prot · FW0993 · 1973-12-31 00:00:00 — Propositioner gavs pä bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 7 av i motsvarande del, ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr i begärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Allmän tandvårdsförsäkring, m.m. Den som vill att kammaren bifaller socialförsäkringsutskottetshemställan ibetänkandet nr 20 punkten 5 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 7 av i Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Utskottets hemställan bifölls. Propositioner gavs pä bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 8 av herrar Ringaby och i ,och förklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr Ringaby begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vill att kammaren bifallersocialförsäkringsutskottets hemställan ibetänkandet nr 20 punkten 7 röstar ja, den det ejvUl röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 8 av herrar Ringaby Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Däherr Ringaby begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 9 av i m. fl.,och förklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Allmän tandvårdsförsäkring, m. m. Sedan i begärt votering upplästes och godkändesföljande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaUersocialförsäkringsutskottets hemställan ibetänkandet nr 20 punkten 8 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifaUit reservationen nr 9 av i Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen.Dä i begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 10 av i m, fl,,och förklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr i begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaUersocialförsäkringsutskottets hemställan ibetänkandet nr 20 punkten 9 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 10 av i Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositlonen. Dåherr i begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Propositioner gavs på bifall tilldels utskottets hemställan, dels reservationen nr 11 av , ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr i begärt votering upplästes och godkändes följandevoterings-proposition: Den somvill att kammaren bifaller socialförsäkringsutskottels hemställan ibetänkandet nr 20 punkten 1 O röstar ja, den det ejvUl röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 1 1 av . Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då i Stockholmbegärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Dennaomröstning gav följande resultat: Allmän tandvårdsförsäkring, m. m. Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. yttrade:Propositioner ställs först beträffande envar av de frågor som berörs ireservationerna nr 12-15 och därefter beträffande utskottets hemställan iövrigt. Propositioner gavs på bifall tUl dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 13 av herrar Ringaby och i ,och förklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr Ringaby begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vill att kammaren bifallersocialförsäkringsutskottets hemställan i betänkandet nr 20 punkten 13 såvittavser fri arvodessättning röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 13 av herrar Ringaby och i . Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr Ringaby begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Översyn av taxornas utformning Propositioner gavs pä bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 14 av i m. fl,,och förklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr i begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vill att kammaren bifallersocialförsäkringsutskottets hemställan i betänkandet nr 20 punkten 13 såvitt avser översyn av taxornas den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 14 av i Allmän tandvårdsförsäkring, rn. Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dä rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Dennaomröstning gav följande resultat: Propositioner gavs på bifaU till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 15 av , och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan i Stockholmbegärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifallersocialförsäkringsutskottets hemställan ibetänkandet nr 20 punkten 13 såvitt avser indexreglerat timarvode den det ejvUl röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 15 av , Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr i begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Särskild taxa för specialister Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 12 av i och frökenBergström, och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan i begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vill att kammaren bifallersocialförsäkringsutskottets hemställan ibetänkandet nr 20 punkten 13 såvitt avser särskild taxa för specialister den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifaUit reservationen nr 12 av i Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr i begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Utskottets hemställan i övrigt Nr 93 f°''- den Propositioner gavs pä bifall tUl dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 16 av i m,fl,, och förklarades den försäkring, m. m. förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan i begärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som viU att kammaren bifallersocialförsäkringsutskottets hemställan ibetänkandet nr 20 punkten 14 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 16 av i m,fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr i begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Utskottets hemställan bifölls. Propositioner gavs pä bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 7 av i motsvarande del, ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Punkterna 1 7 och 18 Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemstäUan, dels reservationen nr 18 av herrar Ringaby och i ,och förklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Utskottets hemställan bifölls. Propositioner gavs på bifaU till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 19 av , och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Propositioner gavs pä bifall till dels utskottets hemställan, dels 127 Ändring i naturvärdslagen, m. m. reservationen nr 20 av , och förklarades den förra propositionenvara med övervägande ja besvarad. Propositioner gavs på bifall till dels utskottets hemställan,dels reservationen nr 21 av , och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. § 5 Föredrogs betänkanden Nr 21 med anledning av framställningen 1973:10 från riksdagensombudsmän om anslag pä tilläggsstat 111 till riksstaten för /73för lokalutrustning m. m. Nr 22 med anledning av framställningar om anslag /74 m. m., dels i propositionen 1973:1 under huvudtitelnRiksdagen och dess verk, dels i framställningen 1973:11 frän riksdagensförvaltningsstyrelse, jämte motion Nr 18 angående uppskov med behandlingen av vissa ärenden Nr 30 i anledning av propositionen 1973:84 angåendesärskild studiegång för grundutbildning till sjuksköterska/sjukskötare m. m.jämte motioner Nr 32 i anledning av Kungl. Maj:ts proposition 1973:109med förslag tUl förordning om ändring i tulltaxan (1971:920), m. m. jämtemotioner Nr 12 i anledning av Kungl. Maj:ts proposition 1973:85angående utgifter pä tilläggsstat 111 tUl riksstaten för /73, ivad avser verksamhetsområde, jämte motioner Kammaren biföll vad utskotten i dessa betänkandenhemställt. § 6 Ändring i naturvårdslagen, m. m. Föredrogs civilutskottets betänkande nr 2 I i anledning avpropositionen 1973:101 med förslag till ändring I naturvärdslagen (1964:822),m, m,, jämte motioner. Kungl, Maj;t hade i propositionen 1973:101 underåberopande av utdrag av statsrådsprotokoll över justitieärenden föreslagitriksdagen att anta vid propositionen fogade förslag till 1. lagom ändring i naturvårdslagen (1964:822), 2, lagom ändring i byggnadslagen (1947:385), Beträffandepropositionens huvudsakliga innehäU anfördes följande: "Enhgtnaturvårdslagen krävs tillstånd av för takt av sten, grus, sandeller lera. Om tillstånd vägras är ägaren i- princip berättigad tUl ersättningav staten. Den i samband med ändringar i naturvårdslagen infördaprincipen att ersättning inte skall utgå för värden som beror enbart påförväntningar om ändring i pågående markanvändning föreslås nu gälla även förtäktverksamhet. Nuvarande bestämmelser om statens ersättningsskyldighet vidvägrat tillstånd upphävs. I propositionen föreslås vidare bestämmelser om omprövningefter av gällande täkttUlstånd." Ändring i naturvårdslagen, m. m. I detta sammanhang hade behandlatsde i anledning av propositionen väckta motionerna 1973:1945 av fröken m. fl. (m) vari hemställtsatt riksdagen-skulle avslå propositionen 1973:101, 1973:1946 av m. fl, (fp) vari hemställts attriksdagen som sin mening gav Kungl, Maj:t till känna vad som i motionen anförtsrörande behovet av bättre planering av täktverksamhet, bildande avtäkt-samfällighet, ökat deltagande från kommunernas sida i denna planering samtkontroll av takt under vatten och matjordstäkt, 1973:1959av () och () samt 1973:1960 av m, fl, (c) vari hemställts attriksdagen med avslag på propositionen 1973:101 som sin mening gav Kungl, Maj:ttill käiina vad som i motionen anförts angående 1, avgiftsfinansieringav ersättningar för vägrat täkttUlstånd, 2, möjlighet attvägra täkttUlstånd av marknadsskäl. 1. beträffandelagstiftningens lämplighet att skulle avslå motionerna 1973:1945 och1960, 2. beträffandeersättningsrätt vid vägrat täkttUlstånd m, m. att skulle anta vidpropositionen fogade förslag till ändringar i naturvårdslagen (1964:822),såvitt avsåg upphävande av 29 § samt ändringar 125,26,31,33 och 34 §§, samt ibyggnadslagen (1947:385), 3. beträffandeövergångsbestämmelser vid ändring i naturvårdslagen att med bifalltill Kungl. Maj:ts förslag och med avslag å motionen 1973:1959 skulle anta vidpropositionen fogat förslag, 4. beträffandeändring i naturvårdslagen i övrigt att skulle anta vid propositionenfogat förslag, 5. beträffande täktsamfälligheter,planering m. m. att skulle avslå motionen 1973:1946. 1. beträffande lagstiftningens lämplighet av (), fröken () samt herrar i (c), Wennerfors (m)och Åkerfeldt (c) som ansett att utskottet under I bort hemställa, attriksdagen med bifall till motionerna 1973:1945 och 1960 skulle a. avslåpropositionen 1973:101 samt motionen 1973:1959, 9 protokoll 1973. Ändring i naturvårdslagen, m. m. b, som sin mening ge Kungl, Maj:t till känna vadreservanterna anfört om ett avgifts- och fondsystem samt om prövning avmarknadsskäl vid täkttiUstånd, 2, beträffande täktsamfäUigheter,planering m. m. av herrar Tobé (fp) och () som ansett att utskottetunder 5 bort hemställa, att i anledning av motionen 1973:1946 som sinmening gav Kungl. Maj:t tUl känna vad reservantema anfört. Det betänkande som vi här nu skall diskuterahar som underlag Kungl. Maj:ts proposition nr lOl med förslag till lag omändring i naturvårdslagen. Enligt nu gäUande lag krävs det tillstånd avlänsstyrelsen för takt av sten, gms, sand eUer lera. Om tUlständ vägras ärägaren i princip berättigad till ersättning av staten. Vad beträffar den i samband med ändringar avnaturvårdslagen införda principen att ersättning inte skall utgå för värdensom beror enbart pä förväntningar om ändring i den pågående markanvändningenföreslås det i propositionen att den även skall gälla för täktverksamhet. Detsägs i propositionen att nuvarande bestämmelser om statensersättningsskyldigheter vid vägrat tillstånd upphävs. Utskottsmajoriteten ansluter sig helt till förslagen idenna proposition. Man säger att det i propositionen framlagda förslagetöverensstämmer med den huvudprincip som riksdag med mycket stormajoritet godtagit. Redan denna grund är enligt utskottets mening tiUräckligför att avstyrka de motioner som har avgivits med anledning av propositionen.Det är alldeles riktigt som utskottet säger att det var en stor majoritet somvid riksdag anslöt sig till förslagen tiU vissa ändringar inaturvårdslagen. Men jag tror att det finns all anledning att ifrågasätta om begreppet"förväntningsvärde" över huvud taget är tiUämpbart på grustäkter, 1en motion frän och i den reservation som vi har avgivit ianslutning tUl betänkandet bestrider vi att sä är förhållandet. Enligt minuppfattning har föredragande statsrådet i detta sammanhang pressatbegreppet "förväntningsvärde" genom en bevisföring som är bådekrystad och ansträngd. Statsrådet säger att han vill erinra om att insikten harvuxit om behovet av ett förbättrat skydd för våranaturtUlgångar. Ja, den uppfattningen är obestridd. Alla politiska partieransluter sig ju till den uppfattnmgen. Vi delar också den meningen att det ärangeläget att bedriva täktverksamhet pä ett förnuftigt sätt, så att vi inteskadar angelägna naturvärdsintressen eller gör ingrepp i landskapsbilden somkan vara till skada för denna. Men statsrådets uttalande, att det inte stämmer med nutidarättsuppfattning att en markägare skall kunna göra anspråk på ersättning frånsamhället för att han inte fär använda sin egendom pä ett sätt som skulle varatill skada för andra människor och samhället i dess helhet, kan väl i högstagrad diskuteras. Om jag tar upp en grustäkt för att skaffa fram grus tillvägarna, för byggenskap, för industriella ändamål e. d., kan man väl inte påståatt det är tUl skada för andra människor eller för samhället i desshelhet, och det menar väl inte heller herr statsrådet. Men om jag begärtillstånd från för upptagande av grustäkten, och länsstyrelsenanser att detta skadar landskapsbUden, så vägras mig tillståndet. Jag får ingenersättning. Det är dä fråga om ett förväntningsvärde som Ukställts medförväntningsvärden enhgt naturskyddslagen eller byggnadslagen eUer kanhändaockså med de förväntningsvärden som kan uppstå i anslutning tiU byggandet avtunnelbana eller andra kommunikationer eller anläggningar. Jag menar att en grustäkt inte pä nägot sätt kan jämförasmed sådana fall av förväntningsvärden som jag givit exempel på från andrasammanhang. Om jag föreläggs att göra en täktplan innan jag söker tUlständ attutnyttja takten, är ju det ett konstaterande av att det finns grus på platsen.Det har ingenting med förväntning att göra. Det är en naturtUlgång som liggerdär. VUka förväntningsvärden kan jag åsätta den? Finns det grus, har detta ettvärde, och samhället behöver gruset. Jag tycker att det är ett exempel påordets makt över tanken när man tillämpar begreppet"förväntningsvärde" i detta sammanhang. Ett förväntningsvärde skapas enligt min uppfattning avsamhällets åtgärder i olika sammanhang. Om jag bygger en tunnelbana stigervärdena på de fastigheter som ligger i närheten av tunnelbanan osv. Om jag fären koncentration av tätbebyggelse stiger markvärdena. Det är förväntningsvärdensom jag kan utnyttja. Men det där gruset har ju legat på sin plats sedantidernas begynnelse, åtminstone efter istiden, och det har ingenting medförväntningsvärde att göra. Jag tror att man i heltenkelt har funnit det lämpligt att ansluta till det här begreppet för att kommaifrån statens skyldighet att utge ersättning för vägrat täkttUlstånd. Statsrådet konstaterar i propositionen: "Nuvarandeersättningsregler har alltså kommit att utgöra ett allvarligt hinder för enfrån naturvärdssynpunkt riktig tillämpning av täktregleringen i 18 §NVL." Jag kan inte förstå att det påståendet är riktigt. Inte utgörnuvarande ersättningsregler nägot hinder för att skydda eller grustäkteröver huvud taget. Finns bara pengar går det att göra det. Det är bristen påpengar - att inte har medel tUl sitt förfogande som gör att maninte kan åstadkomma en från naturvårdssynpunkt riktig tillämpning av den härregleringen. Hade mm bara pengar ginge det bra. Statsrådet konstaterar heltriktigt att länsstyrelserna inte har pengar till sitt förfogande, vilket i sintur innebär att länsstyrelserna inte får några pengar från förändamålet. Följakthgen kan man inte klara naturvården pä grund av brist pä pengar.Det är väl en väldigt krystad motivering för att man skall upphävaersättningsrätten. För oss reservanter och för framstår det härsom en fråga om rättssäkerhet för den enskilde individen. Vad har man för skäl,om det finns grusfyndigheter i en kommun och man ger fyra personer rätt tiUtakt men vägrar den femte med orden: "Här utgår ingen ersättning, för detrör sig om förväntningsvärden, och sådana ersätts helt enkelt inte avstaten"? Underförstått; Det finns inga pengar till det. Det har inget medrättssäkerhet att göra; det är ett helt annat begrepp i och för sig. Vi har ireservationen I och även I en motion visat hur man skulle Ändring i naturvårdslagen, m. m. Ändring i naturvårdslagen, m. m. kunnaklara det här. Statsrådet har över huvud taget inte från den utgångspunktentagit upp frågan tUl diskussion hur man skulle kunna skaffa pengar utan haropererat med den enklaste åtgärden, nämligen att ta bort ersättningsgrunden somsådan. Vi säger i centerpartimotionen - moderata samlingspartiet har anslutitsig till den uppfattningen - att man kan skaffa pengar genom att pägrustäkterna lägga en avgift. Man betraktar alla grustillgängar som finns ivårt land som en enda grustäkt, och de som får tUlstånd att ta ut grus från denfär finna sig i att betala en avgift. Den avgiften samlar man i en fond denkan förvaltas förslagsvis av och sedan kan pengar utgå tillde markägare som blir vägrade grustäkt. Det vore ett sätt att skaffa pengar,och vi har räknat pä hur mycket pengar man skulle kunna få ihop den vägen. Omman lade bara per kubikmeter, skulle man få in ungefär 25 miljoner kronorom året, och pä eller nägot mera skulle man ha löst in milstensåsarna -som man anser mest angeläget att skydda - . Man kan ju göra detförbehållet att när ersättning en gäng har utgått man inte i fortsättningen haratt räkna med ytterligare ersättning. Sedan har vi skyddat för tid ochevighet. Det vore ett enkelt och bra sätt att komma till rätta med det härproblemet. 1 det sammanhanget säger utskottet: Ja, men det där kostarju pengar. Några mäste betala det, och det blir gruskonsumenterna som fårbetala. Detta måste slås ut på byggenskap och industriell verksamhet där mananvänder grus, på vägförbättringar och litet av varje. Jag tycker inte alls attdet är något orimligt. Det är ju allmänheten som vi skall skydda för de häringreppen, och om allmänheten fär vara med och betala någon liten, liten del avdetta så tycker jag att det bara är riktigt och rimligt. Och avgiftsbeläggningär ett sätt att fä in pengar. Att få pengar över budgeten har visat sig varaomöjligt, för det finns aldrig några medel till detta. Även om utskottet helthurtigt säger att det är sak samma, om man tar skattepengar eller om manavgiftsbelägger, sä visar det sig nog i praktiken att det är en avgjordskillnad. I propositionen och utskottet har anslutit sig till denuppfattningen har man sagt att man skulle tidsbegränsa takterna, att manskulle kunna begränsa gällande tillstånd om det visar sig att dentäktverksamhet som bedrivs är till skada för landskapsbilden. Jag ansluter migtill den uppfattningen. är den täktverksamhet som bedrivs av denart, att det är angeläget att stoppa den, och jag tycker det är riktigt attsamhället kan sätta stopp för sådan täktverksamhet som är till skada förnaturvärden och för landskapsbilden. Statsrådet tar över huvud taget inte ställning tUlersättningsfrågorna på annat sätt än att han föreslår att man skall ta bortersättningen, och han jämför då pä det sätt som jag har nämnt.Gmstäktskommittén hade ju ett förslag om att man skulle lagstifta omsamfälllgheter, och den vägen skulle man kunna lösa det här problemet,visserligen inte helt. framlade aldrig någol förslag om skulle upphäva nuvarande ersättningsbestämmelser. Men om man kunde fä tillstånd en samverkan via samfälllgheter, så skulle man kunna befria staten i storomfattning frän ersättningar I detta sammanhang. Jag för min del och minuppfattning delas av , vilket har kommit till uttryck i vårreservation - tror inte på den möjligheten att lösa problemet genom Nr 93 samfälllgheter. Jag har nästan läst ut att statsrådet inte heller den trott riktigt på det där, eftersom han har ställt det pä framtiden, Visserligensäger statsrådet i propositionen att för egen del har han --------- -_ kommit tiUden uppfattningen att det kan finnas ett behov av en Ändring i naturlagstiftningom samfälllgheter. Den uppfattningen kan man väl alltid ha. vårdslagen, m. m.Men statsrådet säger ju ingenting om att detta skall övervägas eller att hanräknar med att detta skall komma till stånd; han säger bara att det får välprövas från de nya förutsättningar som föreligger om bifallerförslaget om upphävande av ersättningsbestämmelserna. Det är, tycker jag, denverkligt stora svagheten med den här propositionen att man låter allmänheten,markägarna och konsumenterna sväva i ovisshet om vad som skall följa om den härersättningsgrunden tas bort. Det ställs med andra ord , och dettycker jag är ett bakvänt sätt att lagstifta. Nog vore det rimligt att de somär berörda av frågan fick reda på om det över huvud taget finns någon möjligheti framtiden att räkna med ersättning eller inte. Statsrådet säger i propositionen: "Det bör enligt minmening under Inga förhållanden komma i fråga att uppskjuta den angelägnareformen av ersättningsreglerna i NVL i avbidan pä att slutiig ställning kantas tUl frågan om lagstiftning beträffande täktsamfälligheter." Det äralltså oerhört bråttom på grund av brist på pengar. Det gär inte att tUlämpagällande lagstiftning på grund av denna brist man mäste sätta stopp för degrustäkter som är mindre lämpliga ur naturvårdssynpunkt. Och vi kan väl hållamed om att det inte har varit bra som det varit hittUls, Men man kan ju dåspekulera över vad det beror pä att lag inte fungerar som den borde.Orsaken är brist på medel och ingenting annat. Om nu bifaller utskottsförslaget i den här delenfår vi ett oreglerat tillstånd i väntan på vad man kommer att göra i dessafrågor. Det skall övervägas, säger statsrådet, medan frågan om samfälliglieterställs .