prot · FW0983 · 1973-12-31 00:00:00 — Utskottet konstaterade all del inte förelåg någonmöjlighet all hyra kameror på del sätt som statsrådet beskrev. Del resonemangsom förts angående uthyrning av berörda två färgkameraenheler utgör mera etttips på möjligheterna att få in pengar med hänsyn till atl efterfrågan på juslsådana färgkameraenheter, som skall kunna inköpas med hjälp av befintligtanslag, är så stor. Vi trodde all vi skulle kunna få hyra färgkameror avDramatiska institutet, men detta är i sin tur intresserat av atl hyra när nuTRU fått möjligheten att köpa. Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs på. bifall tilldels utskottets hemställan, dels reservationen B av och fruSundberg, och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan begärl votering upplästes och godkändes föhandevoteringsproposilion: Den som vill atl kammaren bifaller utbUdningsutskoltetshemställan i betänkandetnr 27 punkten 2 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen B av Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåfru begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja - 282 Nej - 41 Kammaren biföll vad ulskollet i dessa punkter hemställt. § 3 Forskning rörande samhällets insatser för dehandikappade Föredrogs utbildningsulskottetsbelänkande nr 25 i anledning av molion om forskning rörande samhällets insatserför de handikappade. i (s): För den händelse de som sitter med i deutredningar som nämns i detta utskottsbetänkande läser riksdagsprotokollet,vUkel jag förmodar all de gör, vUl jag ge en mycket kort precisering av syftetmed motionen 709. Det är riktigt som utskottet säger atl del pågår forskningoch utvärderingar av olika insatser för de handikappade, men vad motionen iförsta hand efterlyser är en bedömning av den samhällsekonomiska effekten av deolika åtgärderna. Man talar, menar vi motionärer, aUlför ofta om att exempelvisskyddade verksläder går med så eller så många kronors förlust per arbetsdageller arbetstimme. Man talar också ofta om hur myckel pengar som anslås tUlrehabilitering, utbildning osv. Vi vet aUlså mycket väl hurstora utgifter samhället har för denna verksamhet, men vi vel lilel om deinkomsler samhäUel får lack vare dessa insatser. På vissa punkter har beräkningar gjorts som, om aUafaktorer las med, visar att insatserna från samhällets sida ger en betydandesamhäUsekonomisk vinst. En mer omfattande och vetenskaplig belysning av dettaförhållande anser vi skulle vara värdefull. förutsätter jag att i första hand del utredningsarbetesom pågår inom samarbetskommitlén för socialt arbete också kan inrymma en sådanutredning. Utskottets skrivning bör i varje faU kunna uppfattas som ell beskedom alt en sådan utredning är möjhg och är atl vänta inom dennautredningsverksamhet. Del skulle, inte minst för dem som är föremål för dessaoUka samhällsinsatser, vara värdefullt om det blev klarlagt alt del är fråga omen lönsam investering för samhället. I och för sig är alla samhällsinsatser på handikappområdetmotiverade av enbart humanitära skäl, men eftersom det finns andra, rentsamhällsekonomiska motiv, så bör också dessa klarläggas och mer betonas idebatten. Jag har med hänsyn lill utskottets skrivning och deförväntningar som vi har räll all ställa på den inget särskUt yrkande, men jaghar lill protokollet velat anföra dessa synpunkter och den precisering avmotionens syfte som jag här har antytt. Överläggningen var härmed slutad. Utskottets hemställan bifölls. Forskning rörande samhällets insatser för de handikappade Användning av skattesystemet som regionalpoUtiskt instmment,rn. Nr 26 i anledning av motion om nordisk samverkan vidutbildning av ortoptister Nr 26 i anledning av Kungl, Maj:ls proposition 1973:51rned förslag till lag om ändring i kommunalskatlelagen (1928:370) jämte motion Nr 28 i anledning av motion om slopande avdrivmedelsskallerna på gasol Kammaren biföll vad utskotten i dessa betänkandenhemställt. § 5 Användning av skattesystemet som regionalpolitiskt instrument, m, m. Föredrogs skatteutskottets belänkandenr 29 i anledning av motioner angående användning av skattesystemet somregionalpolitiskt instrument, m, m, I detta betänkande behandlades dels följande vid början väckta motioner: 1973:225 av m, fl, (fp)vari hemställts atl vid behandlingen av den regionalpolitiskastödverksamheten skulle ansluta sig till de riktlinjer som i motionen framförtsi syfte att stimulera sysselsättningen inom stödområdet, innefattande enåtgärdskatalog i 13 punkter bl, a, med förslag till sänkning av den allmännaarbetsgivaravgiften, en särskild lokaliseringsfond och förmånligareavskrivningsregler inom stödområden, 1973:392 av m, fl,(m) vari hemställts att i skrivelse lill Kungl. Maj:t som sin meninggav till känna alt större krav borde ställas på etablering inom stödområdet närförelagen utnyttjade avsatta invesleringsfondsmedel, 1973:393 av m. (m) vari hemställts att beslutade atl den allmännaarbetsgivaravgiften ej skulle omfatta förelag belägna inom del allmännastödområdet, 1973:395 av i Gäddvik m. fl. (m) vari hemslällts allriksdagen hos Kungl. Maj:t skulle anhålla om förslag rörande differentieradbeskattning av flytande bränsle i syfte atl motverka ohka priser på bränsle iolika delar av landet. 1973:560 av m. fl. (m) vari såvitt nu var i fråga hemställts atl beslutade alt sänka den allmännaarbelsgivarav- gifteninom stödområdet fr. o. m. , 1973:893 av herrar Stridsman (c)och i Holmgården (c) vari hemställts att hos Kungl. Maj:tskulle anhålla om utredning rörande inrättande av utvecklingsfonder i syfte allstimulera förelagsetableringar i inland och i enlighetmed vad som anförls i motionen. Användning av skattesystemet som regionalpoUtisktiii-stniment, m. m. 1973:1016 av m. (c) vari hemställts atl hos Kungl. Maj:l skulle anhålla om enallsidig utredning av skattepolitikens användning som regionalpolitisktinstrument i enlighet med vad som anförts i motionen, 1973:1027 av m. (m, c, fp) vari såvitt nu var i fråga her-nställls att beslutadeupphäva den allmänna arbetsgivaravgiften i stödområdet med verkan frän den Ijuli 1973, dels följande i anledning av prop. 1973:50 väckta motioner: 1973:1758 av m.fl. (m)vari såvitt nu var i fråga hemställts att den aUmänna arbetsgivaravgiften skuUefastställas till inom det aUmänna stödområdet, (c) vari såvitt nu var i fråga hemställts att riksdagenhos Kungl. a. skyndsam prövning och förslag till undantagande frånskyldighet att erlägga allmän arbetsgivaravgift för företag i del inre stödområdet samt sänkning av avgiften från för företag i aUmänna stödområdet i övrigt, b. skyndsam prövning och förslag till särskilda åtgärderinom 1. ex. beskaltningen för alt möjliggöra ett för hela landet enhetligt pris på bensin och brännolja samt 1973:1760 av rn. (fp) vari såvitt nu var ifråga hemställts att hos Kungl. a. atl förslag förelades om en differentieringav den allmänna arbetsgivaravgiften i regionalpolitiskt syfte, b. att företagen gavs rätt atl av vinstmedel avsätta särskild lokaliseringsfond för investeringar inom stödomr-ädet enligt samma regler som gällde för nuvarande investeringsfonder, c. atl högre avskrivningsprocentpå anläggningstillgångar tilläts för förelag inom stödområdet. Utskottethemställde att skulle avslå 1. motionen1973:225, i vad den hänvisats till skatteutskottet Användning av skattesystemet som regionalpolitiskt instmment,m. 5. motionen1973:560, i vad den behandlats i detta belänkande 8. motionen1973:1027, i vad den behandlats i detta belänkande 9. motionen 1973:1758,i vad den hänvisats till skatteutskottet 10. motionen1973:1759, i vad den hänvisats lill skatteutskottet 11. motionen1973:1760, i vad den hänvisats till skatteutskottet. Reservation hade avgivits av herrarJosefson i Arrie (c), i (fp), (), i Trobro (m),i (c). () och (rn) som ansett attutskottet bort hemställa, att i anledning av motionerna 1973:225,1973:392, 1973:393, 1973:395, 1973:560, 1973:893, 1973:1016, 1973:1027,1973:1758, 1973:1759 och 1973:1760 i skrivelse lill Kungl. Maj:t begärdeskyndsam utredning av frågan om en differenliernig av beskattningen iregionalpolitiskt syfte. Regionalpolitik och lokaliseringspolitUc harblivit välkända begrepp i den politiska debatten. Det dröjde länge, som jagser del t. o. m. aUlför länge, innan vi fick i gäng någon verksamhet på dettaområde. råder det politisk enighet om atl vi bör arbeta för atl uppnå enbättre regional balans i näringslivet. Från alla politiska partier anser mandel vara en nödvändighet. Under den lid som den här enigheten rått har vi ocksåprövat olika åtgärder för atl uppnå en bättre balans. Vi har använt oss av lånoch direkta bidrag som stimulans för näringslivet atl lokalisera sig till deorter som har haft undersysselsätlning, dvs. områden där del har varit problemmed att skapa arbetstillfällen på arbetsmarknaden. Del är också områden därutflyttningen har varit stor. Del är inte tu tal om atl dessa lån och bidrag givitresultat, men dessa har inle varit tillräckliga. Det behövs ytterligareåtgärder för att uppnå den regionala balans som vi eftersträvar. I skatteutskottets betänkande nr 29 las dessa frågor uppmed anledning av en rad moUoner. Genomgående krävs i motionerna altskattepolitiken skall användas som etl instrument i regionalpolitiken. Man vUlpå olika sätt få en differentiering av olika skatter för alt den vägenstimulera till företagsamhet i de undersysselsalla områdena. I någon liten månhar också skattesystemet prövats redan inom den nuvarande verksamheten, så lillvida atl man har använt investeringsfonderna som ju kan betraktas som etlskalteinslrunienl - för atl stimulera lill ny sysselsättning och nyaverksamheter i stödområdet. Men i stort sett har man helt avstått från att göraförsök med skatterna som ell regionalpolitiskt instrument. De förslag som förs fram i motionerna är ingalunda nya, vihar diskuterat dem vid åtskilliga tillfällen här i . Ulskotlsmajoriletenhar ständigt sagt nej lill de krav som förts fram motionsvägen. Man harhänvisat till att en differentiermg av skattesystemet skulle gemerarbete och att systemet skulle bli svårkontrollerbart. Vi kan för vår delinte acceptera dessa argument, i varje fall inle förrän en rejäl utredning harverkställts som visar vUka vägar man skulle kunna beträda för atl verkligenåstadkomma en stimulans genom differentierade skatter. Exempel på skaller som skulle vara myckel lätta atlanpassa och använda som regionalpolitiskt instramenl är arbetsgivaravgiften ochenergiskallen. En anpassning av energiskalten skulle kunna medföra atl vi ficksamma priser på bensin och brännolja i hela landet. Det är inte bara en frågaom stimulans ur regionalpolitisk synpunkt ulan också en rättvisesynpunkt. De förslag som vi har fört fram i motioner och i enreservation är inte på någol sätt sensationeUa och del är inle inlernalionelltsett några nya vägar vi beträder. I en rad västeuropeiska länder tillämpar manolika former av skattelättnader för alt stimulera företagsamhet i områden medundersysselsätlning. Det kan vara i form av befrielse från inkomstskatter ellergynnsamma inilialavskrivningar. Vid skalteulskollets besök i fick vi redapå att man där betraktade det som fullt naturligt att dUferenliera skatternaför atl klara av del "Norrlandsproblem" som man har. Vid deföredragningar som vi åhörde påvisade man samma stora problem medsysselsättningen i motsvarande landsända som i . I är detSkottland, i är det . Man ansåg det självklart all användaskattesystemet som en stimulans för näringslivet all etablera sig i . När man läser detta ulskoltsbelänkande får man en känslaav all ledamöterna antingen inte lyssnade på vad som sades under studiebesöketi eller också tycker att del som betraktas som naturligt i ärrent nonsens. Vi har i en reservation lUl utskottets belänkande krävtatl de elva motioner som är väckta i delta ärende skulle bli föremål för enutredning. Jag tror alt man då skulle komma fram lill all en differentiering avskatterna skulle vara ett verksamt medel och en god stimulans för all spridanäringsliv över större delar av vårt land. Jag kan inle helt hålla medutskottsmajoriteten, när den i betänkandet säger alt della skulle medföra ettså stort inkomstbortfall att det skulle äventyra statens finanser såuttrycker man det inte, men man menar det. Om vi den här vägen kunde få enverksam regionalpolitik och balans i vårt näringshv olika regioner emeUan,skulle samhället göra så många andra stora ekonomiska vinster att del ingalundaskulle vara fråga om ell totalt ekonomiskt bortfall. Mot bakgrund av dessa synpunkter, herr lalman, ber jag allfå yrka bifall lill den reservation som är fogad till skatteutskottetsbelänkande nr 29. Användning av skattesystemet som regionalpolitiskt instmment,m. HerrLARSSON i (fp): Skatleutskoltets belänkande nr 29 behandlarmotioner som väckts i anledning av proposition nr 50 angående regionalpolitisktstöd. Del väcktes också etl antal motioner vid början med i stortsett samma innehåll som motionerna i anledning av propositionen.Skalteulskoltel behandlar i betänkandet den del av motionerna som berörskalleomrädel, medan övriga delar behandlas på annal sätt och i Användning av skattesystemet som regionalpolitiskt instmment,m. Jag skall begränsa mig till atl säga någraord om den parlimotion som lämnats av , nr 1760. Den upptar elvapunkter om olika åtgärder för stöd lill inre och yttre stödområdet, menskatteutskottet behandlar bara tre av punkterna. De innebär för det första atlförslag föreläggs om en differentiering av den allmännaarbetsgivaravgiften i regionalpolitiskt syfte, för del andra alt förelagen gesrätt att av vinstmedel göra avsättningar lUl en särskild lokaliseringsfond förinvesteringar inom stödområdet enligt samma regler som gäller för nuvarandeinvesteringsfonder och för del tredje atl högre avskrivningsprocent påanläggningstillgångar tillåls för företag inom stödområdet. Vad gäller sänkningen av arbetsgivaravgiften föreliggerockså partimolioner från moderalerna och , som går i samma riktning somfolkpartiels partimotion. Det är räll angeläget all konstatera hur myckel denlöneskatt som erlägges inom stödområdet verkligen ger - inte mindre än 600miljoner . Vi vill alt man helt skall ta bort löneskalten inom del inrestödområdet och alt man skall sänka den inom det yttre stödområdet.Utskollsmajorilelen säger att della skuUe innebära ell administrativt krångel.Det är klart att om man skall ha skilda åtgärder inom olika områden, så blirdet påfrestningar för administrationen - del skall inte förnekas. Men vi harväl inle dessa avgifter för att del skall vara lätt för administrationen, utanvad vi vUl är alt genom en nedsättning ge stimulans så all man får i gång flerföretag inom stödområdet. Då tycker jag atl del är en ganska svagargumentering, när man säger all det blir en belastning på administrationen.Skall administrationen leda utvecklingen här i landet blir man rätt betänksam,men utskottsmajoritelen lägger tydligen väldigt stor vikt jusl vid den saken. Summan 600 miljoner, som löneskatten ger, kan varaintressant alt jämföra med vad de lokaliseringspolitiska insatserna inom sammaområde kostar. Om man slår ihop direkta lokaliseringsbidrag med ulbUdnings-ochsysselsätlningsslöd blir del 185 miljoner . Man skall jämföra den summanmed de 600 miljoner som man plockar in i löneskatt inom samma område. Jag harinle räknat med vad som går ul i lån - det är en helt annan sak, del är jupengar som skall betalas tillbaka. Men när regeringen pekar på insatser förlokaliseringar vill man gärna räkna in också de pengar man lånar ul och som mansedan lar tillbaka. I den andra punkten av partimolionen från folkpartietbegär vi en lokalisermgsfond. Utskottet hänvisar till all man kan använda investeringsfondernaför lokaliseringsändamål, och del är oslridigt all man kan göra det. Vi vel altav de medel som släppts loss från investeringsfonderna har gåttlill stödområdet. Detta är inte någon särskilt imponerande siffra, men del ärklart alt medlen har gjort nytta på sina håll, fast man naturligtvis skulleönska atl del hade varit mera. Vad vi vill ha är en särskild fondbildning förlokalisering. Vi tror att det skulle vara etl verksamt medel, och vi är säkrapå all del också är ell förhåUandevis billigt sätt att stimulera tUlinvesteringar i stödområdet. Man kanbygga upp den fonden på samma sätt som man bygger upp investeringsfonder,men man får den skillnaden att de medel som frisläppes från en lokalisermgsfondinle blir 14 proceni ulan . Det är en avsevärd skillnad. Dessutomhar man en direkt styrning av vart dessa fondmedel skall gå. Som del nu är gårföretagarna upp till finansministern, talar med honom och hör efler vad hantycker och tänker. Han pressar dem väl till all göra en del mindre investeringari stödområdet, och sedan släpper han tUl en stor klump av investeringsfondsmedeltUl andra områden. säger utskottet att investeringsfonderna skall användassom konjunkturpolitiskt medel alt utjämna konjunktursvackor. Det är riktigt attfonderna är avsedda lUl del, men om man noga synar när de har blivitfrisläppta, finner man alt det inle alltid varit i konjunktursvackor utan atlofta mycket stora belopp har frisläppts under en högkonjunktur. Vårt tredje yrkande gäller högre avskrivningsprocent påanläggningar inom stödområdet. Vi tror all del skulle stimulera företag altinvestera där. har redogjort för erfarenheterna från vårtbesök i , då vi fick höra hur engelsmännen ser på delta. AUdeles uppenbart är det så all man kan stimulera förelaginom etl område som ger hyggliga vinster och som har avskrivningsobjekl allanvända en del av vinstmedlen avskrivningar för investeringar, som de gjortinom stödområdet. Jag tror inte alt statskassan förlorade särskilt myckelpengar på del. Del är klart atl det blir en minskning av de direktastatsinkomsterna, men i stället får man verksamhet och slipper andra direktautgifter för sysselsättningen. Jag tror alt det vore bra myckel nyttigare omman så att säga släppte krafterna lilel friare och att man därigenom skulle fåfler nyetableringar, om man gav litet förmåner inom detta område. Vad vi begär är en skyndsam, allsidig ochförutsättningslös utredning. Vi är naturligtvis inte beredda att på en gångsäga alt så och så skall det vara eller att så och så stora belopp skall detvara i de olika fallen. Men man måste göra någonling här. Man får inle slå siglill ro med den situation som vi haft och som har inneburit attdet varit ganska lugnt med utflyttningen framför allt från Norrlandslänen. Delhar varit lugnt lack vare att vi inte haft någol sug till andra delar avlandet. Blir det nu en högkonjunktur - som vi har fått löfte om under snart ettpar år får vi räkna med ett sug lill Syd- och och lill destörre städerna, och då står man oförberedd. Det hade varit bättre om manlyssnat pä våra råd i den här riktningen tidigare, så kanske man varitberedd. Man skall akta sig väldigt noga för atl få en ytterligare utflyttningfrån Norrlandslänen och en försvagad konjunktur där. Med detta,herr talman, ber jag att få yrka bifall lill reservationen. Användning av skattesystemet som regionalpoUtiskt instmment,m. HerrSÖDERSTRÖM (rn): Vid vårriksdag betonade moderaternai en parlimotion atl regionalpolitiken bör leda utvecklingen i sådana banor allnäringslivels strukturomvandling inte skall behöva åtföljas avmassom-flyttningar och att möjligheterna att ge en tillfredsställande serviceät alla människor förbättras. innebär att man måste bygga upp enallsidigt regional arbetsmarknad, där olika typer av näringslivs- ochsamhälls- Användning av skattesystemet som regionalpolitiskt instrument,m. Vad näringslivet beträffar räcker del inte med enbart dentillverkande funktionen. Även kvalificerad produktutveckling, marknadsföringoch administration bör vara representerade. Vidare måste en tUlfredsställandeoffenlhg och enskild service finnas. Vi betonade också all de generellt verkande åtgärderna avekonomisk-politisk art bör tillmätas ökad betydelse. Olika slag av generellaåtgärder anfördes även. återkom vi till de grundläggandesynpunkterna i samband med behandlingen av propositionen 111, Från vår sidaföreslogs åtgärder vilka vi menade skulle ge bättre resultat än de ipropositionen angivna, I huvudsak gällde det föhande punkter: En godförelagsmiljö över hela landet som grund för regionalpolitiken. Så likvärdigaallmänna grundförutsättningar som över huvud taget är möjliga över hela landetoch mellan olika regioner. Generellastimulansåtgärder före selektiv detaljstyrning i syfte att skapa likvärdigaförhållanden mellan regioner samt mellan tidigare etablerade och nyulbyggdaföretag. Ökat stöd ålbasnäringarna jord- och skogsbrak. Åtgärder med verkanpå hela regioner, såsom differentierade taxor, avgifter och avskrivningsregler,utvidgning av transportstödet och upprustning av kommunikationerna, t. ex.norra stambanan. Vi har således i princip en annan uppfattning än den somkommit lUl ullryck i den hitlUls förda ekonomiska politiken ochnäringspolitiken. Vi anser inle alt den fyller de krav på en förelagsvänUgpolitik som man bör och måste ställa. Del kan i sammanhanget påpekas atl dentidigare lokaliseringspolitiken och den nuvarande regionalpolitiken mera haftUll uppgift alt reparera skador än atl föra framåt. Medan regionalpolitikensägs ha skapat 18 000 nya arbetstiUfäUen har ca 50 000 försvunnit i sammaregioner vilket lill inle ringa del måste anses vara en följd av den fördapolitUcen. Enligt vår bestämda uppfattning måste marknadsekonominutgöra grunden även för regionalpolitiken. Ett utnyttjande av marknadskrafternager den bästa garantin för tillväxt av de totala resurserna. Utan denna tUlväxtförsvåras eller omöjliggöres infriandet av de mål som satts upp förregionalpolitiken och om vUka de politiska partierna i stort är överens.Riktigheten av vår uppfattning understryks för övrigt i årets finansplan, därdepartementschefen med eftertryck hävdar all de betydande förändringar i livsvillkorensom uppnåtts inte skulle vara möjliga utan ekonomisk tillväxt. Men det måstebättre beaktas vid ulforrriandel av regionalpolitiken. Den måste mera utformasi syfte atl omfatta åtgärder, vilka mer direkt än inriktas påatl skapa sysselsättning. Ökad efterfrågan på arbetskraft bör med andra ordåstadkommas genom åtgärder ägnade all minska kostnaderna för arbetskraften. Detta är bakgrunden tUl moderata samlingspartietspartimotion nr 1758, där vi yrkar på en differentiering av arbetsgivaravgiften,som direkt bestraffar den som anställer ny arbetskraft. Vi vill all den skaUsänkas 2 proceniinom del aUmänna stödområdet. Vi tror även att de inkomstminskningar som blirföhden för statsverket avsevärt kommer alt reduceras och uppvägas avminskade kostnader för bl. a. arbelsmarknadspolitiska åtgärder. Jag kan i della sammanhang även hänvisa till en nyligengenomförd norsk utredning som visar all sysselsätlningsslöd ur regionalpolitisksynvinkel generellt sett är avsevärt effektivare än kapitalsubventioner. Enligtden norska undersökningen hade sysselsätlningsslödet mellan fem och trettongånger så stor sysselsättningseffekt som kapilalsubvenlioner. är emellerlid frågan om stimulans/subvention avarbetskraften så komplicerad, att del inte är möjligt alt direkt anvisaåtgärder som både på kort och på lång sikt ger den bästa effekten. Vi måsteskyndsamt utreda den frågan. bör kunna ske så snabbt atl vi redan nästaår kan få la ställning lUl ell förslag. Moderata samlingspartiet har i sinmotion antytt all den sittande utredningen för regionalpoliliska styrmedel -med utökad representation kunde få i uppdrag att med förtur behandla dettaspörsmål. Jag ber med del anförda, herr lalman, atl få yrka bifalltill den reservation som är fogad vid skalleutskotlels belänkande nr 29. Användning av skattesystemet som regionalpoUtiskt instmment,m. I delta anförande instämde herrar NUsson i Trobro (m) ochPetersson i Gäddvik (m). HerrBRANDT (s): Detta betänkande är föranlett av elvamotioner, av vilka de flesta väcktes vid början med yrkanden omdefinitivt beslut.