prot · FW0917 · 1973-12-31 00:00:00 — Att, som sä många gör, ställa förhoppningarnatill att en kommande konjunkturuppgång skah underlätta det pressade svenskanäringshvets ätemtveckling tyder pä en viss och ganska stor optimism, men dettyder inte pä handlingskraft och idérikedom. Varje enskilt industriland måstesannolikt med egna kraftfulla insatser bidra tUl att skapa dekonjunkturförbättringar som man önskar och behöver. HerrJONASSON (c): Jag hade inte för avsikt att delta i den här remissdebatten.Orsaken tih att jag begärde ordet var att i i sittanförande tog upp utbyggnaden av Bäckhammars bmk. ville påskinaatt vi i i skuUe ha spelat ett slags dubbelroll i den frågan. Till att börja med vill jag tacka för att hanhar uppmärksammat att tagit upp och drivit dessa miljöfrågor. Jaghåller också med om att det vid vissa industriutbyggnader är frågaom avvägning mellan miljö och sysselsättning. I Bäckhammarsfaltet förhåller detsig emellertid sä att utbyggnaden inte är särskilt mUjöför-störande det menarinte heher. Reningsanläggningar skall ju neutralisera deskadeverkningar som eventuellt kan bli följden. Jag har varit med i och utan tvekantihstyrkt Vänerskogs framställning om utbyggnad av Bäckhammar. Det är jag ocksåberedd att stå för och försvara det vill jag deklarera från den härtalarstolen. 1 den mån andra centerpartister i ledande ställning i länet hardeltagit i diskussionerna härom sä gör de säkert detsamma. Vi behöversysselsättning i . Även om vi råkar få vissa aktiviteter till länet ärdet inte alls tiU fyhest. Jag kan fördenskuh inte helt dela att det har gått sä särskUt bra för länet . Vi måstehjälpas åt och göra mera för vägar, andra kommunikationer, industrier,jordbruk, skogsbruk m. m. I detta syfte har vi ocksä från sidaväckt åtskilliga motioner, som säkerligen skulle göra en hel del positivtdärest de blev tillstyrkta. Men till dessa frågor får vi återkomma senare, ochdå hoppas jag att m. fl. kan stödja våra förslag. nämnde också utbyggnad. Det är enmycket intressant fråga. Den korttidsreglering som vi har haft i harirriterat och ocksä gjort viss skada. Den frågan liksom frågan om utbyggnadmåste vi noga följa i fortsättningen. HerrPERSSON i Karistad (s) kort genmäle: Jag tog upp den här frågan i mitt anförande.Ibland har vi märkt att ledande centerpartister och även spelaren dubbelroll. Man har ett annat språk när man kommer upp i än vadman för hemma i länet. När det gällde t. ex. frågan om ortsklassificering sattherr med i och tillstyrkte en enhällig länsstyrelsesförslag. Men sedan går man upp bl. a. i rU;sdagsdebatter och säger attregeringens förslag är alldeles felaktigt. Jag efterlyste en ärlig deklaration, och den har jag fått.Med tanke på socialdemokratiska förflutna förutsätter jag atthan ocksä står för vad han nu har sagt och att han upplyser sina partivänner iVärmtand hur egentligen sakförhållandet är. Man skall inte inför oUka fora gåden här balansgången, så att man som länsstyrelseledamot, tillika ordförande icenterpartiet i länet, har en annan uppfattning än vad man har i . Jag tror att varken eller jag kan säga attden här utbyggnaden är speciellt miljövänlig, därför att koncessionsnämnden har ju irimlighetens namn avstyrkt utbyggnad, och jag fömtsätter att koncessionsnämndenär ett organ som kan bedöma den här saken bättre än både och jag. TiU sist vill jag bara med tillfredsställelse notera denäriiga deklaration som här har getts, och jag hoppas att vi kan mötas pähemmaplan och fortsätta debatten. () kort genmäle: Jag står för vad jag har sagt. Jag har velatlämna den här deklarationen i Bäckhammarsfaltet, och de diskussioner som kanbehövas i det avseendet fär vi väl återkomma till pä hemmaplan. När det gäller ortsklassificeringen och det beslut somlänsstyrelsen fattat har jag här tidigare deklarerat min åsikt, och jag stårför den också. Vi kan, , träffas på hemmaplan och diskutera dessafrågor, men kom inte och säg att det är en dubbelroll - det kan inte MagnusPersson göra gällande. Sedan kan det vara mänga andrafrågor som rör vårt hemlän, men dem skall vi inte tynga riksdagensallmänpoUtiska debatt med. Sädana saker kan vi göra upp där hemma. HerrAHLMARK (fp): Jag hade inte tänkt gå upp i denallmänpolitiska debatten. Men det har blivit nödvändigt efter det våldsammaanförande som den socialdemokratiske partisekreteraren höll här för enhalvtimme sedan. Det var en rad angrepp mot olika partier, främst motfolkpartiet och mot ordförande. är förhindrad att taupp debatten just . Låt mig på vägnar få svara på det avsnittsom berör pressen och som dominerade det som i Stockholmtalade om. Den pohtiska bakgmnden till den här debatten om den friapressen -hur vi skall skydda pressen mot ingrepp från statsmakt och partier,hur vi skall bygga ut ett presstöd som förhindrar en regional monopohsering-känner vi väl till här i . Man införde, utan att höra pressen ellernågon utredning, i en sviktande annonskonjunktur, dä flera tidningar gick påknäna, en annonsskatt som har gröpt ur intäkterna för en rad tidningar ochgjort en del av dem mer beroende av subventioner. När finansministern skullepresentera annonsskatten i TV sade han att avsikten var att "klämmaåt" den allra största tidningen, de allra största tidningarna. När presstödet föreslagits har vi från varitmed om det. Vi tycker det är viktigt att se tih att det finns flera röster ivarie län som kan ta upp också en regional och lokal debatt. Vi är väldigtdystra när vi märker att en tidning har så dålig ekonomi att den hotas avnedläggnmg. Men vi har inte bara varit med om presstödet utan också krävt förbättringarav det. Vi har velat rensa ul en del av de delvis partipolitiskt betingade orättvisor som funnits i regeringens förslag. Dä har vi aldrig fått något stödav . Då har socialdemokraterna ahtid röstat emot oss,alltid värnat om de orättvisor som funnits i presstödet. En annan bakgrund är direktiven tih den nyapressutredningen som kom för något halvår sedan. Där säger man uttryckligen attskattefrågor inte skall behandlas av utredningen. Annonsskatten, som icke fickgranskas innan den infördes, fär inte heller granskas av den utredning som nuarbetar, sedan skatten genomförts. Den partistödsutredning som och jaggemensamt satt i ledde fram tih den första fempartiuppgörelsen i svenskutredningshistoria om nya, rättvisare regler för partistödet. Där förekom enmycket intressant sits som handlade om den principiellasynen pä pressens frihet. säger här att han aldrig har sagt atttidningarna skall vara partimegafoner. Men den allmänna hnje han drev i dennautredning var att partistödet på något sätt skall vara knutet tUl partiernas s.k. andel i dagspressen. Oavbrutet kom i utredningen tillbaka tihden saken. Ständigt begärde han utredningar om hur stor del som de olikapartierna har av dagstidningarna. Oavbrutet antydde han utan att lägga framnågot konkret förslag, naturligtvis att partistödets konstmktion på någotsätt ändå skulle bestämmas med hänsyn tagen tih, som det hette, partiernasmöjligheter att nä ut via pressen. Det måste ju innebära någon anknytning tiUandelen i dagspressen. Mot den tankegången, energiskt driven men naturligtvissuddig i detaljerna, anförde jag hård principiell kritik på fyra hnjer. Jag harbeskrivit det i en artikel i i går. För det första får tidningar intefrämst ses som förmedlare av politikernas propaganda. Tidningar skall ståsjälvständiga mot partier och statsmakt. De fär inte vara lydiga redskap. Ochjag kan inte hjälpa att liberalismen och socialdemokratin har oUkapresstraditioner, att liberala tidningar oftare visar större självständighet iförhållandet tUl det parti som de känner sig stå närmast än vad A-pressen gör. För det andra måste man oerhört noga skilja mellannyhetsförmedling och opinionsbildning i en tidning. Om en tidning driver enliberal politik pä ledarplats, så betyder det inte att den tidningen frånförsta tih sista sidan är folkpariistiskt indoktrinerad. En tidning framförallt i den liberala pressen - kan lidelsefullt bekämpa en åsikt på ledarplatsoch lidelsefritt förmedla den på nyhetsplats. Det är mycket viktigt att mandrar den skiljelinjen. Människorna skall kunna hta på sin tidning och veta attde får en hyggligt objektiv bild av var partierna står och av de nyheter sominträffat. Där finns ocksä en skihnad mellan socialdemokratisk och liberalpresstradition. Vem som helst som läst de regionala tidningama vet hur svårtdet är för moderater, centerpartister, kommunister och folkpartister att fä ettanständigt referat i en rad socialdemokratiska landsortstidningar. Och vi vethur vanligt det är jag vill nästan säga att det är regel - att de Uberalatidningarna känner det som sin plikt inför läsarna att förmedla vad de andrapartierna tycker. Se bara på här i staden! Ett flertalundersökningar har visat att socialdemokratin där får många fler referat avolika slag än . Denna distinktion mellan nyhetsförmedling ochopinionsbildning tycker jag är pinsamt självklar. Men det har varit nödvändigtatt upprepa den gäng på gäng vid resonemangen med . Han har intevelal förstå den. För det tredje går det givetvis inte att bara studeradagspressen om man vUl se vilka möjhgheter partierna har att nå ut med sinaståndpunkter via pressen. Vi har ju också fackförbundspressen, som StenAndersson i sådana här sammanhang alltid nonchalerar. Där finns många tidningarmed stora upplagor, skickligt redigerade och med betydande inflytande. Men detidningarna har aldrig velat föra in i buden. Det finns också i samhället ytterligare en rad saker somgör att socialdemokratin har ett propagandistiskt övertag och mycket storaekonomiska resurser i förhållande tUl oppositionen. Om man skulle ha utrett vaddagspressen innebär, så hade man också fått göra en analys av vad alla dessafavörer som socialdemokratin har innebär när det gäller möjligheten att nä uttUl ahmänheten med sin information. Men hos har det inte funnitsnågot intresse för att analysera de sakerna. På ett sätt förstår jag honom idet fallet. Det är omöjligt att få en objektiv bUd av allt detta. Man kanomöjligen bygga partistödet på en uppfattning om vad partierna har för totalaresurser i samhället. Det är lika omöjligt som att bygga partistödetskonstruktion på den andel som partierna sägs ha av dagspressen. Min fjärde linje i kritiken av var attvarje konkret koppling mehan pressandel och partistöd blir orimlig ochstötande. Jag har gång pä gång ställt frågor i det sammanhanget, men jag haraldrig fått svar på dem, och jag räknar heller inte med att fä svar på dem här.Jag har sagt; Skall man reducera partiernas stöd med utgångspunkt i hur storandel press som partierna har enligt den schablonmässiga tidningsstatistiken?Skall alltså socialdemokraternas partistöd reduceras med ,eftersom socialdemokraterna har ungefär den andelen av pressen enligttidningsstatistiken? Skall partistöd reduceras med drygt dubbeltsä mycket därför att det är vad. tidningsstatistiken anger som den liberalapressens andel? Jag har som sagt aldrig fått något svar på de frågorna.Antag t. ex. att tidningarna skulle ändra partibeteckning. Lät oss säga att manändrade beteckningarna (fp) eher (lib.) till (oberoende). Skulle vi dä ha enstatlig tidningsnämnd som tvångsvis fördelade partibeteckningar och sedanbyggde partistödskonstruktionen på det? Varje gång vi har gått in i konkreta resonemang har StenAndersson flytt undan. Och jag förstår honom. Det är omöjligt att göra enanständig konstruktion när det gäher att förverkliga en så pass otillständigtanke som man här varit inne på. TUl slut fick pressen reda på vad som höll pä att inträffai partistödsutredningen, som kört fast.Det blev stark kritik frän nästan allahåll, drog sig tillbaka och vägen tih en uppgörelse ompartistödet låg öppen. Den uppgörelsen är jag glad för, och jag tror att StenAndersson också är det. Oavsett hur det går i valet kommer den nyakonstruktionen att ligga fast under nästa mandatperiod. Det är bra att vipacificerat debatten på detta viktiga område, som alltså handlar omspelreglerna för demokratin. De har det i dagspressen förtsen intensiv debatt som handlat om nya förslag till tvångströjor för de fria tidningarna.Utgångspunkten har, i kort sammanfattning, varit den mäktige socialdemokratiskemassmedieutredaren uttalande i ; "Vi har redanbestämmelser för hur Radio-TV åsiktsmässigt skall drivas. Vi måste fädet ocksä för pressen." Detta är ett ordagrant citat från . Det är naturhgt att det blivit en livlig debatt medutgångspunkt i propåer. Från liberal synpunkt har vi varitindignerade över dem. Vi har sagt att pressens uppgift i en vital demokrati äratt stå fri frän statsmakter, partier, organisationer, ägare, annonsörer, säfri som möjligt från framför allt statsmakten, därför att det är det störstaoch viktigaste maktcentret i ett samhälle. Tidningarna skall ju bevaka makthavarna fritt. De skahförnya debatten när partierna kört fast. De skaU ge röst åt opinioner ochperspektiv som icke får röst i t. ex. det här huset eller i de kommunalaförsamhngama, de skall ge utrymme för enskilda personligheter att driva sinalinjer. De skaU vidga debatten och pä det viset indirekt vitalisera partierna.Framför allt skall pressen vara ett skydd i krislägen. I en ekonomisk kris eheren utrikespolitisk kris skah de stå fria från statsmakten; staten skall inte hanågon möjlighet att gä in och säga; Det här var fel skrivet, ni får ingetpresstöd därför att ni inte följer de givna reglerna, osv. Detta har varit liberalismens syn på pressen under långtmer än . Statsmmistern hade alldeles rätt dä han sade atthberaUsmen gjorde en banbrytande insats , när denna syn påpressen började slå igenom. Jag menar att liberalismen gör en lika banbrytandeinsats nu när man värnar om den synen pä pressen - fri från statsmakten ikombination med ett presstöd som är nödvändigt för att förhindra en fortsattmonopohsering. Jag är övertygad om att socialdemokrater om en kommeratt göra sin pliktskyldiga reverens för 1970-talets liberaler för att de stod fastnär en del röster på den socialdemokratiska kanten började föra fram förslagsom skulle ha inneburit tvångströjor för pressen. Vi har i nya partiprogram utförligt beskrivitden här synen på pressen; jag är helt pä det klara med att intedelar den. Så här har vi skrivit i några avgörande meningar; "Ekonomiskt starka tidningar blir i regel mersjälvständiga - mot statsmakter, ägare, annonsörer och organisationer. Man bördärför undvika att urholka ekonomin för tryckta skrifter genom t. ex.annons-och reklamskatt. Genom generella reformer bör statsmakterna skapa ettkhmat som är gynnsamt för det trycka ordet. På samma gäng är det nödvändigt att motverka att tidningarkommer i en regional monopolställning. Presstöd behövs därför för att förhindra pressdöd. Stödet bör bygga på automatiskt verkande regler för att förhindra maktmissbruk. Varje tanke på att koppla samman partistöd med presstöd måste avvisas. Liberalismen slår vakt om tryckfrihetsförordningen som enav grundlagarna därför att den ökar skyddet för det tryckta ordet när påfrestningarna är stora- ." I detläget, när vi på landsmötet i hade slagitfast de här principerna för den fortsatta presspolitiken, kommer säger att vi redan har "bestämmelser för hur Radio-TVåsiktsmässigt skaU drivas. Vå måste få det också för pressen" alltsåregler för hur pressen "åsiktsmässigt skall drivas". Fär jag tih herrAndersson i ställa frågan; Vilken är den socialdemokratiskepartisekreterarens uppfattning om den socialdemokratiske massmedieutredarenssenaste utspel? I detta anförande, under vilket herr talmannen övertogledningen av kammarens förhandlingar, instämde fm Mogård (m). i (s): Vad säger får svaraför - jag har ingen anledning att nu kommentera det. , som gjorde det här angreppet på mig och somfinns i huset, föredrog att skicka fram . Det var inte särskUtvälbetänkt. anförande var mångordigt men som undanmanöver intesärskilt skickligt. Jag skaU återkomma tUl det, men först vill jag klara uppett missförstånd. Jag sade i mitt första anförande, att så stark armin tropå demokratin att jag alltid hävdat och kommer att fortsätta att hävda attockså de krafter - vare sig de finns till höger eller till vänster - som villkasta det demokratiska styrelseskicket över bord skall beredas utrymme i tidningar,radio och TV. Någon uppfattade "krafter tUl höger" som om jag hadeåsyftat moderata samhngspartiet. Det föresvävade mig självfahet inte ettögonblick jag betraktar moderata samlingspartiet som ett demokratiskt parti.Men ni liksom jag får självfallet tidningar ifrån nazistiska organisationer medett klart nazistiskt budskap, och jag menar att demokratin vinner på atttillämpa demokratins spelregler också pä dem. Låt dem öppet visa sig däklarar vi de krafterna bäst! Sedan, herr talman, kunde jag just tro att det var herrAhlmark som fört och raden av liberala tidningar bakom ljuset. Iutredningens direktiv, som jag åberopade här och även i debatterna ipartistödsutredningen, står det att "hänsyn skall tas till att partier kanha olika utgifter beroende på skiUnader i möjligheterna att sprida informationoch driva opinionsbildning genom pressen". Hur är det , ? Förekommer det ellerförekommer det inte cirkulärledare i folkpartipressen, åtminstone en varjevecka? Förekommer det eher förekommer det inte gratisannonsering i liberalatidningar, i varje fall i valrörelsen? Jag skah, herr talman, säga några ord om kopplingen mellanpartistöd och presstöd. Någon sådan koppling är inte tillåten, säger herrAhlmark. Men det var just vad som skedde då det första partistödet tillkom. Dettillkom efter en utredning om presstöd. AUa partier - även -sadeatt vi låter partierna ta hand om uppgiften att försöka klara de tidningar, somhotas av nedläggning, genom att ge dem ett partistöd. Varför lade man denuppgiften på partierna? Varför åtog sig partierna den uppgiften? Och varför har partierna - i varje fall socialdemo- 3 protokoll 1973. kraterna,, kommunisterna och jag tror också sedandess lämnat av sitt partistöd till sina tidningar? Jo,naturligtvis för pressfrihetens skull, men också därför att varie parti har enfördel av att man har tidningar som stöder den uppfattning man företräder detta utan att tidningarna förvandlas till partimegafoner. Det är värdefulltnog om de gör sina bedömningar på gmndval av de idéer och värderingar sompartierna företräder. Det är precis det som sker. Det finns i de protokoll som åberopade som stödför sitt angrepp inte någon grund för den här beskyllningen. Jag ber herrAhlmark läsa upp de delarna av protokohen. Jag har protokohen här, och för attunderlätta arbete med protokollen - han tycks ha glömt vad somstår där har jag gjort förprickningar sä att han snabbt kan hitta de stähensom kan komma i fråga. har lämnat talmansposten för tillfället. JagskuUe annars ha uppmanat honom att gå upp i debatten - han var ju med iutredningen - för att ge sitt stöd eller inte till angrepp. Jag har låtit granska protokohet. Han harinte funnit något som helst stöd för detta angrepp. Jag begär att bh dömd efter mina handlingar och mina ord,inte efter bristande uppfattningsförmåga eller eminenta förmågaatt missuppfatta. Jag skall lägga ut protokollen i pressrummen och så fårpressmännen avgöra om det finns stöd för detta angrepp eher inte. Jag begärinte av att han skah be om ursäkt. Det civUkuraget har han inte. HerrAHLMARK (fp) kort genmäle: Det var ett rätt magert anförande här höh. Det var inte mycket av de våldsamma angreppen från förstaanförandet. Det var inte mycket thl svar pä de frågor jag ställde. påstår att han inte alls drivit kravet skuhe koppla ihop presstöd och partistöd. Men efter dettapåstående är han inne pä just den linjen. Han säger att den förstapresstödsutredningen just ledde thl en sammankoppling mellan partistöd ochpresstöd. tyckte det var bra. Hur var det nu med den första presstödsutredningen ibörjan ? Jo, den lade fram ett förslag om att partierna skullefördela stödet tUl de tidningar som stod dem närmast. Det förslagetkritiserades med utomordentlig hårdhet av nästan alla tidningar, inklusive desocialdemokratiska, som sade att det skulle bli en oerhörd bindning mellanpartier och press, om det presstödet genomfördes. Då skulle tidningarna för attfå sina pengar vara beroende av att hälla sig väl med det parti de stodnärmast. Det fick en förintande kritik nästanöverallt, utom av och en del som tänker som han. I ställetlade man utredningen åt sidan och införde partistöd, där partierna fär pengarnaoch får använda dem hur som helst. Ingen granskning görs vare sig i förvägeller i efterhand. Det var en bra lösning. menar nu att han inte drivit sin hnje i partistödsutredningen.Det har han visst gjort. Utredningen körde fast just därför att han drev denhnjen. Jag vill citera ett par meningar ur ett utredningsprotokoh den 12oktober 1971; "anförde att partistöds- ochpresstödsfrågorna bör hållas isär och att det är oacceptabelt att anknyta ett eventuellt gmndbidrag tUl partiernas andel av dagspressen. anförde att frågan om partiernas ohkamöjhgheter att sprida information via pressen i högsta grad är en angelägenhetför utredningen mot bakgrund av dels att detta förhållande verkligen innebärolika fömtsättningar för partierna, dels att partistödet ursprungligen thlkomdelvis mot bakgrunden av en presstödsdebatt och att partierna använt en stordel av partistödet som presstöd - om än i ohka drev ahtsåunder flera sammanträden oavbrutet kravet att pressandelen skulle pä något sättanknytas till partistödet. Sedan är det ändå betänkligt attden socialdemokratiske partisekreteraren vägrar att kommentera densocialdemokratiske massmedieutredarens förslag. har sagt att viredan har "bestämmelser för hur Radio-TV åsiktsmässigt skalldrivas. Vi måste få det också för pressen", alltså regler för hur pressen"åsiktsmässigt skaU drivas". TUl detta har ingasom helst kommentarer och viskar inte ens fram ett avståndstagande. Det är allvarligtför framtiden. i (s) kort genmäle; Mitt inlägg var magert, sade skuUe vilja rekommendera honom att läsa mitt första anförande. Han var intehär dä jag höll det, men han kommenderades ner senare för att klara den uppgiftsom rimligtvis borde ha klarat själv, eftersom det var han somangripit mig. Jag skall inte upprepa vad jag sade i mitt förstaanförande. Om det inte vore att ta risken att vederbörande blev sint på migskuhe jag påstå att läser protokoh och yttranden som fan läserbibeln. har gått igenom protokollen, och där finnsinget stöd för en sådan uppfattning. Inget förslag av den här karaktären harlagts fram. Det framgår också av protokohen Vi hade helt enkelt ingen grundvalför det. Däremot hade vi direktiv, där det stod att hänsyn borde tas thl dethär förhällandet. Det är klart att , liksom socialdemokratiskapartiet och de andra partierna, har en fördel i sina tidningar, som varje dagför fram åsikter, byggda på de idéer och värderingar som partierna företräder.Det är väl en fördel för att få ut de där cirkulärledarna, även omdet ofta bhr en förfärlig nackdel, eftersom innehållet är dåligt - och det ärväl en fördel att man kan fä in annonser gratis i sina tidningar. Det är ensjälvklarhet att de partier som svårhgen eher omöjligt kan göra det åsamkasstörre kostnader för annan form av information ut till väljarna. Att det är ensjälvklarhet tyckte alla ledamöter i partistödsutredningen utom . Jag viU rekommendera inte bara pressen utan ocksåkammarens ledamöter att ta del av de här protokohen. HerrAHLMARK (fp) kort genmäle: har slagit tUl reträtt påett påtagligt sätt. Han säger: Inget förslag har lagts fram enligt de principersom jag refererat. Nej, det är precis vad jag själv sade i mitt förstaanförande och vad jag skrev i i går: Inget konkret förslag lades framav i partistödsutredningen, trots att jag gäng på gång uppmanadehonom att göra det. Vad gjorde var att på sammanträde efter sammanträde driva linjenatt partistödets konstruktion skulle påverkas av partiernas andel idagspressen. Ständigt drev han den principen. Jag polemiserade utförligt motden, och jag har också gjort det i kammaren . Men sä kom vi tih en punktdå jag ansåg att det var dags för att konkretisera sig.