prot · FW09133 · 1973-12-31 00:00:00 — uppvaknande infördessa frågor och den aviserade informationsdriven under är 1975 är välkommen.Men det räcker inte. borde ha kunnat ytterligare markera hurviktigt det är att dessa frågor fär en seriös och effektiv behandling. Det hadevarit ett effektivt stöd till alla dem som i olika sammanhang arbetar medfrågan om sambandet mellan trafik och alkohol. Den trafiksäkerhetsutredning som tUlsatts måsteemellertid med förtur fä ta sig an frågan om alkoholens roll för trafikolyckorna.Redan nu vet vi att det är en orsaksgrupp som är definierad och klar attangripa. Regeringen måste också föreslå de förändringar i lagstiftningen som ärnödvändiga för att effektivisera kontrollen av alkoholbruk i trafiken. ex. en generell möjlighet för polisen att ta utandningsprov på bilförarevid rutinkontroller utan att rattfylleri speciellt misstänks, och möjlighet försjuksköterskor att ta blodprov. Jag tolkar trots allt utskottets betänkande sä, att man iavsaknad av ett positivt ställningstagande ändå delar motionens uppfattning omnödvändigheten av att detta problem med alkohol och trafik skall angripas säeffektivt och seriöst som möjligt. Med hänvisning till detta, herr talman,avstår jag frän att ställa något särskUt yrkande. Alkoholproblemet inom trafiken m. m. Under detta anförande övertog fru andre vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar. HerrLINDAHL (s): Motionären pekar pä ettviktigt samhällsproblem ett samhällsproblem som också engagerar väldigt mångamänniskor. Vi har i trafikutskottet mycket seriöst behandlat de väcktamotionerna. Ett uttryck för detta är att motionerna har skickats ut till bl. a.socialstyrelsen och för yttrande. Enligt trafikutskottets mening håller de åtgärder somföreslås av motionärerna pä att förverkligas. Vi har skaffat oss kunskaper omvad som sker på olika håll i samhället, och jag kan försäkra trafikutskottet verkligen inte behandlat motionerna med någon nonchalans.Vi anser att frågan om alkoholproblemet i trafiken inte bara är en angelägenhetför statsmakterna. Glädjande nog finns det i vårt svenska samhälle också starkafolkrörelser, och vi kan konstatera att det är många goda krafter som medverkari upplysningsverksamheten. Man kan möjligen säga att det hade varit önskvärtatt verksamheten kommit tUl stånd redan tidigare, men vi har vid vår behandlingav frågan i utskottet konstaterat att omfattande förberedelserär på gäng - 1975 kommer exempelvis att bh trafiknykterhetens år. Trafiksäkerhetsverkethar därvid förberett åtgärder som vi i vårtsamhälle har sett prov pä inom detta viktiga område. Men redanföre 1975 kommer det faktiskt att ske en hel del. Jag kan instämma i mycket av vad sade. Jaghar också tillgång till statistik, och det har vi haft även i trafikutskottet.Det är riktigt att dödas hundratals människor i trafikolyckor därförarna har varit alkoholpåverkade. Tusentals människor skadas och mänga bhrsvårt invalidiserade; bäde för trafikoffren och för deras anhöriga innebär dettragedier och mänskligt lidande. Till detta kommer de ekonomiska och socialakonsekvenserna för individen och samhället. Mot den bakgrunden har vi i trafikutskottet noterat attFolksam, och trafiksäkerhetsverket har gått in med särskildaåtgärder på detta område. De organisationer som står bakom kampanjen ärövertygade om att det går att hyfsa detta allvarliga samhällsproblem. Därförgår man ut i en landsomfattande kampanj som skalljust förmedlakunskap om alkoholens roll i trafiken. Det skall ske med hjälp av bl. a. ennyinspelad film om alkohol och trafik, intensiv trafikövervakning , mötes- och tävlingsverksamhet inom företag och organisationer samtsärskilda insatser i skolorna och inom försvaret. Kampanjens slogan blir: Nejtack jag kör. A Ikoholproblemet inom trafiken m. m. Vi har i trafikutskottet funnit att det är nyttigaåtgärder som pä detta sätt vidtas frän dessa organisationers sida. Och det skeromedelbart det kommer att i allra högsta grad känneteckna föreningshvet i dethär landet under den kommande vintern. Men inte nog med detta! säger att manskall vidta åtgärder , och jag är själv positivt inställd tUl att manskall snabba upp detta så mycket det går och vidta åtgärder möjligt.Men jag tror, , att om man skall lägga upp en stor ochomfattande verksamhet på detta område mäste man också ha tid för förberedelser.Vi har konstaterat att efter trafikkunskapens är1974 enligt verkets långtidsplan kommer att som nästa stora informationsinsatskoncentrera alla resurser på trafiknykterheten. Kampanjen planeras omfattahela 1975. Det är så ser man det inom verket, där man kan de här sakerna enförutsättning för att kampanjen skall fä önskad styrka och genomslagskraft.Förarbetena till den kampanjen har redan startat genom en omfattande insamUngav underlagsmaterial, och dessutom har ett informationsmöte förevarit medrepresentanter för ett stort antal berörda myndigheter, organisationer ochföretag som deltagare. Bakom kampanjen och bakom dem som är engagerade i denverksamheten står bl. a. följande myndigheter, organisationer och företag:trafiksäkerhetsverket som är sammankallande , ,, , ,arbetarskyddsstyrelsen. Systembolaget, i , och . Det är mot den bakgrunden, , som vi itrafikutskottet har ansett att uppgifterna v motion är viktigaoch angelägna. Mot bakgrund av de fakta i frågan som utskottet redovisat tyckervi att också motionären kan vara nöjd med den positiva skrivning somtrafikutskottet här har gjort. HerrSTÅLHAMMAR (fp): Detta anförande var ju enutomordentlig beskrivning pä vUka åtgärder man är pä väg att vidta pä dettaområde. Det gläder mig. Positiva skrivningar har vi haft nog av. I anförande kunde jag emellertid inte hittanågonting rörande två omräden, där jag alltjämt är oroad över vad man tänkergöra. Det ena är den rena körkortsutbildningen. Beträffande den har trafiksäkerhetsverketsagt att tiden är sä begränsad att man inte har någon möjlighet att ge dengrundliga undervisning om alkohol och trafik som är nödvändig. Av vissaundersökningar som gjorts har det framkommit att avkörkortsutbildningen genomsnittligt har anslagits till undervisning om alkoholoch trafik för dem som sedan skaU ut i trafiken, och dä kan man ju spåradet problemet när man ser hur överrepresenteradede nya körkortsinnehavarna är i trafikolyckor som har samband medalkoholförtäring. Det andra området är det som fröken har tagit uppi sin motion om försöksverksamhet med vidgad rätt tUl blodprovstagning.Socialstyrelsen har tillstyrkt men trafikutskottet har avstyrkt den motionen. Sammanfattningsvis vUl jag säga att jag är glad över attdet böqar hända saker på detta område, och jag förutsätter att som i stort sett har samma uppfattning som jag beträffande nödvändigheten avatt dessa problem löses - också har något konkret att komma med pä dessa tväpunkter, körkortsutbUdningen och rätten till blodprovstagning. Med hänsyn till tiden skall jag här inteutveckla mina synpunkter ytterligare. Jag skuUe annars kunna förlänga dennadebatt med flera inlägg men skall avstå från det. Beträffande de punkter som nu tog upp villjag säga att även de frågorna har varit föremål för uppmärksamhet, och vi skallsäkert kunna lösa även dem i en positiv anda. Överläggningen var härmed slutad. Utskottets hemställan bifölls. § 14 och Sjaunjafågelskyddsområde Föredrogs jordbruksutskottets betänkande nr 42 i anledningav motioner angående och fågelskyddsområde,m. HerrTOBE(fp): I jordbruksutskottets förevarande betänkandenr 42 behandlas bl. a. motionen 1438 av och mig. Den handlar omhur man i fortsättningen skall ordna det med ,men huvudvikten i motionen ligger på problemen med fägelskyddsomräde. Det vore frestande att som bakgrund till detta anförande ibild demonstrera hur det ser ut i , som är en riksklenod, ja, det är t.o. m. internationellt sett en märklig naturföreteelse och därför också upptagetpå den internationella MAR-Ustan. Jag avstår från det och hänvisar tUlutskottets korrekta men för naturvännerna kanske något torra beskrivning. Mendet må ändå tUlåtas mig att som stämningsbakgrund göra ett långtcitat ur en skildring av i natur: "I varenda göl i myren snurrade simsnäppor. Alla vårastora snäppor utom skogssnäppan hördes eller sägs. I småtjärnarna låg änder avalla slag. Över oss spelade enkelbeckasin, och dvärgbeckasinerna 'galopperade'.Dubbelbeckasinen stod och trummade och knäppte på sin spelplats i de lågavidena femtio meter framför oss. I snåren runt omkring sjön sjöng blähakar ochsävsångare. Gulärlor och lappsparvar lockade och varnade. Bortåt tiotalet varmtrödstrupiga piplärkor höjde sig upp i luften och sjöng sin betagande melodi.Det var stUla, litet kyligt, andedräkten syntes. Bakom oss låg ett sångsvanparoch betade i en göl. Runt toppen pä Akavare seglade två örnar kungsörnar. Däruppe i sluttningen bland moränkuUarna hade vargen sin lya med ungar häromåret.Framför oss på en liten ås i myren gick tre grova älgtjurar och nafsade ividet. De blev litet oroliga, gick undan. En björn kom lufsande över åsen efterälgarna. Den synen, är det inte möjligt att uppleva någonannanstans i våra fjäll, i vårt land." Åter till motionen och tUl den första frågan, frågan omStora Sjöfallets nationalpark! Större delen av , den som givitparken dess namn, är som bekant spolierad som nationalpark genomSuorvadämningarna. Det har varit tal om att låta parken upphöra.Nu visar det sig av de yttranden som utskottet inhämtat att remissinstansernaär eniga om hur man skall göra: Den södra delen vill man föra till Sareksnationalpark och - det blir alltså en utökning av den och den norra delen utefter skuUe man göra tUl ett naturreservatför social naturvård, och även göra den lämplig för det ändamålet genomanordningar av ohka slag som parkeringsplatser och campingplatser. Därtillkommer ett motiv som har framförts av domänverket, som säger: "Detförhällandet att en nationalpark bär namn efter ett genom svårartade ingreppförstört utgör dessutom en belastning för nationalparkstanken. "Det kan man håUa med om. Beträffande är de flesta myndigheter som haryttrat sig eniga om att det behövs ett starkare skydd. Det främsta yttrande somfinns återgivet i betänkandet är det från , och man fär väl sägaatt det också är det mest betydelsefuUa, eftersom initiativet ligger hoslänsstyrelsen. Det är beklagligt att i fem är haft detta ärendeom hand utan att det ännu blivit några effektiva resultat av det. Ilänsstyrelsens yttrande finns beklagligtvis en del uttalanden som är Man säger t. ex.: " om man bortser från renskötselnsynes det endast vara ringa mänsklig verksamhet som pägår inom huvuddelen avfågelskyddsområdet." Detta säger man som man talar om att det är5 000 ortsbor som har området som fiske-och jaktmark. Vidare har man sig bekantflera besvärliga tjuvjaktsfall som gäller bl. a. björnar, och man vet attjärvlyor har blivit utgrävda. Just har jag fått ett meddelande om en sak som harhänt . En mycket oroväckande rapport har kommit från de östradelarna av fågelskyddsområde. häller där pä medmineralprospektering. Inte nog med det - tUl sitt förfogande har deterrängskotrar av fabrikat Play cat. Fordonen tar sig fram över de blötastemyrpartierna. Prospekteringen pågick under juh månad, då skadorna pämarkskiktet synbarligen blev betydande. Vad som för övrigt skadades av djur ochväxter kan man bara föreställa sig. Sedan är det en fråga för sig hur kan prospektera.Jag har för mig att vi beslutat om en lag den förnyades - som sägeratt prospekteringinom endast får utföras av staten. Det kan hända att dähade statens uppdrag. Vad vet jag. i framhåller att akuta ochoöverlagda skyddsrestriktioner inte behöver tillgripas, innan bl. a. omfattandeinventeringsarbeten avslutats. Sedan man slutfört dem, behöver restriktionernainte vara oöverlagda, men man skyller alltså på att inventeringsarbetena inteär färdiga. Sedan talat om att man behöver göra en delsaker men inte viU göra dem oöverlagt anför något som ärverkligen uppseendeväckande; "Vad som möjligen återstår beträffande skyddsfrågornaär en eventuell reglering av jakt och fiske samt skotertrafik." Svagarekan man inte uttrycka sin vUja att vidta åtgärder. Vidare säger länsstyrelsenatt det inte skall ske någon drastisk inskränkning utan vidare och att man harbättre grund för en bedömning av frågan , alltså 1974. är alltså enligt länsstyrelsenfredningsfrågan nöjaktigt utformad. Såsom motionär kan jag inte instämma ilänsstyrelsens bedömningar. Jag är därför mycket tacksam motjordbruksutskottet, som har tagit så allvariigt på frågan. Utskottet anser tdlskillnad från att det är angeläget att skyddet av Sjaunjaområdetbehandlas med förtur. Det mäste vara ett riksintresse att åstadkomma etttUlfredsställande skydd för detta område med dess speciella djurliv. Utskottetönskar skärpta skyddsregler för frUuftslivet. Det skall kanaliseras och hållasunder kontroU. Speciellt skotertrafiken skall regleras. hör tUl saken att den lag som gäller för skotertrafikgäller försöksvis i tre är. Om den inte tUlämpas , har maningen chans att få någon erfarenhet av den. Det är verkligen pä tiden att mantUlämpar den. Sedan bör man ta upp alternativa möjligheter till jakt och fiskeför ortsbefolkningen inom andra omräden eller de delar av som man kantänka sig att upplåta. Utskottet för motionen vidare på det sättet att utskottetanhåller att Kungl. Maj:t skall överlämna motionen tUl för atttas under övervägande vid det utredningsuppdrag som naturvärdsverket har. Därär det väl en liten miss från utskottet. Det utredningsuppdraget har nuplanverket och tiUsammans. Det borde ha stått. Vidare vill jag ifrågasätta om utskottet inte kunde haadresserat motionen till den instans som verkligen är av betydelse här,nämligen . På samma sätt som man ber Kungl. Maj:t överlämna enmotion till ett ämbetsverk, borde motionen ha kunnat överlämnas tilllänsstyrelsen. Jag kommer inte att yrka på nägon ändring av betänkandets kläm,men det hade kanske varit bra med en hänvisning till och omutskottet tagit med något av vad som sagts i själva betänkandet, nämligen attdet är bråttom och att snabba åtgärder är av vikt. Jag är i alla fall tacksamför utskottets klara uttalande. Jag vUl inte säga att det är en miss frän utskottet,eftersom riksplaneringen omnämns i betänkandet, men utskottet borde ha uppmärksammatatt det och början av 1974 åligger alla kommuner att i samråd medlänsstyrelserna göra upp program för hur 15 protokoU 1973. man skallbryta ned som det heter riksplaneringsproblemen till nivå och varnaturreservat skaU läggas in. Utskottet kunde ha sagt att motionerna skulleöverlämnas till Kungl. Maj:t för att beaktas när de kommunala programmen förrUcsplaneringen skall behandlas av regeringen efter nästa är. Jaghar nog haft den uppfattningen att naturvärdsverket hittUls har saknat resurserför att fullfölja sin del av uppdraget, men jag har just fått reda på att mannu annonserar om arbetskraft för det, och det kan ju hända att det dä kan blilitet fart pä det hela. Min förhoppning är alltså att naturvärdsverket ochplanverket prioriterar sitt numera gemensamma uppdrag beträffande StoraSjöfallet är det inga problem, men Sjaunjaärendet måste påskyndas och att detkommer fram ur naturvärdssynpunkt godtagbara förslag. Men förslagen mästeaccepteras av för att det skall bli någonting av dem, och där vetjag inte hur det ligger tUl, fick ett förslag frännaturvårdsverket om att göra ett naturreservat av , Om länsstyrelseninte gör någonting åt detta, sä kan man JO-anmäla , vilket ocksåredan har skett, men har JO sagt att än sä länge är det inte någonfördröjning av ärendet. Om man väntar tUl, så kanske det kan blidet, men om tar upp det gamla ärendet och säger att deninte vUl ha ett naturreservat, då får tydligen överklagalänsstyrelsens beslut och på sä sätt föra ärendet vidare. Jag hoppas i alla fall att regeringen tar hand om den härsaken, om inte förr så i samband med sammanvägningen av riksplaneringsfrågorna,och jag utgår ifrån att det är lättare att ta hänsyn till samernas intressennär man gör ett reservat än när man gör exploateringsingrepp i form avRitsemvägen osv. Jag tror att man inte behöver befara sådana skador som samernatydligen tror att det skulle kunna bli. Jag haringet särskUt yrkande. En nationalpark fyller viktiga funktionerutöver att vara en tillflyktsort för stressade nutidsmänniskor. Dess huvudsyfteär mycket vidsträcktare. Vi har skyldighet att för kommande generationer bevaraorörda omräden. Om vi låter all natur påverkas av människor, med de oundvikhgaföljderna i störd ekologisk balans, utarmning av flora och fauna, åstadkommervi en oreparabel skada. Man kan aldrig fä tUlbaka en utrotad djurart, man kanaldrig återstäUa till naturtUlständet ett påverkat område. Det här innebär förluster för mänskligheten i dimensionersom vi i vårt kortsiktigt ekonomiska resonerande inte är vana att ta hänsyntill. Kommande generationer kan med rätta döma oss hårt. Och vårt snävatänkande ger inte alltid den glädje ens för stunden som vi räknat med. 1 Ritsemstrejkar arbetarna, därför att arbetsförhållandena är så svära att man krävermer kompensation än arbetsgivaren tänkt sig. Kommer vär tid att gå tillhistorien som den tid dä människor förstörde sig själva och naturen därför attde inte kunde hitta på ett bättre sätt att hålla sig sysselsatta? har blivit ett hån motbegreppet nationalpark genom de ingrepp som tUlätits där. gäller det attskydda . Det är med glädje man konstaterar att jordbruksutskottetsställningstagande tUl motionerna 788 och 1438 i praktiken måste innebära attskyddet av garanteras. anser sig ha i uppdrag att behandlaockså frågan om skyddet av , och utskottet säger att det är angelägetatt denna fräga behandlas med förtur. i påpekar attdet finns möjlighet att reglera skotertrafiken med stöd av lagen om körning iterräng med motordrivet fordon. beräknar att en utredning ifrågan skall vara färdig . Den tvekan om nödvändigheten att ingripamot skotertrafiken som kan utläsas ur yttrandet frän bordeskingras av utskottets påpekande pä s. 3 i betänkandet att man "utgårfrån att skotertrafiken inom Sjaunjaområdet blir föremål för regleringmed stöd av den särskilda lagen härom". Det bör finnas gott om alternativarekreationsområden för befolkningen. positiva inställningtUl ett skyndsamt skydd av måste medföra att berörda myndigheteromedelbart vidtar åtgärder. Jag yrkar bifall till utskottets hemställan. i (c); Jag skulle väl be fru talmannen och kammarensledamöter om överseende för att jag tar tUl orda i denna fråga. Dels har redanen representant för mitt parti framfört det som jag tror är partiets åsikter,dels har jag inte varit med om att väcka motionerna. Dessa tar emellertid uppproblem som jag är mycket intresserad av, och därför ber jag om kammarens tUlståndatt framföra mina Synpunkter. Jag vill inte förneka att utskottet skriver positivt ommotionerna, men jag saknar en riktig udd i skrivningen. Utskottsskrivningen ärsönder-styckad av redogörelser för en mängd remissvar och visst kan ettutskottsbetänkande innehåUa sådant, men man finner alltför litet av vadutskottets ledamöter själva tycker och tänker. Utskottet hänvisar tillutredningar och nöjer sig med det. På s. 3 finner man några rader som visar utskottetsuppfattning beträffande fägelskyddsomräde. Det är en ur min synpunktriktig Uppfattning. Det är naturligtvis inte aUtid de mänga orden som äravgörande, men jag tycker att utskottet kunde ha kostat på sig att verifieraatt Sjaunjaområdet inte enbart är av riksintresse utan även av internationelltintresse. Delar av området finns upptagna på en lista som omfattarinternationellt skyddsvärda och oersättliga sankmarker och sjöar i ,och . Områdets upphöjande till status av mindre naturreservat bordedärför vara odiskutabelt. Bollen ligger hos i . Jag tyckeratt det hade varit pä sin plats att utskottet med ännu mer kraft hadeunderstrukit nödvändigheten av att handlar snabbt. gjorde här en ypperlig lyrisk skildring av vadSjaunja egentligen är och vad man kan uppleva där. 1 fägelskyddsomräde finns nästan alla växter ochdjur som är typiska för barr- och björkskog samt den alpina regionen i norraSverige. Artrikedomen är en följd av att området uppvisar en mångfald skiftandenaturtyper inom ett relativt begränsat område. Områdets myrar, skogar, fjäU, fauna och flora är ettresultat av en under årtusenden obruten naturhistorisk utveckling. Det är förstunder senare år som denna process och områdets harmoni blivit störd av denmoderna människans hänsynslösa och kortsiktiga framfart. Det är dock den högre faunan, och dä främst fåglarna, somgjort såväl nationellt som internationellt känt. ArtrUcedomen, och iviss män även individrikedomen, har visat sig stå i särställning. Ingenmotsvarighet tycks vara att finna inom landets gränser. I fågelskyddsområdethar 160 fågelarter noterats, och ett hundratal häckar där . Bland deförekommande fågelarterna är flera antingen mycket sällsynta i ellerovanliga för den nordliga position området har. Till den första kategorin hörflera av våra rovfägelarter såsom kungsörn, havsörn, jaktfalk och pUgrimsfalk,av vUka de tre sistnämnda stär på gränsen till utrotning i vårt land. Området hyser också många däggdjursarter. Av de fyra storarovdjuren saknas troligen vargen inom området. Den är redan utrotad.Utredningar pågår, men jag är skeptisk till vart de kommer att leda. Denna minuppfattning fär jag av remissyttrandet från i Norrbotten.Länsstyrelsen rider högt på den inventering som görs och vad den kan leda tillför räddandet av området. kommer fram till följandeslutuppfattning; "Motivet för att göra fägelskyddsområdet till ettnaturreservat skulle i sä fall numera inte vara att i första hand förse områdetmed ytterligare restriktioner utan fastmera att med praktisk verksamhetsäkerställa och i väl avvägda former utveckla områdets turistiska, rekreativaoch kulturellt vetenskapliga naturvärden." Min uppfattning är att vi inte har råd att göra någraingrepp för att underlätta Sjaunjaomrädets tillgänglighet för turisterna. Detbör fortfarande vara en vildmark. Vi har fjällnatur som vi har gjort lättareframkomlig för turisterna, och mera bör vi enligt min mening göra i detavseendet. Men vi kan väl vara överens om att vi i detta land har råd att lämnanågot stycke land orört. Motionärerna tar också upp ingreppen i Stora Sjöfalletsnationalpark. Man kan bara beklaga att vi nu är tvungna att genomföra enomarrondering av detta område, men vattenkraftsutbyggnaden gör dettanödvändigt. Här har jag inte svårt att finna mig i i Norrbottenuppfattning att området norr om älv bör ombildas till ett frUuftsreservatoch att området söder om nämnda vattendrag får uppgå i Sareks nationalpark. HerrTAKMAN (vpk); Jag är helt ense med , som jaglyssnade pä med stort intresse, och jag skulle därför inte behöva säga ett endaord utöver vad han yttrade i den här debatten. Men när jag också häller medherr i när han efterlyser en udd ijordbruksutskottets betänkandeär det inte på nägot sätt därför att jag fronderar mot de övriga ledamöterna iutskottet jag var själv med om beslutet - utan därför att jag tror attdebatten här kan utgöra ytterligare en udd som så väl behövs för att räddaSjaunja. Vi hade i utskottet en föredragning av företrädare förföreningen som jag tror att alla var mycket förtjusta i. Vi fick enmycket god inblick i förhållandena där uppe. Vidare har här talats om vad vi säger pä s. 3 ibetänkandet, där det är en, som jag tycker, stark skrivning mot bakgrunden av den mycket försiktiga ton som alltid brukar finnas i alla betänkanden; "Utskottet anser det därför angeläget att frågan om skyddet av Sjaunjaomrädets natur behandlas med förtur. Det måste anses vara ett riksintresse att åstadkomma ett tillfredsställande skydd för detta område med dess speciella djurliv. Sådana skärpta skyddsregler bör införas . Utskot tet utgår från att skotertrafiken inom Sjaunjaområdet blir föremål för reglermg" osv. Det är alltså en rad kraftiga understrykningar av det intresse som Sjaunjaområdet har. Vi har också talat om att befolkningen därappe måste gesalternativa möjligheter till jakt och fiske.