prot · FW0954 · 1973-12-31 00:00:00 — Detär vår uppfattning att detta anslag borde utökas för att ge möjligheter åtkommunerna att upprätthålla en viss bemanning på stationer där trafiken kanskeinte är så stor men som ändå har en betydelsefull roll i servicehänseende. Detkan nog också ifrågasättas om kommunerna verkligen känner tUl de möjlighetersom föreligger att begära sådana anslag. Departementschefen har uttalat sig för oförändrat anslagför det här ändamålet, men med hänvisning tUl vad jag sagt yrkar jag att SJtUlerkänns den uppräkning av anslaget tUl som begärts. Jag skall också passa på att säga några ord om det s. k.67-kortet som har uppmärksammats i många motioner. Utskottet har kunnat ena sigom en skrivning som betonar att detta kort är en förmån som bör bibehållas ochäven utvidgas, främst till att gälla vid resor i första klass och på områden därdetta skulle medföra en harmonisering med bestämmelserna i övriga nordiskaländer. Jag skulle i det här sammanhanget särskilt vilja trycka päangelägenheten av att en harmonisering med övriga nordiska länder kommer tillstånd. Äv egen erfarenhet vet jag att människor, boende 1. ex. i , gärnavill begagna sig av möjligheten att resa i genom att använda det"" som man har i . Detsamma gäller säkertpensionärerna i , där man har liknande förmåner. Det borde inte varaomöjligt att få till stånd någon form av harmonisering av de olika nordiskaländernas rabattkort för pensionärer. Detta skulle säkerligen uppskattas ochbli en källa till glädje för många pensionärer i respektive länder. Med detta vUl jag yrka bifall tUlreservationen 6. vUl jag påpeka att den slutsiffra som står ireservationen är felaktig; det skall vara 381,9 mUjoner kronor.Departementschefen har yrkat ett anslag på 380 mUjoner kronor tUl icke lönsammajärnvägar. Vi föreslår ytterligare anslag på 1,8 mUjoner kronor till linjenÖvertorneå- och till icke lönsamma järnvägsanstalter. HerrGUSTAFSON i (fp): Frågan om anslag tUl icke lönsammajärnvägslinjer är inte bara en fråga om , som i Kristinehamnhar talat om; har begärt 100 mUjoner kronor mer än de harfått. Man kan fråga sig varför utskottet inte har tagit upp detta tUlbehandling. Anledningen är mycket enkel: Principfrågan om ersättning tUlolönsamma järnvägslinjer kommer att behandlas av utskottet i samband medmotioner om trafikpolitiken. Vi får alltså, när det betänkandet kommer upp,tUlfälle att närmare gä in på principerna för ersättning i detta hänseende. Med den motiveringen yrkar jag avslag på den reservationsom i har avgivit. Jag skall i detta sammanhang liksom iKristinehamn säga några ord om 67-kortet. Det är en sak som har intresserattrafikutskottet . Utskottet har emellertid inte gjort någraframställningar därför att SJ har sagt att man håller på att överväga enändring på detta område. skrev utskottet att det vore av värde omöversynen av rabattbestämmelserna kunde resultera i en samlad bedömning och attprövningen påskyndades och resultatet redovisades i statsverkspropositionen iår. Om man nu går till årets statsverksproposition, finner manbara att vissa undersökningar pågår och att resultatet av undersökningarnaavseende 67-kortet väntas föreligga . Då skulle man möjligen kunnasäga att utskottet och får ge sig tUl tåls ytteriigare , mendet har inte utskottet gjort. Anledningen tUl det är att vi tagit del av vadsom står i statens järnvägars petita för kommande budgetår. Där har SJ gjortvissa uttalanden och säger bl. a.: "I och med att pensionsförmånernablivit bättre och pensionärerna i ökad omfattning har egen bU eller erbjudsbUliga resmöjligheter med personbU som medresenärer har det låga biljettprisetpå SJ 67-kort inte längre samma lockelse tUl merresor på SJ. Därmed har deföretagsekonomiska motiven för rabattformen ytterligare försvagats." Av detta tycks det framgå att man inom statens järnvägarär rädd för att det skall resa för många pensionärer med tåg. Den uppfattningenhar vi inte kunnat dela i utskottet. Vi tycker att det är bra om så många sommöjligt reser. Helst skall så mänga pensionärer resa, genom en aktivförsäljningsverksamhet, att ökningen av resorna kan skapa ett nyttföretagsekonomiskt utrymme för en utvidgning av förmånerna. SJ har tydligentänkt sig att begränsa de här förmånerna utan att gå till vilket äri enlighet med praxis och det är därför utskottet tyckte att nu var detriktigt att säga ifrån. Först och främst säger utskottet enhälligt att 67-kortetskall kunna användas också vid resa i första klass. har det sagts:"Det här går nog inte, för del är så ont om plats i första klass attpensionärerna inte skulle få utrymme där." Men när vi nu har sett destora, och skickliga, annonskampanjer som SJ bedriver - Unna digatt åka i första klass - tycker vi att vi skall unna också pensionärerna attåka i första klass med de rabattrnöjligheter som 67-kortet ger. Det är klartatt det blir dyrare att resa för pensionärer, även med 67-kort, i första än iandra klass, och därför kanske inte så särskilt många kommer att göra det, mende skall i alla fall ha möjligheten. Enligtupplysningar som jag har fått - jag har inte kontrollerat dem Ersättning till för drift av icke lönsammajärnvägslinjer m. m. Ersättning till för drift av icke lönsammajärnvägslinjer m. m. kan densom har sluderanderabalt få lösa ett tillägg för skillnaden mellan första ochandra klass, under det att en pensionär inte ens har möjlighet tUl det utan, omhan eller hon åker första klass, måste betala fullt förstaklasspris. Vad kan det då finnas för motiveringar för pensionärer attåka första klass? Det gäller här framför allt sovvagnsresor. Det kan hända att äktamakar som är pensionärer är skröpliga och behöver hjälpa varandra, och detfinns ingen möjlighet att göra det, som sovvagnarna nu är anordnade, om maninte åker första klass sovvagn. Det är speciellt med tanke på det som utskottethär gör sitt uttalande. Utskottet säger också att man bör "pröva ytteriigareutvidgning av förmånerna framför allt på områden där detta skulle medföra enökad harmonisering med bestämmelserna i övriga nordiska länder". Jagskulle faktiskt vUja be vår kommunikationsminister att ha ett öga på hur SJhandlar i det fallet den närvarande ledamoten av vill jag gesamma rekommendation så att vi kan vara säkra på att det klara uttalande somriksdagen här gör kominer att följas upp i beslut inom SJ. Jag yrkar bifall tUl utskottets hemställan. i (vpk) kort genmäle: Jag vet mycket väl att frågan om ersättningtill icke lönsamma järnvägar gäller mer än 1,9 mUjoner kronor som det här talatsom. Del är ett stort gap mellan det som SJ har krävt och del somdepartementschefen har tUlstyrkt i fråga om ersättning till icke lönsammajärnvägar. Jag betraktar detta som en mycket stor fråga. 1 principanser jag att SJ skall ha ersättning för den trafik som upprätthålls på ickelönsamma järnvägar. Men eftersom olika uppfattningar har uppkommit mellan SJoch de sakkunniga, som kommunikationsministern har tUlsalt för att granska dehär förhållandena, sä får vi väl återkomma till den frågan. Men vad som gör att man nu kan yrka bifall till anslagetpå 1,8 mUjoner tUl linjen är ju att SJ har skiltut detta yrkande och har det som ett delyrkande. Jag vidhåller att ettgodkännande av det anslagskravel skulle innebära en uppmuntran för bygden däruppe. Det skulle kännas som om man fick litet råg i ryggen när det gäller attkämpa för att behålla den här linjen, som ju ändå måste ha en mycket storbetydelse för transportförsörjningen. i (fp) kort genmäle: Som jag sade förut harSJ begärt 100 miljoner och inte 1,9 miljoner tUl olönsamma järnvägslinjer. Mendet förhållandet att SJ inte får dessa pengar nu innebär ju inte att de härlinjerna, som man inte får ersättning för, kommer att nedläggas. Det blirtillfälle att när vi senare skall debattera trafikpolitiken i allmänhet närmareinskärpa sanningen i det påståendet. HerrHENMARK (fp): Efter Irafikulskollets ordförandes och herrMagnussons i ord om 67-kortet finns det kanske inte storamöjligheter att säganågonting som är bättre. Jag vUl bara, eftersom jag har en motion i ärendet,understryka att den behandling som här har skett är utomordentligttUlfredsställande. Frågan är kanske rätt liten i och för sig, men det gällerdock över 1 mUjon pensionärer. Dessa har inte i någon störreutsträckning utnyttjat 67-kortet. Enligt de undersökningar jag har gjort är detknappt var femte pensionär som har utnyttjat detta. Man måste ju sätta ettfrågetecken inför ett så ringa utnyttjande av en dylik förmån. Jag tror attförklaringen är att såsom bestämmelserna för våra 67-kort är utformade så är deinte användbara för kortare resor utan endast för sådana resor somkostnadsmässigt överstiger . Det skulle, tror jag, vara mycketattraktivt för våra pensionärer om de finge åka även på korta sträckor meddenna rabatt. Det skulle säkert också tUlföra en hel del nyaresenärer. Det bästa förslaget är det som såvitt jag kan förstå herrMagnusson i kom med, nämligen att våra pensionärer skulle få ettslags honnörskort. Jag har varit inne på en liknande tanke i den motion som jagoch i har lämnat in, nämligen att man borde kunna låtapensionärerna åka på ett slags identitetskort. Del gör ju våra studerande, ochen pensionär borde väl ha samma förmåner som en studerande. Om det inte visar sig lämpligt att genomföra detförslaget, borde man i varje fall införa ett sådant system all 67-kortet fårett betydligt lägre pris än det har . 22:50 som kortet kostar i dagens lägeär för den som har endast folkpension ett icke obetydligt belopp. Vidare borde kortet kunna gälla exempelvis för ett år.Genom att del nu gäller bara för fem resor, som dessutom skall vara avverkadeinom , kommer på varje resa som man gör minst 4:50 att läggas på avsjälva kortkoslnaden, och detta gör att det inte blir så gynnsamt med 67-kort. Utskottet säger i sitt betänkande att de här yrkandenadelvis bygger på andra förutsättningar än dem som ligger tUl grund förbestämmelserna om 67-kortet, och det är väl rikligt. Men sedan säger utskottet och jag upplever det som ett faktiskt tillstyrkande av rnotionen om motionsyrkandena:"De bör enligt utskottets mening ingå i en mera långsiktig prövning avSJ:s taxefrågor." Vi hade i motionen begärt att Kungl. Maj:t skulle gedetta uppdrag till SJ. Jag fattar det nu som om direkt ger uppdragettUl SJ, och jag tycker inte det är mindre lUlfredsslällande att så sker. Mot denna bakgrund yrkar jag bifall tillIrafikulskollets hemställan i detta ärende. Ersättning till för drift av icke lönsammajärnvägslinjer m. m. HerrMAGNUSSON i (vpk) kort genmäle: Herr talman! Jag vUl bara rättaen liten missuppfattning från sida. Jag uttalade mig väl inte för något slags identitetskortsom skulle gälla i stället för det nuvarande 67-korlet. Jag hänvisade tUl att iNorge finns någonting som kallas för , som i stort spelar samma rollsom värt 67-korl, och vad jag åsyftade var alt man borde försöka åstadkomma enharmonisering mellan de olika nordiska länderna härvidlag, så att man Ersättning till för drift av icke lönsammajärnvägslinjerm. kunde låtapensionärerna resa i respektive länder med kort som vore utformade på ungefärsamma sätt. Om kortet skall utformas som ett identitetskort eller ej har jaginte tagit ställning till det var tydligen en missuppfattning från herrHenmarks sida. i (c): Jag vUl gärna instämma i vad trafikutskottetsordförande anförde om utvidgning av SJ:s 67-kort lUI att gälla även resor iförsta klass och om att SJ måtte stimulera till en utökning avpensionärsresorna, så att det blir företagsekonomiskt lönsamt för SJ med sådanaresor. Men, herr talman, anledningen lUl att jag begärt ordet äratt jag vill säga några ord i anslutning tUl trafikutskottets behandling avmotionen 87. I denna motion hemställs "att kvinna med hustrutUlägg, somunder makens levnadsår haft 67-kort, skall tUlerkännas sådant kort även sedanhon blivit änka trots att hon inte är folkpensionär". Utskottet avstyrkermotionen med hänsyn inte mmst tUl, som utskottet skriver, de svåragränsdragningsproblem som skulle kunna uppkomma vid ett bifall tUl motionen. Jag skulle vUja fråga utskottets talesman: Vad är det förgränsdragningsproblem som kan uppkomma? Här gäUer det en kvinna som hafthustrutillägg före makens bortgång och som därmed också har fått 67-kort. Detär bara fråga om att denna kvinna skall få behålla sitt 67-kort efter makensbortgång. Hennes ekonomiska ställning kan knappast ha förbättrats genom makensbortgång. Ett borttagande av 67-kortet för hennes räkning innebär att en socialförmån upphör med ty åtföljande ekonomiska konsekvenser. Ett enhälligt utskott har avstyrkt motionen87, varför jag finner det föga meningsfullt att yrka bifaU tUl motionen. HerrTURESSON (m): Det är två frågor som beröts i denna debattoch som jag gärna vUl säga några ord om. Den första frågan gäller 67-kortetsgiltighet. Jag har självfallet full förståelse för önskemålet att utvidgakortets gUtighet tUl första klass och är helt beredd att verka för det i denposition jag har under förutsättning att det är förenligt med SJ:s företagsekonomiskaintressen. Och det tror jag det kan vara. Men det är naturiigtvis enavvägningsfråga i vad gäller tillgången på platser som kan ställas tillförfogande för rabatterade priser. Den andra frågan gäller det av SJ begärda tUlskollet avstatsmedel för att täcka underskottet på busstrafiken på linjenÖvertorneå-Pajala. Avslaget i propositionen på den framställningen från SJ ärett klart avsteg års riktlinjer för trafikpolitiken. Så länge detta1963 års beslut gäller skall SJ naturligtvis ha ersättning för olönsam trafik,som företaget åläggs att bedriva av andra skäl än företagsekonomiska, 1. ex.regionalpolitiska, sociala eller andra. SJ har ingenting emot att bedriva sådan trafik, om Kungl.Maj;t ålägger företaget att göra det, men underskottet på den trafiken skallbetalas över statsbudgeten. Gör man inte det, så kommer SJ att redovisaförlust, eftersom förelaget inte kan lägga över kostnaderna på annan trafik.Och detta, herr talman, är skäl nog för mig att i den kommande voteringen röstaför reservationen 6. i (fp): Resonemanget om de 1,8 mUjoner kronor somherr här åsyftade är ju i princip tillämpligt också på de 100 mUjonerkronor som SJ begär som ersättning för olönsam järnvägstrafik. I utskottet harvi varit av den uppfattningen att hela denna fråga bör diskuteras i samband medfrågan om den mera långsiktiga trafikpolitiken. Vad sedan gäller i fråga villjag försäkra att vi i utskottet har ägnat det ärendet ingående uppmärksamhet,och givetvis finns det skäl som talar för motion. Men det finnsockså gränsdragningssvårigheter. Jag skall här nämna en sådan svårighet och tarsom exempel en kvinna som har hustrutUlägg men som inte har uppnåttfolkpensionsålder. Om hon inte haft hustrutUlägg hade hon alltså inte kunnatanvända något 67-kort på järnvägen. får hon göra det ändå, därför att detanses skäligt alt om makarna vUl ut på en resa, så skall hustrun kunna följamed sin man, som är folkpensionär och har 67-kort. Men sedan tänker vi oss attmannen avlider. har alldeles rätt i att hustruns ekonomiskaförutsättningar inte förbättras därigenom utan snarare försämras. Men det motivsom fanns för införande av 67-kort för kvinnan med hustrutUlägg har nubortfallit. Och det finns många ensamstående kvinnor i hennes ålder som dåskulle kunna säga: Om jag som ensamstående kvinna har dålig ekonomi men intefår nedsättning på bUjettprisel vid resa med tåg, varför skall då hon få det,när hon nu är ensamstående och har det mycket bättre ekonomiskt än jag? Det kan ju finnas många sådana fall, och det ärgränsdragningssvårigheter av den arten som gjort att vi i utskottet, trots attvi har insett det behjärtansvärda syftet, inte har kunnat tUlstyrka herrBöqessons motion. Ersättning till för drift av icke lönsammajärnvägslinjerm. HerrBÖRJESSON i (c): Jag ber att fä tacka trafikutskottetsordförande för denna komplettering. Jag kan naturiigtvis förstå resonemanget, att andraensamstående kvinnor kan säga sig: Jag får inget 67-kort, varför skall då enensamstående kvinna som haft hustrutUlägg ha det? Men den kvinna som har ett67-kort, vilket dras in i och med att maken går bort, upplever det så, att manrycker undan en social förmån som hon har. Och hennes ekonomiska ställning harju ingalunda blivit bättre i och med alt maken går bort. Vi skall också komma ihåg att det är ett rätt begränsatantal kvinnor det här kan vara fråga om. Hustrutillägg utgår om hustru tUlpensionär fyllt och inte har egen folkpension. Del fordras vidare attmakarna varit gifta . 1 vissa fall kan man göra undanlag; hustrun kanfå hustrutUlägg innan hon fyllt eller om makarna varit gifta kortare tidän , men det är i undantagsfall. Det är alltså en mycket liten gruppkvinnor som drabbas av denna indragning av 67-kortet, som de upplever som enmycket stor orättvisa: man drar in en förmån som de har Utrikesterminalen pä samt ; m. m. Jag är tacksam för svaret, och jag skall, herr talman,vidarebefordra det tUl dem som har varit i kontakt med mig i detta ärende. Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 6 av i , ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr i begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vill alt kammaren bifaller trafikutskottets hemställan i betänkandetnr 1 punkten 15 mom. 1 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 6 av i Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr i begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Utskottets hemställan bifölls. Punkterna 16 och 1 7 Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. Lades till handlingarna. § 9 Utrikesterminalen på samt , m.m. betänkande nr 6 i anledning av motioner rörandeutrikesterminalen på samt , m. m. 1 detta sammanhanghade behandlats motionerna 1973:742 av i m.fl. (s, c, fp, m)vari föreslagits 1. att förslagshandlingar till en utrikesterminalbyggnad påArlanda flygplats skulle upprättas enligt rundahusprincipen, som framlagts aven arkitektgrupp, och läggas till grund för avgörandet i en jämförelse med denlösning som redan höll på att utarbetas, och 2. att kostnaderna enligt 1. ficktäckas av det begärda byggnadsanslaget. 1973:755 av i m.fl. (s) varihemställts att i skrivelse till Kungl. Maj:t skulle uttala sig föratt utredningen rörande den framtida lokaliseringen av flygtrafiken vid Brommaflygplats genom tilläggsdirektiv gavs i uppdrag att även skyndsamt prövaförutsättningarna för att behålla och övriga nu befintliganärflygplatser intakta för trafik med tystgående kortfältsflygplan från1970-talets slut samt 1973:1360 av m.fl. (c, fp) vari hemställtsatt hos Kungl. Maj:t skulle anhålla att de sakkunniga med uppdrag attutreda den fortsatta lokaliseringen av flygverksamheten på flygplatsgavs sådana tilläggsdirektiv att de fick möjligheter att pröva frågan omlokalisering av flygplatser även med beaktande av möjligheterna att utvecklaflygplan som inte åstadkom problem från bullersynpunkt. Ut rikes term inalen pä samt , in.tn. Utskottet hemställde att skulle 1. avslå motionen1973:742, 2. avslåmotionerna 1973:755 och 1973:1360. 1. beträffande utrikesterminalen på av herrLothigius (m) och Clarkson (m) som ansett att utskottet under 1 bort hemställa, att med bifall tillmotionen 1973:742 som sin mening gav Kungl. Maj:t till känna vad reservanternaanfört rörande utrikesterminalen på m. m.. 2. beträffande m. m., av herrar (), (rn), i Heden (c), (), ().Clarkson (m) och () som ansett att utskottet under 2 bort hemställa, att i anledning av motionerna 1973:755 och1973:1360 i skrivelse till Kungl. Maj:t skulle anhålla att utredningen rörandeden fortsatta lokaliseringen av flygverksamheten på gavs i uppdrag att även skyndsamt pröva förutsättningarna föratt behålla med beaktande av möjligheterna att utvecklaflygplan som inte åstadkom problem från bullersynpunkl. Reservationen 2 till trafikutskottetsbelänkande nr 6 gäller lokaliseringen av flygplatser för inrikesflyg. Starkamiljöskäl har kunnat anföras för att avlägsna flygplatserna från tätbebyggdaområden. a. bullerskäl bör den växande flygtrafiken föriäggas påbetryggande avstånd från bostadsbebyggelse. Såvitt jag förstår var också dettaanledningen till att kommunikationsministern tillkalladesakkunniga med uppdrag att utreda den fortsatta lokaliseringen avflygverksamheten på . Avsikten är alltså att flygverksamhetenskall flyttas bort från tUl annan plats inom regionen. En sådan lösning kan vara befogad med de flygplanstypersom hitintUls kommit tUl användning. Det är emellertid uppenbart attnackdelarna med en perifer lokalisering av flygplatserna är stora. Utrikes term inalen på samt , m.m. avståndmellan flygplats och tätort skapar restider som tar bort mycket av detidsvinster som resenären gjort med själva flygningen. När man bedömer frågan om flygplatslokaliseringen finnsdet därför anledning att också ta hänsyn tUl den utveckling som äger rum då detgäller flygplanstillverkningen. Mycket arbete läggs ned på att få fram meratystgående maskintyper. I motionen 1360 av m. fl. omnämns fleraprojekt som håller på att bearbetas. Man har uppenbarligen nått mycket godaresultat i delta arbete. Buller- och avgasproblemen uppges vara i det närmasteeliminerade. Dessutom lär det vara så att de motorer som det har rör sig om, s.k. fläktmotorer, har den fördelen alt bränsleekonomin blir bättre ju tystare degår. Dessa flygplan kräver förhållandevis korta start- ochlandningsbanor, och de uppges ge mindre virveleffekter i luften. Härigenom fårflygfälten ökad kapacitet. 1 en artikel i i århävdar departementssekreterare att bullerproblemens eliminering ochfrekvenshöjningen gör att t. ex. med utnyttjande avkortfällsplan får kapacitet all ta emot hela inrikesflyget, i vart fall framtUl år 2 000. Det är naturiigtvis angeläget att tillvarata demöjligheter som de tystgående korlfältsplanen ger. De sakkunniga med uppdragalt utreda den fortsatta lokaliseringen av flygverksamheten på flygplatshar enligt sina direktiv att förutsättningslöst pröva olika alternativa lägen,dock inte en fortsatt drift av . Olika opinionsyttringar tyder på att det kan bli svårt attfinna en plats där flyget kan känna sig välkomnat av de kringboende. Med tankepå detta och inte minst mot bakgrunden av att man kan räkna med tystgående planinom en snar framtid bör enligt vår mening de sakkunnigas prövning innefattaockså . Som vi även erinrar om i reservationen är placeringenav en flygplats för inrikesflyget i med hänsyn tillStockholms betydelse för landsorlen i hög grad en viktig fråga även förbefolkningen utanför , vilket också har poängterats imotionen 755 av i m. fl. Jag yrkar, herr talman, bifall tUl reservationen 2 itrafikutskottets betänkande nr 6. 1detta anförande instämde (). HerrSELLGREN (fp): Frågan orn den framtida flygverksamheten påBromma har varit föremål för många och inte sällan heta debatter både här iriksdagen och i andra fora. Särskilt brännande blev situationen när Linjeflyg begärdedispens för provflygning med en ny jetplanstyp, F 28, Jet är som bekantförbjudet för reguljär trafik på med hänsyn till den hittUls vanligenhöga biUlernivån för jetplan av större typ. För att Linjeflyg skall kunna fortsätta med den inrikesflygverksamheten är det ett livsvillkor för bolaget att flygplansfloltanförnyas. Den nuvarande uppsättningen av Convair Metropolitan är i genomsnitt 19år gammal.Det är helt klart att en otidsenlig plantyp för med sig försämrad driftsekonomioch otUlfredsställande service för resenärerna. Redan genom den trafikpolitikvi accepterat, som bl. a. innebär krav på kostnadsläckning, ligger de inrikesflygpriserna i vårt land högt i förhållande tUl andra länders. Om man därtUI får ett tryck på taxenivån genomkostnadskrävande propellerplan, skall man inte förundra sig över attflygbenägenhelen sjunker och kostnadskurvan skär intäktskurvan, vilket iklartext betyder att företaget går med föriust.