prot · FW09129 · 1973-12-31 00:00:00 — Maj:t sä sent som lämnatkyrkomötets framställning om namnändring utan åtgärd. Dessutom kunde vi inteheUer helt förbise det som stat -kyrka-beredningen anfört i sitthuvudbetänkande och som pekar mot att de här frågorna inte bara sjömanskyrkanutan över huvud taget frågorna om de olika organ och organisationer som verkarpä olika platser på det internationeUa området bör samordnas. Man bör alltsåkomma fram tUl en namnändring som täcker in hela den verksamhet som dessainstitutioner sysslar med. Det är från dessa utgångspunkter som vi skriver attutskottet i och för sig finner det väl motiverat att fär ett annat namn men att namnändringen bör få anstå medhänsyn tiU pågående arbete inom den av sjömansvårdsstyrelsen tillsattautredningen och tiU vad stat-kyrka-beredningen anfört. Man bör i ett endasammanhang fä fram en lösning som inte bara undanröjer beteckningensjömansvärdsstyrelse utan också täcker in ett begrepp som enhgt moderntspråkbruk betecknar hela den verksamhet som bedrivs pä ohka områden ute i vårahamnar. Vi är sålunda i princip överens. Om vi följer får vi bort namnet sjömansvårdsstyrelsen, men de övriga frågorna står kvar olösta,och vi får aUtså komma tillbaka tUl dem. Låt oss därför följa utskottet. Då fårvi en översyn av hela området, och kommer ifrån aUa diskussioner och fär enordentlig lösning på hela problemet. Jag ber att få yrka bifaU tUl utskottets hemställan. i (s): Man känner givetvis en stor trygghet när helautredningsapparaten sätts i gäng för att utreda något som de närmast berördaär helt överens om. Och om utredningen i sinom tid kommer fram tiU att enändring bör göras, så är väl det namn vi här diskuterar inte svårt att ändraigen, men när nu alla i upplever namnet som litet kränkandetycker jag att vi bör lyssna på dem. i (s): SjälvfaUet har vi lyssnat pä de människorna;det är ju därför vi har föreslagit som vi gjort. Hade vi haft en annanuppfattning, så hade också utskottets betänkande blivit annorlunda. Nuunderstryker vi ju att vi finner det motiverat med en namnändring, men attändringen bör göras i samband med en större översyn. Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs på bifall tilldels utskottets hemställan, dels motionen nr 1254 av i m.fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad.Sedan i begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller kulturutskottets hemstäUan i betänkandetnr 38 röstar ja, den det ejvUl röstar nej. Vinner nej har kammaren bifalht motionen nr 1254. Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då i Kungälvbegärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Dennaomröstning gav följande resultat: 12 protokoU 1973. § 41 Utsträckt motionstid Ordet lämnades pä begäran tUl HerrBÖRJESSON i (c), som yttrade: Jag tiUåter mig hemstäUa att kammaren vUlebesluta att tiden för avgivande av motioner i anledning av Kungl. Maj:tsproposition 1973:160 med förslag till anläggningslag m. m. måtte med hänsyntill ärendets omfattning utsträckas till första plenum efter onsdagen den 21november. § 42 Interpellation nr 146 om ökade hjälpinsatser i Ordet lämnades på begäran till HerrNILSSON i Agnas (m), som yttrade: Den stora hungerkatastrofen i torkans spär iVästafrika har dess värre också utvidgats till andra trakter av . AUtförsent har det blivit bekant att ett par av de nordliga provinserna i Etiopienutsatts för torka och missväxt med följd att hungersnöden leder tUl död. Enligt föreliggande vetenskapliga prognoser kan detriskeras att den vandrande öknen, det växande , lägger under sig alltstörre omräden och kanske när t. ex. . Den hjälpverksamhet somockså vårt land deltar i förefaUer därför mer otiUräcklig . Manmäste fräga sig om icke åtgärderna måste inriktas pä två plan; dels en katastrofhjälp i större omfattning intensivareoch snabbare hjälp så att livsmedel ofördröjligen distribueras genom säkra ocheffektiva kanaler, dels omedelbar start av projekt som avser att förebyggaöknens tUlväxt genom sandens vandring i form av planteringar,vattenförsöqning genom brunnsborrning och kanaler från floder e. d. Det är tacknämhgt att värt land beslutat bistå t. ex.Etiopien med anslag just . Men det borde undersökas om icke svenskalivsmedel, t. ex. vete och torrmjölk, i ökad utsträckning genast kunde sändastill . Med stöd av vad jag anfört hemställer jag om kammarenstUlstånd att tUl fru statsrådet ställa följande fräga; Har fru statsrådet för avsikt att medverka tiU att ökadesvenska hjälpmsatser kan lämnas tiU de särskUt drabbade områdena i ,särskilt till svältomrädena i ? Denna anhäUan bordlades. § 43Interpellation nr 147 ang. risken för störningar i miljön vid Nr 129 utbyggnad av oljeraffinaderierna på den Ordet lämnades pä begäran till HerrBENGTSSON i (c), som yttrade: har det förts enintensiv debatt kring energi- och mUjöfrägorna. Den har gällt vilkenexploatering av naturen som kan accepteras för att energibehovet skalltillgodoses. Den gäUer också de risker av ohka slag som energiutvinningen harfrån miljö- och naturvårdssynpunkt. Frågor av detta slag har vid olikatiUfällen behandlats i . Vissa rikthnjer drogs upp vid behandlingen avden fysiska riksplaneringen . Industrins etableringssträvanden riktar sig i hög grad motVästkusten. Av den orsaken finns allvarliga risker för en starköverexploatering av detta område med åtföljande hot mot miljön. , ochi synnerhet , är hårt ansträngd ur miljösynpunkt,vilket beror på den stora koncentrationen av tung och miljöstörande industri.Det är självklart att en ytterhgare koncentration av miljöstörande industritUl detta område innebär allvarliga ingrepp i miljön. Försämrade livsvUlkor förmänniskorna kan inte accepteras. Det mest aktuella exemplet pä industrins strävan attlokalisera mUjöstörande industri tUl gäUer en framstäUning om utbyggandeav oljeraffinaderier i . Detta skuUe innebära aUvarliga påfrestningarpå en redan nu hårt ansträngd mUjö. Med aU sannolikhet kommer nya raffinaderieratt medföra en försurning av det västsvenska inlandets vattendrag. Dentilltänkta lokaliseringen medför att värdefuUa park- och strövområden inte kanutnyttjas. Riskerna för i samband med transporten av oljan tiU ochfrån raffinaderiet kan inte nog understrykas. Oljeskador kan svårligenundvikas. När det gäller tUlståndsprövning för etablering avmiljöstörande industri är det rimligt att ta hänsyn tUl den tid varunderindustrin kan beräknas drivas. Finns starka skäl som talar för att driftenomfattar enbart nägot decennium mäste miljöfaktorerna väga ännu tyngre. Man börinte tillåta förstörande av stora mUjövärden för kortsiktiga ekonomiskavinster. Hänsyn bör tas till att oljan är en ändlig tUlgång. Det är inte förvånande om företagen, i detta faUmultinationeUa oljeföretag, har en strävan att etablera sig sä atttransportkostnaderna bhr små. Det bhr statstnaktemas uppgift att hävdamUjöintressena i de fall etableringsönskningar stär i strid med olUcanaturvårds- och miljövårdsintressen. Det bör vara en fördel för dessa företagom de i sin planering har ett klart ställningstagande att utgä ifrån. Många människor är oroade av nu planerade utbyggnader. Deser sin miljö raserad för kortsiktig skuU. Denna medborgaropinion fårinte negligeras. Det vore därför värdefuUt om en redogörelse av gjordaöverväganden kring naturmiljöns känslighet för ytterligare miljöstörning kundegöras. Under hänvisning tUl vad jag häranfört hemstäUes om kammarens tillstånd att tiU herr bostadsministem ställaföljande fråga; Är statsrådet beredd att för kammaren redogöra för sin syn pä '7 Nr 129 möjligheterna att utan aUvarhgastörningar i miljön tUlåta en ytterligare Torsdagenden utbyggnad av oljeraffinaderier på , främst vad beträffar Denna anhållan bordlades. § 44 Interpellation nr 148 om medgivande från anhörig tillobduktion av avliden Ordet lämnades på begäran till (), som yttrade; Vi har i ett mycket högt antalobduktioner. obducerades av aUa döda. IStockholm, och var siffrorna respektive 77 procentoch . Detta framgår av en vetenskaphg undersökning som gjorts vidSerafimerlasarettet i . Obduktionsprocenten torde vara betydligt högre vid vårasjukhus. Så t. ex. redovisas för 19621971 för medicinskaavdelning procentsatser varierande meUan och för desskirurgiska avdelning procentsatser varierande meUan . Det är ägnat att förvåna att vi i värt land inte har någoni lag eller författning stadgad skyldighet för överläkare eller annan att föreen tUlämnad obduktion underrätta anhöriga-om obduktionen eUer erhåUa derasmedgivande. Enligt 23 § sjukvärdskungörelsen är överläkare skyldig atttiUse att obduktion sker om dödsorsaken är okänd eller viktig upplysning omsjukdomens beskaffenhet kan vinnas. Motsätter sig en anhörig att obduktion sker, fär obduktionändå utföras om dödsorsaken är okänd. JO ingrep 1968 i ett ärende som gällde huruvida anhörigatUl en avliden hade bort beredas tiUfälle att yttra sig om obduktion innandenna verkställdes. "Jag har från under hand inhämtat attdet åtminstone vid vissa sjukhus är praxis att underrättelse om planeradobduktion lämnas de anhöriga i samband med att vederbörande sköterska tarkontakt med de anhöriga i anledning av dödsfaUet. TUlfälle beredes härigenom deanhöriga att framföra sina synpunkter pä frågan om obduktion bör ske. Dennapraxis synes mig riktig och värd att allmänt efterföljas". Socialstyrelsenansåg emellertid 1969 att överläkare inte skuUe anses skyldig informera de anhörigaom tUlämnade obduktioner. "Skulle Kungl. Maj;t mot förmodan anse en ändradpraxis enligt JO:s rekommendation böra komma till stånd, får styrelsen hemställa att ifrågavarande författningsbestämmelser ändras så att underrättelseskyl digheten tydligt kommer att framgå av ordalydelsen. Maj;t någon ändring av författningsrummet icke böra ske, torde hinder mot fortsättande av hittillsvarande praxis icke föreligga." '"° Trots att rättsläget sålunda äroklart och trots att JO i Maj:t ansåg det lämpligt "att anbefal- Nr129 les attgenom cirkulärskrivelse underrätta sjukhusen om vad som enligt Torsdaeen den författningsmotivenär innebörden av gällande bestämmelse i ämnet och g om hurdenna lämpligen bör tiUämpas" har inga åtgärder vidtagits frän ------ Respekten för människovärdet är grundläggande i värt samhälle. Denintegritet som finns för vaqe människa bör gälla också efter döden. Någonbehandling av avliden bör icke få ske utan de anhörigas medgivande. Medrättsmedicinska obduktioner förhäller det sig annorlunda. Praxis i , och överensstämmer i stortmed vad som gäller i . Men flera länder tUlämpar någon form avmedgivande från de anhöriga, såsom t. ex. , ,, , och . Det är givetvis angeläget från både de enskildamänniskornas och samhällets synpunkt att man genom obduktioner klarläggersjukdomsförlopp och dödsorsaker. Obduktion kan också ha vetenskapligbetydelse. Den undersökning vid Serafimerlasarettetgjort tyder icke på en minskad obduktionsfrekvens i samband med underrättelsetiU anhöriga. Med hänvisning tUl vad jag här anfört anhåUes om kammarenstillstånd att tUl herr socialministern få ställa följande fråga: Är statsrådet beredd medverka tiU införande av sådanabestämmelser att medgivande från anhöriga inhämtas innan obduktion av avlidensker? Denna anhållan bordlades. § 45 Upplästes följande till kammaren inkomna ansökan: Härmed får jag anhålla om ledighet från riksdagsarbetetfrån t. o. m. höstsessionens slut för deltagande i FN:sgeneralförsamlings ordinarie möte i . den 8 november 1973Anna Kammaren biföll denna ansökan. § 46 Anmäldes och bordlades Kungl. Maj:ts proposition nr185 med förslag tUl brandlag m. m. § 47 Meddelande ang. enkla frågor Meddelades att följande enkla frågor denna dag framstäUts,nämligen Nr 290 () till herr handelsministernangående butikers öppethållande pä sön- och helgdagar, m. m.; Har handelsmmistern uppmärksammat butikernas utvidgadeöppet hållande på sön- och helgdagar samt och dess konsekvenser 169 Nr 129------------ för affärsanställd a och derasfamiljer samt kan i sä faU förväntas att Torsdaeen den- regeringen kommer att ingripa fören rättelse och att ett förslag till en " °''' effektivbutikstängningslag kommer att föreläggas -------------------- ----- för beslut? Nr 291 () till herrkommunikationsministern angående bäddutrustningen i SJ:s sovvagnar: Är statsrådetberedd medverka till att vid val av bäddutrustning till SJ:s sovvagnar större hänsyn tages till allergisjuka passagerares § 48 Kammaren åtskildes .