prot · FW0918 · 1973-12-31 00:00:00 — Förhandhngarna leddes av herr tredje vice talmannen. Om utvidgning av fiskegränsen i § 1 Justerades protokollen för . § 2 Föredrogs frän suppleanten i lönedelegationfru och suppleanten i revisorer , ,inkomna skrivelser, vari dessa avsagt sig nämnda uppdrag. Med anledning härav beslöt kammarendels att godkänna avsägelserna, dels att val skulle anställas i föreskrivenordning. § 3 Om utvidgning av fiskegränsen i Herr jordbruksministern ordet för att besvara () i kammarens protokoU för den 24januari intagna fråga, nr 51, och anförde: har frågat mig, om regeringen harför avsikt att under årets riksdag lägga fram förslag om utvidgning avfiskegränsen i . Jag vill först erinra om vad jag anförde i denna fråga den19 maj som svar på en interpellation av . Jag framhöll då bl.a. att det i överensstämmelse med traditionella ståndpunkt i liknandesammanhang var den inställning att en utflyttning av densvenska fiskegränsen i borde ske i samförstånd med övriga berördastater. Regeringen undersöker tillbakaförutsättningarna för samförstånd mellan Östersjöstaterna i frågan. Först närresultatet av denna undersökning föreligger avser regeringen att ta sluthgställning till frågan om en utvidgning av vår fiskegräns i . Jag ber att få tacka jordbruksministern försvaret på min fråga. Att jag igen tagit upp denna fråga, som jag tog upp förraåret, beror på att man bland fiskarna utefter hela anser att detär utomordentligt angeläget att få den löst sä snart som möjhgt. Det är ju såatt vi bara har skydd tih 4 sjömil. Där utanför kan alltsåfrämmande länders fiskare hålla tiU, och det gör de i mycket stor utsträckningibland. De kan komma med mycket stora flottor - ett moderfartyg och ibland över100 fisketrålare. När de har fiskat inom ett område, lönar det sig inte för desvenska fiskarna att gå ut där under eller de närmastefjorton dagarna. Detta gäller framför aUt utanför men också utanförStockholms, , Öster- Om utvidgning av fiskegränsen i götlandsoch läns skärgårdar. . ' Det har gått sedan denna frågaaktuahserades och jag tycker nog att det är att den blir löst mycketsnart. och har som bekant redan en gräns vid. 12 sjömiL Dettorde inte vara några svårigheter att komma överens med och ,och jag kan inte förstå att det skall föreligga några hinder för att mycketsnart lösa denna fråga i positiv riktning. Vi har ju i på Västkustentidigare en gräns vid 12 sjömU. När gränsen flyttades ut från 4 ,kom man där ömsesidigt överens med att man skulle fiska intillvarandras kuster som . Jag förutsätter att man när det gäller Danmarkockså får träffa motsvarande överenskommelse i . Vi har ju intresseav.att fiska utanför och danskarna intill den svenska kusten. Jag hoppas alltså att jordbruksministern mycket snartskall komma fram till resultat som kan leda till det samförstånd somnaturligtvis är önskvärt att uppnå i detta sammanhang. Men skulle det eventueUtvara något land som av något för mig obekant skäl inte skulle vilja vara med pånoterna, tycker jag att ändå ensidigt skall flytta ut fiskegränsen. Dethar de andra länderna gjort. Jag tror inte det finns anledning att befaraden situation som nämnde i slutet av sitt inlägg, att vi skallbehöva flytta ut fiskegränserna i strid mot önskningar från de andraÖstersjöländerna. Vi har ju båda den uppfattningen att en utflyttning bör ske isamförstånd. Jag ser inte någon anledning att vara pessimist , men herrHedin vet ju att det tar hte tid när man skall förhandla och resonera medutländska stater, och det är ju fråga om rätt många kring . Därför harjag inte vågat ange någon tidpunkt när en överenskommelse kan vara klar, menjag har precis samma önskan som att vi snart skall få den här fråganur världen. Jag kan dock av helt naturliga skäl inte ange någon exakt tidpunkt. (): , Jag fär erkänna att jag har förståelse föratt jordbruksministern inte kan ge något konkret besked om tidpunkten. Men jagär tacksam för den mycket positiva uppfattning jordbruksministern har ommöjligheterna att komma fram till resultat i detta avseende. Jaghar personligen talat med åtskilhga företrädare för de andra ländema runtÖstersjön, och jag vet att de sannolikt inte har några invändningar att göra.Jag hoppas som jordbruksministern att det snart skall vara möjligt att få enlösning till stånd. Överläggningen var härmed slutad. problemen med i havet sänkta stridsgaser m. m. från Herr jordbruksministern ordet för att besvara i Trobro (m) i kammarens protokohför intagna fråga, nr 52, och anförde: i Trobro har frågat vilkainitiativ regeringen tagit för att komma till rätta med de problem för t. ex.fisket som härrör frän stridsgaser som sänkts i samband med ,särskilt beträffande farvattnen kring . utarbetade ciyilförsvarsstyrelsen i samrådmed () och marinförvaltningen anvisningar attiakttas vid fynd av stridsgas. Vidare har tillfiskarna sänt ut av FOA utarbetade anvisningar rörande behandling av skadorgenom senapsgas. Det kan vidare nämnas att det område utanför inomvilket gasammunition sänkts utmärkts på sjökort. FOA håller personal och materiel i.beredskap förindikering och sanering om senapsgas kommer upp till ytan. Regeringen har uppdragit åt statens naturvärdsverkatt samordna och initiera forskningsverksamhet beträffande . Naturvärdsverketföljer därmed också vad som sker i fråga om senapsgasen i . Någraytterligare åtgärder anser jag inte behöva vidtas. Ang. problemen med i havet sänkta stridsgaser m. m. frånandra världskriget i Trobro (m); Jag ber att fä tacka jordbruksministern försvaret, som vittnar om att en mängd initiativ har tagits för att förhindraskadeverkningar av de dumpade partierna av gas och ammunition. Jag viUemellertid ändå erinra om att denna dumpning naturligtvis har vållat mycket stortavbräck för fisket i dessa vatten. Granater och bomber med tusentals tonstridsgas har legat i vattnet ända sedan . Särskilt fisket ärutsatt för dessa risker, och vid åtskilliga lillfällen har det inträffat attgasbehållare kommit in i trälama och åstadkommit stora skador på dessa. Harbehållarna då innehållit senapsgas, har det varit stor risk för manuellaskador, vilka ocksä inträffat vid åtskilliga tillfällen. Senapsgas är ju en oljelik vätska, och den är mycket svåratt fä bort ur fiskeredskapen. Den är nästan olöslig i vatten och löses endasti organiska lösningsmedel. Kommer senapsgasen i beröring med huden kan det, omden inte observeras , uppstå mycket stora och svärläkta särskador. har det förflutit ungefär ,sedan dumpningen skedde, och en stor del av materialet är på väg att rostasönder. Därför kan det fortfarande inträffa stora skador för fiskare i dessafarvatten. Jag vUl fråga herr jordbruksministern huruvida någon ersättning kanutgå, om ytteriigare skador skulle inträffa. Nr 18 Herr jordbruksministern : Tisdaeen deii--- ''talman! Om fiskarna och deras redskap skuhe skadas vid beröring med senapsgas, sä är det naturhgtvis möjligt att utgeersättning --------- -------- ur katastrofanslaget. Såvitt jag har mig bekant har detemellertid inte 1969 och 1970 hade vi rätt besvärandeproblem med det här. Jag harföljt frågan noga och vet att fiskarna i dessa farvatten känner De är medvetna om riskerna, och de cirkulär de fått genom fiskeristyrelsentalar också öm hur de skall bete sig om de skulle råka ut Svaret påden konkreta frågan är självfallet att om ett fiskelag åsamkas skadorförstora värden, så är vi beredda att pröva ersättningsfrågan. i Trobro (m): Jag ber att fä tacka jordbruksministern fördet positiva svaret pä min fråga. Senasf en skada mträffade var väl någon gångpå . Skulle skador inträffa i fortsättningen, sä hoppas jag attansökningarna om ersättning bhr välviUigt bedömda. Överläggningen var härmed slutad. § 5 Föredrogs och hänvisades Kungl. Maj:ts proposition nr 12 till civUutskottet. § 6 Föredrogs, men bordlades åter finansutskottetsbetänkanden nr 35. § 7 Föredrogs och bifölls interpeUationsframstäUningama nr29 och 30. § 8 Interpellation nr 31 ang. färdigställandet avstorflygplatsen vid Ordetlämnades på begäran tUI HerrGUSTAFSON i (fp), som yttrade: Den nya storflygplatsen vidHärryda skall enligt nuvarande planering tas i bruk . beslöt emehertid enhälhgt att hemställatill Kungl. Maj:t att låta undersöka och ta till vara de möjligheter som kanföreligga att tidigarelägga utbyggnaden av flygplatsen. Anledningen till dettavar att : kommer att få mycket svårt att klara avVästsveriges flygtrafik längre än till ungefär 1975 utan dyrbara kortsiktigainvesteringar. Regeringen anmodade luftfartsverket att undersöka dessamöjhgheter, och ett altemativ som skulle möjliggöra ett snabbarefärdigställande av flygplatsen vid lades fram. Enligtbeslut av Kungl. Maj:t skulle emellertid riktpunkten för byggandet av den nya storflygplatsen vid vara ett färdigställande av flygplatsen . Ytterligare ett starkt skäl för ett påskyndande av arbetethar framkommit , nämligen den stora arbetslösheten blandtekniker och byggarbetare. Detta har föranlett den s. k. byggarbets- Nr 18 gruppen att i sitt framlagda program ta upp flygplatsen vid den bland de. projekt som bör komma i fråga vid prövningen av februari1973 möjhgheterna att tidigarelägga investeringar. I årets statsverksproposition har departementschefen sagtatt det med hänsyn till den begränsade kapacitet som kan erbjuda denstarkt expanderande flygtrafiken i regionen är angeläget att luftfartsverketsåvitt möjligt påskyndar genomförandet av . Om luftfartsverketpä grund av arbetet med skulle ha svårt att fullfölja en snabbareplanering med egna experter bör den lediga kapacitet som finns hos experterutanför verket kunna anlitas. Då det här finns starka såväl trafikekonomiska somsysselsättningspolitiska skäl för att påskynda arbetet förutsätter jag att manär beredd att göra extra ansträngningar för att flygplatsen skall bh färdig år1976 eller att i varje fah sommartrafiken kan ske från densamma. Jagvih därför anhålla om kammarens tillstånd att tUl herr kommunikationsministernfå ställa följande fråga: Vilka åtgärder tänker statsrådet låta vidtaga för attåstadkomma ett snabbare färdigställande av storflygplatsen vidHärryda? Denna anhållan bordlades. § 9 Interpellation nr 32 ang. utvecklings- ochmiljöproblem Ordet lämnades på begäran till HerrSVENSSON i (vpk), som yttrade; Den pågående diskussionen om och detanslutande vägbygget aktualiserar med nödvändighet den större frågan om Skånesplanerings- och utvecklingsproblem över huvud. är landets mest tältbefolkade provins. Det totalabefolkningstrycket är avsevärt och i utomordentligt starkt. Enrad svåra aktuella och framtida problem går fillbaka pä detta förhållande. Bebyggelsen koncentreras tih landskapets sydöstra det ochsprids koncentriskt från . Detta tryck har negativt påverkatregionens och hela provinsens mUjöstandard. har blivit landets mesthögexploaterade stad. I stora förstadsomräden har utvecklats allvarliga fysiskaoch sociala miljöstörningar. Bullerproblemen är t. o. m. efter internationellamått grava. En ständig beskärning av grönområden äger rum och har berövatinvånarna i denna del av provinsen möjligheten till reell naturkontakt inom en70-kilometersradie. Förfulningen av den fysiska mUjön liksom vattenföroreningenhar kraftigt förvärrats . Landskapets fortskridande"asfaltering" är inte bara ett symbohskt utan ett bokstavligtfenomen. Trycket från utländska intressen bhr över hela provmsen alltmermarkerat. Intensifierad skogsdrift i samband med skogsnäringens förskjutningsöderut i landet skärper trycket pä mhjön. lider provinsen ekonomiskt av påtagligabalansproblem. Dess västra del är överexploaterad, dess östra del har alltidhaft ett otillräckligt ekonomiskt underiag i förhällande tih sin befolkning.Endast 6 å 7 milfrån ligger en avfolkningsregion med 70 00080 000 invånare. Provinsens kännetecken är bristande ekonomisk integration.Trots sin ringa yta är den uppdelad i fem funktionella arbetsmarknader, sominbördes har tämligen små kontakter. Löneskillnaderna är avsevärda mehan dessaolika delar av provinsen. Tätbebyggelsens expansion har varit oplanerad ochpräglad av kortsiktighet. Kommunikationsfrågan har aldrig lösts från störreregional utgångspunkt. Tydligare än i kanske någon annan region framstårproblemen som en följd av bristande samhällelig styrning och översiktligplanering. Härtill har bidragit uppdelningen i tvä län med mycket olikaekonomisk situation och delvis motstridiga intressen. Uppdelningen i kommunalaplaneringsområden verkar också isolerande ur hela provinsens synpunkt. Behovetav en central syn "är i hög grad angeläget. Emellertid gerriksplanearbetet endast sporadisk ledning för ett allskånsktplaneringsarbete. Den fysiska riksplanen begränsas för vidkommande tillnågra få, allmänt hållna överväganden och tar inget grepp på vare sig denfysiska eher den ekonomiska problematiken i övrigt. Detta är en allvarligbrist, som redan har vållat flera tvivelaktiga lösningar av viktigaplaneringsproblem. En central attityd och en central ledning är därför i höggrad behövlig. Mot bakgrund av det som här anförts anhäUer jag att tillherr civilministern få ställa följande fråga: Vilken inställning intar man från ochregeringens sida tih utvecklings- och miljöproblem, och vilka initiativämnar man ta för att bidra till dessa problems lösning? Denna anhållan bordlades. §10Interpellation nr 33 ang. SJ :s organisation i Ordetlämnades på begäran till HerrSTADLING (s), som yttrade; I trafikutskottets betänkande nr 1972angående ändrad regional organisation av SJ anfördes bl. a. följande:"Utskottet förutsätter också i enhghet med sitt uttalande vid fjolåretsriksdag, att beträffande SJ;s organisation i regionalpolitiskasynpunkter vederbörligen beaktas." Detta uttalande har blivit föremål för olikatolkningar. Representanter för Ange kommun och regionens riksdagsmän har medanledning av planer pä förändringar i SJ:s verksamhet och organisation iÅngeomrädet tolkat beslut så, att de regionalpolifiska synpunkternapå omorganisationen i hög grad måtte beaktas. Från SJ;s centrala ledning har framhållits att riksdagensuttalande inte får ges en sådan restriktiv tolkning att regionalpolitiska skälskulle vara bindande för SJ i dess planering av distriktens verksamhet, utom ivissa undantagsfall. Enligl information som utgått tih företagsnämnder tyckssamma uppfattning råda bland SJ;s lokala planerare. Medhänvisning tih det anförda anhåller jag om kammarens tihstånd Nr 18 att tUlherr kommunikationsministern få ställa följande fråga: den beredd att redovisa sin tolkning av beslut g beträffandeSJs framtida organisation i ? Denna anhållan bordlades. § 11 Anmäldes och bordlades Nr 8 Fuhmäktiges i förslag om dispositionen avriksbankens vinstmedel för § 12 Anmäldes och bordlades Nr 2 i anledning av Kungl. Maj:ts proposition 1972:147«ied förslag tiU lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370), rtli m, jämtemotioner § 13 Meddelande ang. enkla frågor Meddelades att följande enkla frågor denna dag framstähts,nämhgefl Nr 66 (vpk) till herr socialministernangående säkerhetsåt gärdernavid transport av giftiga ämnen: Anser statsrådet att konstaterade fah avuppenbart bristfäUiga emballage och säkerhetsåtgärder vid transporter avgiftiga och vådliga ämnen bör föranleda en snabböversyn och skyndsamtutarbetande av skärpta bestämmelser i syfte att trygga elementäraarbetarskydds- och miljövårdsintressen? Nr 67 () till herr försvarsministern omförläggning tih Östersundav vissa skolor för krigsmakten: När beräknas beslut av om att iÖstersund inrätta en för krigsmakten gemensam förvaltningsskola och att tillÖstersund omlokaUsera arméns tekniska skola kunna reaUseras? § 14 Kammaren åtskUdes .