prot · FW0975 · 1973-12-31 00:00:00 — 12. beträffande förslaget lill lag om ändring ijordabalken alt skulle dels med förklaring all ingressen i förslaget till lagom ändring i jordabalken inle kunnat oförändrad antas anta ingressen med avutskottet föreslagen lydelse, dels anta lagförslaget i den mån det ej omfattades avhemställan ovan under 1-4, 6-8 och 10-11 samt med undanlag av 33, 45 och 47 a §§, 13. beträffande övriga lagförslag att skulleanta lagförslagen i den mån de ej omfattades av hemställan ovan under 8, 10 och 11. 1. beträffandeförbudet mot obestämda hyror av herrar (rn) och () som ansett dels attutskottet under 1 bort hemställa, atl med förklaring att förslaget till lag omändring i jordabalken inte kunnat oförändrat antas - med bifall tUl motionen1973:1624 och det i motionen 1973:1625 under A framställda yrkandet för sin delbeslutade atl 12 kap. 19 a § skuUe utgå ur lagförslaget, dels attutskottet under 11 b och c bort hemställa, b) attriksdagen för sin del beslutade alt delspunkterna 8 10 i övergångsbestämmelserna skulle utgå, dels efterföljandepunkter skulle erhålla numren 8 12, c) atl skulleanta övriga övergångsbestämmelser i förslaget tUl lag om ändring i jordabalken, 2. beträffandehyresgästs uppsägningsrätt av herrar () och () som ansett atl utskottet under 6 bort hemställa, att med förklaring atlpropositionen i denna del inte kunnat oförändrad antas med bifall till det imotionen 1973:1625 under E 1 fr-amställda yrkandet för sin del skuUe anta 12kap. 54 § första stycket i förslaget tUl ändring i jordabalken med avreservanterna föreslagen lydelse. 3. beträffande särskild uppsägningsrätt vid korttidsavtalav herrar () och () som ansett att utskottet under 7 borthemställa, a) att -med förklaring att propositionen i denna del inte kunnat oförändrad antas - försin del med bifall till det i motionen 1973:1625 under E 2 framställda yrkandetbeslutade att 12 kap. 54 § andra stycket skulle utgå ur förslaget till lag omändring i jordabalken, b) att riksdagenmed avslag på del i motionen 1973:1625 under E 3 framställdayrkandet skulle anta 12 kap. 54 § tredje stycket i förslaget tUl lag om ändringi jordabalken, 4. beträffande mothyresnämnds beslut i bytesärenden av herrar () och () somansett dels attulskollet under 8 bort hemställa, all med förklaring att propositionen i dennadel inte kunnat oförändrad antas med bifaU flll det i motionen 1973:1625under F framställda yrkandet för sin del skulle dels anta 12 kap. 70 och 72 §§ i förslaget lag omändring i jordabalken med av reservanterna föreslagen lydelse, dels besluta alt 13 § skulle utgå ur förslaget tUl lagomarrendenämnder och hyresnämnder, dels anta 25 § i sistnämnda lagförslag med avreservanterna föreslagen lydelse, dels besluta att 1432 §§ i sistnämnda lagförslag skulleerhålla numren 1331, dels attutskottet under 11 be bort hemställa, b) att riksdagenför sin del skiUle anta punkten 15 i övergångsbestämmelserna i förslaget tilllag om ändring i jordabalken med av reservanterna föreslagen lydelse, c) att riksdagenskulle anta övriga övergångsbestämmelser i förslaget lUl lag om ändring ijordabalken, d) attriksdagen för sin del skulle besluta dels att punkten 3 i övergångsbestämmelserna i förslagetlUI lag om arrendenämnder och hyresnämnder skulle utgå ur lagförslaget, dels all efterföhande övergångsbestämmelser skulle erhåUanumren 3-8, e) att skulle anta övriga övergångsbestämmelseri förslaget tUl lag om arrendenämnder och hyresnämnder. Ändringar i hyreslagstiftningen, m. m. 5. beträffande ikraftträdandet av herrar () ochSöderström (m) vilka ansett attutskottet under 10 bort hemstäUa, a) att med förklaring all punkten 1 i övergångsbestämmelserna förslaget tUl lagom ändring i jordabalken inte kunnat oförändrat antas för sin del med bifalllill del i motionen 1973:1625 under G framställda yrkandet skulle anta punkten1 med av reservanterna föreslagen lydelse, b) alt riksdagenför sin del skulle anta en ikraftträdande bestämmelse för de i propositionenfogade övriga lagförslagen med av reservanterna föreslagen lydelse, innebärandealt dessa lagförslag skulle träda i kraft , c) alt motionen1973 :1087 skulle avslås. TUI betänkandet hade fogats ellsärskilt yttrande beträffande tillämpningen av bestämmelserna ombruksvärdeshyra av (). Ändringar i hyreslagstiftningen, m. m. HerrLIDGARD (m): Vi började arbetet med atl snälltanpassa oss regeringens propåer, vi förlängde vårsessionen tiU längst den 6juni därför att regeringen varit så sen med många betydelsefulla propositioner.För några timmar sedan gjorde vi som snälla får ytterligare en anpassning tUletl uppenbart regeringsönskemäl, nämligen när vi flyttade fram detta ärende -lagutskottets betänkande nr 13 - tih denna tidpunkt i stäUet för att behandladet eller tre eller kanske . Då skulle ärendet hakommit liU offentlighetens kännedom på ett sätt som gjort det ännu meruppenbart hur regeringen försett med arbetsmaterial. Det är -kan man lycka - en någol beklämmande politisk-laklisk situation vi nu befinneross i, när regeringen stjälper över oss propositioner i den uppenbara avsiktenatl framstå som effektiv och idékraftig för atl på del sättet skaffa sig enbättre plattform inför valet. När della ärende, som gäUer ändringar ihyreslagsliftningen, kom på bord tyckte jag att jag hade anledningalt från kammarens talarstol säga några ord om det förhållandet, atllagförslaget inte hade passerat lagrådet. Statsrådet förklarade då föross alt regeringen inle hade någon skyldighet atl höra lagrådet, utan man fickbedöma om man hade tid till detta eller inte. gjorde han trots atl jag imitt anförande över huvud taget inte hade ifrågasatt regeringens rätt atlhandla så - jag hade bara ifrågasatt lämpligheten av atl förfara på del sättet.Den andra linje som statsrådet följde var ungefär den naturligtvishtet förgrovat - atl det var bättre med en måhända någol bristfälliglagstiftning som ändå främjade ett reformarbete, än med ingen lagstiftning allsoch en försening av reformerna. Sedan vi nu i lagutskollet behandlat propositionenangående ändringar i hyreslagsliftningen måste jag säga att jag tycker att delvar motiverat alt jag uttalade en kritik beträffande regeringens hantering avdetta ärende. Jag undrar hur släpphänt man egentligen får vara när del gälleralt utforma lagtext, hur långt man får gå när del gäller atl låta ändamålenhelga medlen. För ögonblicket tänker jag mindre på det sakliga innehåUel ilagstiftningen och mera på den rent språkliga utformningen. När del gäUer ändringarna i hyreslagsliftningen kan mankonstalera att del i propositionen redan från början funnits ett rent slarvfel,en felaktig hänvisning, som utskottet rättat till på grundval av en moderatmolion i frågan. I några andra fall har vi från moderat håll pekat på språkligaoformUgheter, som vi tycker i vissa fall lett till nära nog obegripligheter ochi andra fall till alt texten blivit klumpig och svårgenomtränglig. Jag tycker del känns särskilt allvarligt alt behövakonstatera detta när del gäller en lagstiftning, som den enskilda människanskall ta del av och befatta sig med i mycket stor utsträckning. Det är inte enlagstiftning enbart för fackfolk, ulan det är en lagstiftning för de mångamänniskor som är hyresgäster. Låt mig såsom ell exempel på den lagtext som föreslåscitera förslaget beträffande 48 §. Del slår på s. 14 1 belänkandet för den someventuellt är intresserad av att föha med. "Vid förlängning av hyresavtal utgår hyran medskäligt belopp. Den hyra som hyresvärden fordrar skall godtagas, om den ej är oskälig. Fordradhyra är atl anses som oskälig, om den väsentligt överstiger hyran förlägenheter som med hänsyn lUl bruksvärdet är likvärdiga. Härvid skall bortsesfrån lägenhet vars hyra icke är rimlig med hänsyn tiU det allmänna hyresläget iorten för närmast jämförliga lägenheter i nybyggda bostadshus." Jag tror inte många kan förklara för mig vad ordet"härvid" egentligen syftar på. Men vi begriper i detta faU ändåmeningen och därför kan det måhända passera. Man har också skapat en annan mycket lång och inveckladmening i 54 § som jag inte skall citera. Den som är road kan läsa den själv ochkonstatera hur man med några enkla handgrepp - jag vUl inte påslå att vi harlyckats särskilt bra i reservationen skulle kunna lätta upp texten och göraden mera begriplig för de många människorna. Vi har valt, herr talman, att inte reservera oss på allapunkter, där vi tyckt alt språkbruket varit otympligt, krångligt ochbesvärligt. Vi har vall ut en enda fråga för att markera att vi ogillarsläpphänlhelen på detta område. Det blir del enda ställe där vi i formfrågornakommer alt begära omröstning. fick vi en ny hyreslagstiftning, 1968 årshyreslagsreform. Om den sägs det atl erfarenheterna genomgående har varitpositiva. På ell par punkter har del dock visat sig föreligga behov avändringar med principiell innebörd. Del intressanta är dock atl lagen harfungerat tillfredsställande och alt erfarenheterna är positiva. Om man sedan betraktar de förändringar som föreslås ochser efler om de är så väldigt stora och betydelsefulla att de motiverar ochförsvarar den brådska som har präglat arbetet med propositionen, blir mankanske litet mera tveksam. Det som föreslås är i huvudsak atl en hyresgästskall få rätt att med bibehållet besittningsskydd säga upp sin lägenhet förhyresreglering. Del är väl ingenting all säga härom. Tvärtom kan vi alla lyckaalt del är bra med denna möjlighet. Men del är ingenting nytl. De som varhyresgäster vet ju alt det var myckel vanligt all man sade upp hyresavtal enbart för en hyresreglering. Ingen fastighetsägarekom pä idén att driva detta tUl att hyresgästen skulle förlora hyresrätten.Ibland genomfördes en hyresreglering och ibland blev den inte av. Delprincipiellt nya är naturligtvis att man med den regleringsverksamhet vi fått ilandet nu kan få också hyran prövad. Det är helt OK. Det enda jag är fundersam över är om man inle förespeglarde många hyresgästerna all här kan hända stora ting, när del gällerhyressänkningar. En av de saker som man har tagit upp som motivering för ensådan här uppsägning har varit garageproblemel. Del förekommer ju att enhyresgäst inle bara hyr en bostad utan även tvingas hyra ell garage, dellaoavsett om han är bilägare eller ej. Om vi tittar litet yfligl på problemet,kan vi alla säga att det är väl inte rätt alt en hyresgäst som inte har bilskall behöva betala för ell garage. Problemet kan också gälla en hyresgäst somvisseriigen har bU men som inte viU ådra sig den höga kostnaden alt ha bilen igarage utan hellre lar olägenheten av all ha den pä gatan. Men man får inle glömma i sammanhanget atl vårbyggnadsstadga ålägger dem som gör upp planer för byggandet all planera för den 26 aprU 1973 Ändringar i hyreslagstiftningen, m. m. Torsdagenden 26 aprU 1973 Ändringari hyreslagstiftningen, m. m. parkeringsplatseroch för garage och att planverket har utfärdat myckel noggranna regler angåendede garage som skall byggas i anslutning tUl bosladsfastigheler. Och kommunernaföljer strikt anvisningarna. Den som uppför etl bostadshus tvingas alltså atlbygga garage på grundval av bestämmelser som samhället har utfärdat. Väljer manden utgångspunkten så blir det inle så där alldeles tvärsäkert att det ärorätt mot hyresgästen som inte håller sig med bil atl han trots allt får bäraen del av den sorts allmänna kostnad som lagts på fastigheten genom garagebyggandet. Någon skall betala. Skall fastighetsägaren eller den somuppfört fastigheten betala för all man har byggt garage som man blivit ålagdatt bygga? Eller skall samhället betala eher skall kostnaden las ul avbUskatlemedel? Någonstans skall del betalas, men garaget är väl närmast attbetrakta som ett annex lUl den förhyrda lägenheten. Jag vill inte påslå att della är sista ordel i en sådanhär diskussion. Jag vill bara peka på svårigheterna att få till stånd en heldel av de hyressänkningar som jag vet allmånga går och hoppas på. Vi tycker litet tUl mans atl det finns fall som ärkonstiga, men man bör akta sig för att göra ett för stort nummer av den härsaken, åtminstone i valrörelsen, ty då tror jag atl människor blir besvikna. Den andra saken av principiell betydelse är alt hyran ifortsättningen skaU vara bestämd lUl sin sloriek. I del hgger bl. a. alt hyraninte får knytas tUl viss index. Ja, i och för sig är väl indexanknytning av ensådan utgift som hyreskostnaden rätt praktiskt, om man hade haft en index somvarit lUlfredssläUande anpassad. Jag kan gott hålla med om att nuvarandeindexserier inte rikligt lämpar sig för detta. Men jag tycker inle att del ärså förfärligt farligt atl låta bli att införa förbud mot indexklausuler. Medden föreslagna lagen ger vi ju hyresgästen en möjlighet alt när som helst sägaupp hyresavtalet för hyresreglering. Är han missnöjd med indexklausulensverkningar, så kan han säga upp avtalet. Jag tycker all det hör till skall visäga lagstiftningsetik alt inte lagstifta när det inle framstår som ettabsolut och nödvändigt behov. Del är en av anledningarna till de reservationersom vi har avgivit. Jag har förstält atl del är bråttom för altvi skall bli' färdiga, så jag skall inte fördjupa mig i de övrigareservationerna förhållandevis enkla ting ulan jag nöjer mig med de här merprincipiella funderingarna. Jag hänvisar till de motiveringar som ochjag har framfört och yrkar bifall till de fem reservationer som vi båda stårför. (vpk): När man hör är del svårt allinte falla för, frestelsen att börja del här inlägget med en polemik motbakgrunden av all jag har sysslat med tillämpningen avhyreslagsliftningen i hyresnämnder och domstolar, men jag skall avslå från attgöra det i detta sammanhang i varje fall. Vid början av årets riksdag väckte vi inom vänsterpartietkommunisterna en motion, där vi berörde för hundratusentals hyresgästerväsentliga problem. Det gäUde frågan om atl kunna få ändring av och få bortolika klausuleroch hyresvillkor utan att kvarboenderätlen äventyrades. Som exempel på sådanavUlkor nämnde vi olika slag av indexklausiUer, garagetvång och andraavtalskopplingar, vilka generellt borde förbjudas. Förslag i denna riktninghade aviserats i två promemorior från , ochi dessa föreslogs att sådana lagändringar skulle träda i kraft . I vår motion 1973:1087 fäste vi uppmärksamheten på all den föreslagna lidpunkten för ikraftträdandet, den 1 juh 1973, skulle innebära atl någon ändring av avlalsviUkoren i de flesta fall inteskulle kunna ske förrän fr. o. m. . För att de hyresgäster som i många fall under ett flertalår tvingats atl acceptera otUlbörliga eller orättmäliga hyresvillkor skullekunna bli av méd dessa sä snart som möjligt ulan att riskera sittbesittningsskydd föreslog vi atl tidpunkten för lagens ikraftträdande i dennadel skulle fastställas till . Då vi erhöll propositionen 23angående ändringar i hyreslagsliftningen, kunde vi med tUlfredsställelse noteraatt' regeringen i propositionen med i stort sett samma motiveringar som i-vårmotion föreslagit samma datum för ikraftträdandet. När såsom nysshar erinrat om - behandlade remissen av propositionen gjordes en delinvändningar av herrar och i , i huvudsak mot attlagrådet inte hade hörts över förslaget. nämnde då altpropositionen jämfört med , promemorior innehöll fleraviktiga nyheter, bl. a. tidpunkten för lagens ikraftträdande. Statsrådet anförde i delta sammanhang bl. a. althär var fråga om ett fall då en för hyresgästerna angelägen reform skullefördröjas eller mer kanske etl år om regeringen inte underlätlagrådsgranskningen. Statsrådet framhöU också att detta inte var någonnyhet och all man tidigare gjort på samma sätt då det gälldeäldrelagstiflningen och hyresregleringslagstiflningen. Att jag nu erinrar om della beror på atl jag delarregeringens syn på all de förslag tUl ändringar i hyreslagstiftningen somföreslås och då även tidpunkten fÖr ikraftträdandet - är så vikliga ochbetydelsefulla för landels hyresgäster att man måste undvika alla förseningar ibehandlingen. I reservationen 5 vid det belänkande som. vi nu behandlarhar herrar och föreslagit all lagändringarna i sin helhelskall träda-i kraft . Del motiveras med ett resonemang om atllagstiftningen bör tillålas träda i kraft tidigast och att deldå från hyresgästsynpunkt inte spelar någon större roll om man-väntar till den1 . Vidare motiveras detta förslag med vikten av atlparlsorganisatioherna ges tUlfälle alt informera om gällande regler. vet vi, herr talman, alt hyresgästerna har intresse avall lagändringarna får träda i kraft . Vi vet vidare all enav partsorganisationerna - anser att lagändringen bör genomföras från den ochall man räknar med atl hinna informera sina funktionärer och medlemmar. den 26 aprU 1973 Ändringar i hyreslagstiftningen, m. m. Kvar står då fastighetsägarna och den parlsorganisalion som har tiU uppgift att tiUvarata det privatafastighetsägarintresset. Klart är att man på det hållet har intresse av att såmycket som möjhgt fördröja alla förbättringar för hyresgästerna och av att ensådan förskjutning sker som moderatreservalionen föreslår. Låt mig tiU sist säga att jag delar de synpunkterbeträffande tUlämpningen av bestämmelserna om braksvärdeshyra som i silt särskilda yttrande. Jag yrkar bifaU lUl utskottets hemställan. Hert (): påstod alt den här propositionenhade lagts därför alt regeringen ville skaffa sig en plattform inför höstensval. Jag tycker det är litet egendomligt alt en ledamot av lagutskottet fällerett sådant omdöme om en proposition och om anledningen tUl alt den lagts fram,alldenstund lagutskottet i sitt betänkande nr 1972 föreslog attge Kungl. Maj :t lill känna vad ulskollet hade skrivit i silt betänkande. Och vadutskottet där hade skrivit är en av de saker som tas upp i den nu föreliggandepropositionen. Vad vi nu behandlar har således delvis tUlkommit som en följd aven beställning från lagutskottet. Jag skall vidare be all få uttala min storatiUfredsställelse över propositionen. Vi fick, som redan sagts från dennatalarstol , en genomgripande förändring i hyreslagsliftningen 1969. a. ett starkt besittningsskydd för hyresgästerna. Men redan ibörjan av 1971 stod det klart alt della besittningsskydd, som man hadebetraktat som starkt, hade vissa begränsningar. Sålunda hadefastighetsägaren-hyresvärden möjhghet alt säga upp hyresavtalet för atl fåhyresviUkoren ändrade, men om hyresgästen sade upp avtalet i akt och mening altförsöka resonera om hyresvUlkoren innebar del att han gick förlustigbesittningsskyddet. I den proposition som vi nu behandlar har denna frågatagils upp. Det föreslås nu en väsentlig förändring som möjliggör förhyresgästen att säga upp hyresavtalet med begäran all få hyresviUkoren ändrade.Jag tror att alla som har sysslat något med dessa frågor inser all detta ärbetydelsefuUt för hyresgästerna. Vi har upplevt en lidsperiod då vi haft bostadsbrist.Under den liden har del ofta inträffat att hyresgäster har känt sig vara i entvångssituation och fåll skriva på hyresavtal, som de kanske inle innerst innevelat göra om de varit i en annan situation. a. har en del hyresgäster gåttmed på att införa indexreglering i sill hyresavtal. Det har fört med sig i vissa situationer kommit dithän atl hyran i lägenheten genom indexregleringenkommit att bli högre än vad den skulle ha blivit om man hade tUlämpatbruksvärdesbedömningen vid fastställandet av hyran. Därmed är jag inne på den första reservationen av de tvåmoderaterna i lagutskottet, nämligen den där man går emot regeringsförslaget omförbud mot obestämda hyror och går emot förslaget om förbud mot indexklausul ibostadslägenheter. När man nu har möjlighet att säga upp hyresavtalet och fåtUl stånd en ändring i hyresvUlkoren kan man naturligtvis, som kade,lycka all indexklausulen inle har så stor betydelse som . Men jusl delförhållandet, som jag nämnde, att hyran genom indexklausulen kan komma allbli högre än den blivit om man bedömt den efter bruksvärdesmeloden är ennackdel. Dessutom finns del egenfligen - vUkel också tog upp -ingen lämplig indexserie alt knyta an hyresvärdet tiU. I många fall går manefler konsumentprisindex, vilket gör all priset på mjölk, potatis ellernågonling, som är helt ovidkommande för fastighetsägarens/ hyresvärdensutgifter när det gäller att lUlhandahålla en bostad, påverkar hans möjligheteralt få in en högre hyra för lägenheten. Det drabbar hyresgästen så att han fårbetala en högre hyra. Det är helt orimhgt att ha etl sådant syslem. Man hade kanske fått något större respekt för dem, som gåremot förbudet om indexklausul, om de åtminstone hade gjort ett försök allinföra ell indexsyslem som direkt passar för bostadsmarknaden. Jag skall avslå från att gå in i någon närmare polemik närdel gäller reservationerna 2 och 3, eftersom de närmast är om formule ringar avtexten. Åtminstone gäller della reservationen 2. Jag ber när det gäUer reservationerna2 och 3 tUl utskottets betänkande atl få hänvisa liU vad utskottet har anfört. I reservationen 4 viU man inte vara med omfuUföljdsbegränsning när det gäller byte och upplåtelse i andra hand avbostadslägenhet. Ofta är del i sådana situationer nödvändigt med en snabbhandläggning. Att då ha ett fuUföljdsförfarande, som skulle dra ganska långt ulpå tiden, kunde innebära stor risk för att man efter fullföhdsförfarandel inlehade någon bytespartner kvar därför alt han dragit sig ur på grund av dröjsmålet.1 stort sett samma förhåUande uppstår när del gäller upplåtelse i andra hand. Med hänsyn till den långt framskridna liden skall jag nöjamig med all med denna korta motivering yrka avslag även på reservationen 4. 1 fråga om reservationen 5 kan jag också fatta mig mycketkort genom alt hänvisa lill vad sagt. Han framhöll vad del skullemnebära all gå på reservanternas förslag och framflytta ikraftträdandet 7månader. Del kunde förefalla som om detta inte hade så stor betydelse, men som redanpåpekats skulle del medföra all lagen inte skulle fä någon praktisk betydelseförrän . Detta är också en av anledningarna atl del ifråga om denna proposition blivit litet mera bråttom än man kanske från börjanavsåg. För att reformen skaU få verkan redan vid årets uppsägningar avhyresavtalen, måste lagen träda i kraft för atl hyresgästernaskall få möjlighet alt utnyttja den tre månaders uppsägningsperiod som liggerföre . Delta är nödvändigt för att hyresgästerna skall kunna tillämpaförmånen redan från den . TiU slut viU jag säga några ord om denuppsägningsmöjlighel som hyresgästerna nu får och som ger dem möjlighet att taupp en diskussion om hyresvillkoren. Den innebär atl de i sin uppsägning måsteange att de viU ha en ändring i villkoren. Om så icke sker kan de hamna i densituationen att de går miste om besittningsrätten. Därför har utskottet käntsig föranlåtet att i sin skrivning erinra om all man förutsätter all parterna isamband med lagens ikraftträdande får en ordentlig informa- den 26 aprU 1973 Ändringar i hyreslagstiftningen, m. tn. Ändringar i hyres-lagstifmingen, m. m. tion ifråga om denna vikliga detah i lagförslaget. Med dessa ord ber jag atl få yrka bifall tilllagutskottets hemställan i dess belänkande nr 13. "Land skall med lag byggas" var delvalspråk som en av våra svenska kungar en gång hade. Men om denne kung hadeanal vilken utveckling vi numera fått inom lagstiftningens område - och hurdessutom våra lagar oftast kommer till ulan obligatorisk lagrådsremiss -hade hansäkerligen försett sitt valspråk med ett tillägg om att det inte är efterkvantiteten utan efter kvaUleten som våra lagar skall bedömas, åtminstone iförsta hand. Med den takt som statsrådet numera signerar nyalagar är det inte så underligt, om det ibland insmyger sig felaktigheter ochunderliga formuleringar, ägnade atl försvåra tUlämpningen och i någon månminska respekten. Det är därför som vi inledningsvis påpekar i vår partimotionnr 1625 de myckel stora förändringar, som berör en central civilrätlsliglagstiftning och därmed många medborgare i vårt land. Inte nog med attförslagen inle remitteras tiU lagrådet de har inle tillkommit efter enallsidig utredning utan beslår av departementspromemorior.