsättnings- och energiförsörjningsintressen.Dessa skall i sin tur sättas i relation till de krav samhället numera ställerpå utbyggnadsföretagen från både miljövårds-och fiskesynpunkt. Jag behöver välinte för min del i egenskap av infödd trogen hälsing deklarera att jag på bästasätt vill slå vakt om älven, befolkningen och samhällena utefter älven. Jag minns stora delar av älven före utbyggnaden. På vissahåll har älven enligt min mening minskat i värde från naturvårdssynpunkt, menpå andra ställen har landskapsbilden vid älven förskönats och älven blivittillgängligare för såväl turister som sportfiskare. Äv vad jag här anfört framgår att det är ytterst svårt -ja, praktiskt taget omöjligt att utan erforderligt utredningsmaterial nu göraen fullt saklig och rättvis bedömning. Detta framgår också tydligt avutskottets skrivning, där det sägs "att betydande eller omfattandeutbyggnad av oexploaterade huvudäWar och källflöden i södra norra innefattande sålunda även Mellanljusnan inte bör medgesinnan frågan om planeringsriktlinjer prövats av . Denna riksdagensprövning bör ske i ett sammanhang och på grundval av bl. a. det material somtillsatt utredningen kan tillhandahålla." Reservanterna i sin tur, som inledningsvis har i stortsett samma formulering som utskottet, säger, att "i Mellanljusnan inte börtillåtas något utbyggnadsföretag som märkbart inkräktar päbevarandeintressena". Skillnaden är hårfin, men såsom jag tolkar skrivningenkan reservanterna i varje fall tänkas gå med på en viss utbyggnad, om den intemiirkbart inkräktar pä bevarandeintressena utan att ha en saklig bedömning ibotten. Utskottsmajoriteten vill vänta på utredningsresultatet och bedöma helakomplexet i ett sammanhang. Till saken hör också, vilket jag påpekade redan viddebatten , att frågan om Mellanljusnans utbyggnad ligger undervattendomstolens prövning, och enligt min uppfattning bör vi också hadomstolens prövning innan vi tar ställning i sakfrågan. i efterlyste moderata samlingspartietsinställning i dessa frågor, och fröken har lämnat besked om det. Tilldet kan jag foga att moderata samlingspartiets inställning liksom min egenprincipiella inställning fortsatt utbyggnad av svenska älvar självfallet ärdensamma som när vi diskuterade , nämligen att största möjligaåterhållsamhet och försiktighet med naturen bör iakttas då det gällerutnyttjandet av återstående svenska älvar. I den nu föreliggande sakfrågan anser jag alltså, vilketbör framgå av vad jag redan anfört, att den tillsatta Sehlstedtska utredningenär nödvändig, innan vi kan ta saklig ställning. Den ger regering, riksdag ochallmänhet möjligheter att göra en allsidig bedömning den bör i varje fallkunna göra det - vid vilken nationella intressen och naturvårdsintressen kanvägas mot behovet av en eventuell utbyggnad. Vi har ansett att intebör föregripa denna utredning. Ändring i vattenlagen och utbyggnaden av Ljusnan 3 protokoll 1973. Ändring i vattenlagen och utbyggnaden av Ljusnan eller engrupp av riksdagsmän har inga möjligheter att analysera en sådan här fråga utanatt ha sakligt material till sitt förfogande. har det också alltidvarit brukligt i , att när en utredning pågår sä väntar man till dessatt utredningsresultatet är presenterat, innan man tar ställning. Vidare har vi den uppfattningen att politiska instansericke skall blanda sig i rättsliga förfaranden. Lika orimligt som det vore omriksdagen i en pågående straffrättslig eller civil process uttalade sig tillförmån för den ena eller den andra parten, lika felaktigt vore det om riksdagenföregrep den judiciella prövning enligt gällande svensk lag som pågår ivattendomstolen. har att själv pröva skälen för och emot.Nationella intressen, naturvårdsintressen och andra betydelsefulla bedömningarkommer här in i bilden. Vi har alltså en lagstiftning som har antagitoch enligt vilken sädana här avvägningar skall ske. Den processen skallfullföljas innan uttalar sig. Det är en gammal rättsprincip sompolitiker borde respektera oberoende av partitillhörighet. Skulle vi handla påannat sätt står det i klar strid med vår konstitution. Till i vill jag säga attutskottsmajoriteten inte överlåter avgörandet enbart till regeringen.Utskottsmajoriteten kräver i sin skrivning klart och tydligt att en kommanderiksdag, sannolikt , skal! få ta ställning i frågan. När det gäller de här omtalade uppgifterna i pressen omett miljonprojekt utefter Ljusnan kan jag nämna att jag i går tillät mig takontakt med representanter för kommunen, som märkligt nog inte alls kände tillnågot sådant. Man hade där uppe fått reda på det genom tidningen i går. Det ärju märkligt, i all synnerhet om det, som det har uppgivits, skulle gälla ettseriöst företag. När vi sedan fortsatte undersökningarna visade det sig att maninte ens kunde ange frän vilket land företaget var, än mindre vilket företagdet gällde. Detta tyder, herr talman, på att denna uppgift i en av gårdagenstidningar i inte är mycket att glädja sig åt eller lita på. Jag ber att få yrka bifall tillutskottsmajoritetens hemställan. () kort genmäle: sade att skillnaden mellanreservanter och majoritet i utskottet var hårfin. Det kan tyckas så. Jag harockså uttalat att vi har samma grundåskådning. Men skillnaden är den att vitycker att utredningen nu är så klar, att man kan befria utredningen frän attvidare behandla Mellanljusnan. Jag vill replikera fröken , som sadeatt vi inte har någon utredning om Mellanljusnan. Hade vi mera utredning omKalix älv? Ja, det finns en utredning som gjordes i samband med att Vindelälventogs undan men som inte är redovisad för . Jag kan återigen läsa uppvad uttalat i vattenmålet, där man hänvisar till att ipromemorian Hushållning med mark och vatten har älvsträckan nedströms Ljusdalangivits som större område av riksintresse för den vetenskapliga och kulturellanaturvården. Samma älvsträcka samt sträc- kanFärilaLjusdal har angivits som större område av riksintresse för det rörliga friluftslivet. Detta är alltså hämtat ur prome moria. Sedan uttalar själv: " hela den aktuella älvsträckanär av riksintresse ur naturvårdssynpunkt inberäknat såväl den vetenskapliga ochkulturella naturvården som det rörliga friluftslivet". Jag har citeratdetta tidigare, och jag vill påpeka det igen. Det har inte gjorts någon bättre utredning beträffandenågra av de områden som vi genom beslutet tog undan. Till vill jag i detta sammanhang säga attdet vare mig fjärran att bestrida att riksdag är kompetent att bedömadessa saker. Visserligen kommer , fröken och jag inte attvara med i den , men vi respekterar den i alla fall och hoppas att denskall komma fram till ett förståndigt beslut, om nu utskottsmajoritetenshemställan vinner bifall. (vpk) kort genmäle: talade om att man skulle slåvakt om befolkningen i - såvitt jag förstår var det i första hand denbefolkningen han avsåg. Det är ändå så att 23 000 personer har sagt nej till enutbyggnad av Ljusnan, och av dessa är 10 000 å 12 000 från Ljusdalsblocket. Omherr nu är så mån om att slå vakt om befolkningen, bör han röstapå reservationen 3. Gör han inte det kan jag inte förstå annat än att han, närhan talar om att slå vakt om befolkningen, i första hand vill värnakraftverksbolagen. talar också om sysselsättningen. Tyckerverkligen att sysselsättning för 50 Ljusdalsbor är ett argumentför att förstöra de oersättliga naturvärden som Mellanljusnan ändå utgör? var också inne päenergiförsörjningsargumentet. Men vet vi ju att de planerade fyrakraftverken i Ljusnan kommer att bidra med ungefär en halv procent av dettotala energibehovet 1979. Jag tycker att skall låtabli att använda dessa argument. De är inte hållbara. Ändring i vattenlagen och utbyggnaden av Ljusnan HerrWESTBERG i (fp) kori genmäle: anser att utredningen skall geriksdagen möjligheter till en allsidig bedömning av denna fråga. Men samtidigtsäger han att det är ett svårt ställningstagande vi har att göra; vi måste tahänsyn till naturvårdsintressen samt till sysselsättnings- ochenergiför-sörjningsintressen. Då vill jag fråga: Tror att hanslipper göra den vägningen när ett eventuellt utredningsmaterial ligger påbordet? Måste vi inte även vid det tillfället göra den vägningen? Frågan är dåvad vi anser väga tyngst. För oss som kämpar för Mellanljusnans bevarande ärdet redan klart att naturvärdena och allt vad de rymmer väger allra tyngst. Vidare vill göra gällande att jag skulle hamissförstått majoritetsförslaget; det är inte så, menar , attregeringen tar ställning utan att skall få frågan tillbaka förställningstagande. Ja, men varför behöver man då den retroaktivalagstiftningen, ? Om har det avgörande ordet, kan välriksdagen ta Ändring i vattenlagen och utbyggnaden av Ljusnan ställningutan denna lagstiftning. Jag tror, , att det förhäller sig sä, attriksdagen kommer att få möjligheter att säga sin mening men att det ärregeringen som avgör frågan i kraft av denna retroaktivalagstiftning. Regeringen har att säga ja eller nej. Självfallet tar även jagför givet att regeringen i det läget kommer att följa ett riksdagsuttalande,men jag menar att det ändå är regeringen som avgör. Jag tror attdetta är en riktig bedömning. Vad jag framför allt vill framhålla är att det ärangeläget att beskedet kommer . Det är många intresseninvolverade i denna fråga och så många som väntar på besked. Planeringsarbetethindras, och det är så mycket som inte kan ske därför att man inte fått ettklart besked. När frågan ligger så till att vi redan nu kan fatta ettbeslut, varför skall vi då fortsätter att vänta? Jag finner inget skäl härföroch vidhåller därför mitt yrkande om bifall till reservationen 3. i (c) kort genmäle: anförande var ju rätt allmänthållet men trots allt ganska klarläggande. Vi kan nu för det första konstateraatt trots diskussioner ännu inte kunnat ta ställning idenna fråga. Vi har för det andra lärt oss att man litar mer på en person i enenmansutredning än på vad 23 000 människor säger. Förde; tredje vet vi nu attmoderaterna struntar i den lokala opinionen. HerrNORDGREN (m) kort genmäle: Den Sehlstedtska utredningen tillsattes, omjag minns rätt, , och den besökte - som framgått av pressen - heltnyligen Ljusnan och Ljusdalsområdet. Till - och jag förmodar att detäven gäller utskottet - torde något utredningsmaterial icke ha kommit. Jag vill ytterligare betona att varken moderatasamlingspartiet eller jag har tagit någon ställning till Mellanljusnansutbyggnad. Vi anser att när en fråga ligger under domstols prövning och när enutredning är tillsatt, skall riksdag vänta tills domstolen fattat sittbeslut och till utredningen är presenterad. Det är klart, , att vi måste göraavvägningarna även då. Men det måste väl vara sakligt riktigare att göra demnär man fått en utredning sig förelagd. Till vill jag säga att det här inte är frågaom några bolagsintressen långt därifrån. Här är det fråga om det bästa förmänniskorna i trakten. Det är kanske riktigt att det gjorts en namninsamling,varvid 23 000 människor förklarat att de inte vill att Mellanljusnan skallbyggas ut. Det intresset finns väl fortfarande kvar, när nästa årskall ta ställning till frågan. Vad sysselsättningen beträffar står uppgift mot uppgiftenligt vad vi har hört här . Om det nu mot förmodan skulle bli enutbyggnad, räknar man med att 300400 människor kommer att vara sysselsatta ica med denna utbyggnad. Även det kanske har ett visst intresse för detområde i som har det allra bekymmersam- Jag tror, herr talman, att jag därmed har besvarat defrågor som ställdes till mig. Jag vill fortfarande understryka att det ärpraxis i att vänta till dess en tillsatt utredning presenterats innanställning tas. Det är vår skyldighet att göra i andra sammanhang så även idenna fråga. (vpk) kori genmäle: påstår att det inte är fråga omnågra kraftverksbolagsintressen utan att det handlar om vad som ärbäst för människorna i trakten, alltså i Ljusdalsblocket. Ja, men om nu herrNordgren menar allvar med detta resonemang, lyssna då på vad de 10 000-12 000människorna i Ljusdalsblocket anser och rösta därefter påreservationen 3. Om inte gör det, kvarstår beskyllningarna om attdet är kraftverksbolagens intressen som i första hand villtillgodose. Det behövs inte någon mer utredning om Ljusnan. När en såkvalificerad instans som har sagt nej till en utbyggnad,räcker det. Då kan inte den Sehlstedtska utredningen prestera någontingdärutöver, .