prot · FW0964 · 1973-12-31 00:00:00 — har t. o. m. gått ut urkammaren när denna opposition kommer till tals. Del är icke ell rUctigt brauppträdande av etl ansvarigt statsråd. Låt mig sedan bara lämna några korta repliker till dem somvarit uppe tidigare i debatten. Fröken tröstar sig med att det baragäller ett prövoår. Ja, men man får inte, fröken , ens pröva sig framför atl se hur del går när man sätter grundläggande rättsprinciper ur spel. Detkan icke vara tillåtet i ett demokratiskt land. gör det lätt för sig genom att säga atl desom har en annan mening än hon inle har läst på och inle kan frågan lika brasom hon och att de skulle underskatta de risker som finns i detta sammanhang.Det är en usel debattmetod att säga all de som inte tycker som man själv görinte vel vad del handlar om. Jag tror att vi har läst in ärendet lika väl somfru och kan ämnet lika bra, och vi är lika djupt oroade över devåldstendenser och de terrordåd som det handlar om. Del är också htetegendomligt att , som mera gällt och högt än någon annan harropat på lag och ordning, nu helt plötsligt går med på alt sätta ur spelgrundläggande rättsprinciper, som egentligen all lag och ordning vilar på. Detär djupt beklämmande. Det mesta är väl, herr talman, redan sagt i dennadiskussion, men jag tror all del behövs en liberal stämma i proteslkören. Jagtillhör en grupp av folkpartister som verkhgen har oroals slarkl av denproposition vi nu behandlar. Vi har väckt en motion, nr 1605, där vi harutvecklat våra farhågor. KrilUcen kan i stort sett koncentreras i följande trepunkter: Lagförslagetfrångår den gällande principen om individueU ansvarighet. Lagen riktarsig enbart mot utländska medborgare. Lagen innebäralt politiska flyktingar, som finns med pä rUcspolisstyrelsens förteckning, pålösa grunder kan utsättas för särskilda föreskrifter och villkor för vistelse iriket samt tvångsåtgärder. Den viktigaste av dessa punkter är naturligtvis denförsta. Vi har uttryckt det så all man inle kan skydda rättssamhället genom attförgripa sig på de principer som rättssamhället vilar på. Det är en mycketviktig mening, som täcker hela frågeställningen. En fundamental princip i enrättsstat måste vara, atl några rättsliga åtgärder inte får vidtas mot någonmänniska - utlänning eUer svensk - utan att någon misstanke av någol slag kanriktas mot denna människa. Lagförslaget gör våld på denna grundläggandeprincip, och del är, som jag ser det, djupt beklagligt att riksdagkommer att .sanktionera detta avsteg från en västerländsk rättstradition, somfjärmat oss från de metoder diktaturstater av skilda schatteringar ansluter sigtill. Det är troligt atl kommer att bli atlminnas i historia - den dag då det slogs fast alt helt oförvitligaoch laglydiga människor kan utsättas för lagliga repressalier. Jag hoppas atldet inte blir någon dag alt fira i så den 6 aprU 1973 Åtgärder mot vissa våldsdåd med internationell bakgmnd den 6 aprU 1973 Åtgärder mot vissa våldsdåd med internationeU bakgmnd faU bordeflaggan placeras på halv stång som åminnelse av den dag då den svenskarik.sdagen begravde principen om rätten atl få leva i fred om man ingetolagligt gjort. Det kunde i och för sig räcka med det anförda. Men jagskall säga ytterligare några ord. Utlänningar diskrimineras - svenskar som ärmedlemmar i våldsorganisationer utsätts inte för den diskriminering som kommeratl vederfaras utländska medborgare. Även detta är naturligtvis ett brott motgoda och omistliga rättsprinciper, som ju bjuder alt lika handling skallbedömas hka oavsett vem som begått den. Mot politiska flyktingar skall man, som vi hört tidigare underdeballen, enligt lagförslaget kunna vidta djupt personligt ingripande åtgärderulan alt någon misstanke om brott kan riktas mot vederbörande. Del är inteminst mot detta riksåklagaren riktat en svidande kritik, som träffar mitt iprick. borde ha anledning lyssna till vad landets högste ämbetsmannär del gäller brottsbekämpning har alt säga om "stora avsteg från deprinciper som präglat vår rättsordning". Vi borde faktiskt lyssnatill och la lärdom av delta samt la konsekvenserna av det genom att avvisa ettlagförslag som är främmande för vår rättsordning och för de rättstraditionersom rättssamhället vilar på. En seger för propositionen är djupare sett ettnederlag för rätten. Avskyn inför våldsdåd av ohka slag är givetvis gemensam föross alla. Vi kan bekämpa dem inom ramen för de lagregler vi redan har och dekan kompletteras vid behov. Men vi kan inte bekämpa rättslöshet genom att taett steg i samma riktning. Ovärdig och orättfärdig behandling av människor kanaldrig rättfärdigas av att den sker inom lagens ram. Del är i stället enförsvårande omständighet. Med det anförda ber jag, herr talman, att få yrka bifalltill reservationen I och, om den skulle vinna i voteringen, även till punkternaB och C i motionen 1605. Idelta anförande instämde i (). I den proposition som vi har att behandlaheter det bl. a. att inte minst för , som i olika sammanhang hävdar denfredliga samlevnadens och humanitetens intressen, bör del framstå som enskyldighet all efter förmåga motverka atl vårt land blir en tillflyktsort ochetl aktionsområde för internationella terrorister. Både av hänsyn till andrastater och med tanke på våra egna intressen måste vi göra vad vi kan för attskydda människor mot våld och övergrepp. Låt mig, herr talman, först bidra med ett par personligavittnesmål om vilket slag av internationellt tryck och internationella krav somvi har att räkna med i det här sammanhanget. I har detupprepade gånger förekommit debatter med anknytning tillde problem vi här har atl behandla. Stämningen i dessa debatter har underintryck av inträffade våldsdåd varit våldsamt uppskruvad. En del ledamöter harvarit beredda att bryta igenom olika barriärer som successivt byggts upp underden västliga demokratins utveckling. Man har lekt med tanken på automatisk utlämning av flygkapare,oberoende av motiven för deras flykt och oberoende av vilken sorts regim deskulle utlämnas till. Man har varit beredd atl diskriminera alla araber på ettsätt som skulle komma i konflikt med principerna i FN-konvenlionen omrasdiskriminering och vår egen lagstiftning på detta område. Man hardemonstrerat sitt förakt för FN och visat entusiasm för långtgående sanktionervid sidan av FN:s stadga. Blodtörsten gentemot olika slag av våldsmän har tagitsig drastiska uttryck. En parlamentariker, som har fåll en framskjutenpost i en västeuropeisk regering, menade i en debatt på fullt allvar all deträttvisa och effektiva straffet för flygkapare vore att de själva kastades utfrån flygplan på hög höjd. Men det är inte bara i som man möter sädanastämningar. hölls ett europeiskt parlamenlarikermöte iHelsingfors. Dess uppgift var att förbereda olika praktiska förslag till ettalleuroperskt samarbete. Som ordförande i ett utskott var jag oförsiktig nogatt föreslå att en amerikan, en ryss och en gemensamt skulle utarbetavissa förslag berörande den europeiska säkerheten. Jag föreställde mig atl delsom de kunde komma överens om också skulle vara acceptabelt för andra. Till minöverraskning enades de bl. a. om en text som krävde mycket långtgående åtgärdermot terrorism, däribland även automatisk utlämning av terrorister. Där satt jagsom svensk "gråsosse" och måste försvara den politiska asylrätten motherr utländska partivänner. Slutet blev all konferensen enadesom alt parlamenten och regeringarna borde överväga samordnade åtgärder för allbekämpa terrorism i och främja ratifikationen av internationellakonventioner på delta område. Det gick verkligen inle med mindre. För alt ytterligare belysa den internationella bilden kandet ju med stöd av propositionen och kommissionens rapport konstateras, atlsamtliga västeuropeiska länder har en lagstiftning som ger regeringen mer avdiskretionär prövningsrätt i ämnen av detta slag än vad den svenskalagstiftningen hittUls har gett. I vad gäller de östliga staterna i ärnaturhgtvis möjligheterna till godtycke ofantligt mycket större. Från FN vet vi hur frågan om internationell terrorism harblivit ett debattämne, i mer än en mening laddat med dynamil. Motsättningarnamellan och i-länder har trätt öppet . Många fruktaratt terrorislärendet skall utnyttjas till nationella befrielserörelsers nackdeloch som ett israeliskt propagandavapen i Mellersta . Ländermed vilka på ohka sätt är besläktat driver kravet på effektivainternationella åtgärder desto hårdare. Del här internationella trycket i kombination med våraegna intressen har ställt den inför ell dilemma. Den lärdomman kan dra är å ena sidan att vi ställs inför ett ökat internationelltberoende och etl ökat inlernalionellt ansvar när det gäUer atl bekämpa vissavåldsdåd. Men lika tydligt är å andra sidan, under dessa stämningar, hur viktigtdet måste vara alt hålla huvudet kallt och tänka sig väldigt noga för när manutformar nödiga åtgärder. Passivitet inför möjligheten att internationellaterrorister i ökad utsträckning söker sig tUl vårt land är alltså inte möjlig.Uppgiften måste vara atl under bevarande av grundläggande drag i vårrättsordning utforma åtgärder riktade mot ett starkt begränsat antal Åtgärder mot vissa våldsdåd med internationeU bakgrund Åtgärder mot vissa våldsdåd med internationell bakgmnd särskUtkvalificerade våldsmän, som skall avskräckas från atl söka sig tUl vårt landoch om de ändå kommer hit, kunna ställas under tillräckligt effektivövervakning. Regeringens goda avsikter i delta stycke kan icke betvivlas.Statsrådet har utsatts för hka kränkande som orättvisa beskyllningar försin aktivitet i frågan. Mycket av kritiken förefaller byggd antingen påokunnighet eller på ond viha. Jag är ledsen att säga atl och kanske ännu mera den kommunistiska motionen, som han bygger på, geruttryck för något sådant. Där framställs saken systematiskt som om regeringeninte egentligen menade all träffa ett mycket begränsat antal personer utan viUeutnyttja den här lagen för atl skaffa sig någol slags klubba mot storaflyktinggrupper, stora befrielserörelser osv. Jag tvingas konstatera att herrSvensson med sitt skarpsinne i enskildheter här företräder en förgiftadpolemUc. Herr talman, om del alltså inte finns anledning attkritisera regeringen för alt den har fram lagt, förslag med det angivna syftetså betyder detta verkhgen inte att förslagets utformning bör gå fri frånkritik. En synpunkt, som inle förekommit i den offentliga debatten, är attfrågan kunde ha förberetts . Flygkapningar har förekommit sedanmer än ett årtionde. Det hade funnits skäl att överväga hur man skulle handskasmed potentiella flygkapare redan innan drabbades av delta fenomen.Mord på diplomater har också begåtts i olika länder långt innan en sådanhändelse inträffade i vårt land. Man kan förstå hämningarna mot atl handlainnan del blir alldeles nödvändigt atl göra del. Men del är ofta klokt attförsöka föregripa en tänkbar utveckling. Ingenting är så svårt som att skrivagoda lagar. Ju mer man får tillfälle atl vrida och vända på lagtexterna, destobättre blir garantierna att lagen fyller sin egentliga funktion och ingentingdärutöver. Det vore med andra ord önskvärt med en bättre lagstiftningsberedskappå ömtåliga områden av det slag som vi här sysslar med. Brådskan har satt sina spår både i kommissionens förslagoch i propositionen. Till en början saknas klara definitioner av vilka fenomenman riktar sig mot. Vissa suddiga formuleringar, särskilt i de internationellaavsnitten i kommissionens rapport, kan ha bidragit till missförstånden ochmisstolkningarna i den offenthga debatten. Del här är svåra saker. Jag är medveten om att jag självtvingas använda ordet terrorist ulan att ordels innebörd är riktigt klargjord.Terrorist kan var och en vara som i någon form tUlgriper våld mot enförtryckarregim. För Hillerregimen bestod motståndsrörelserna i de ockuperadeländerna av idel terrorister. terrorisllag riktar sig mot en stordel av apartheidsystemets aktiva motståndare. såg jag en franskreportagefilm från den portugisiska kolonin , där del konsekvent taladesom terroristerna. Därmed avsågs befrielserörelsen som får humanitärtbistånd från . När å andra sidan upphetsade ungrare en höstdag 1956lynchade pohsens torlyrspecialisler på öppen gata så var det bara denkommunistiska pressen som stämplade det som terroristdåd. var väl på sin lid en terrorist i svenska ögon, men möjligen enfrihetshjälte för en del israeler. Omvänt är naturligtvis den palestinskagerillan i sin helhet terrorislisk ur Ja, man måste beklaga språkels fattigdom som gör det så svårt attfinna mer entydiga beteckningar. Vad vi i svensk lag behöver värja oss mot är särskiltkvalificerade våldsmän som är beredda att överflytta sin aktivitet till svensktterritorium. Och här anmäler sig genast frågan om man i lagen skall begränsasig tiU våldsmän som har mer eller mindre uttalade politiska motiv. Det ärkanske rimligt, särskilt när den politiska asylrätten blir aktuell. Men detförefaller som om lagen öppnar möjligheter lUl ohka behandling av flygkapare,beroende på om de har politiska eller andra motiv. Skall för övrigt en man, somav politiska skäl har velat fly från sitt ursprungsland och därför kapat ettflygplan, behandlas och betraktas på samma sätt som personer som är beredda attkapa flygplan i politiskt utpressningssyfle? Ja, del kan vara värt atl funderaöver. Det förekommer ju flygkapningar som inle har det ringaste med pohtik allgöra. Etl annat gränsproblem är all yrkesförbrylare kan läggasig till med något slags primitiv politisk jargong utan alt de fördenskull kanbetecknas som en rent politisk grupp. Ännu större tvekan anmäler sig när lagförslaget görmedlemskap i eller stöd ål vissa organisationer och grupper till kriterium förohka slags ingripanden. Man kan förstå hur det har gått till: vissa gruppereller gruppbeleckningar har väckt särskild uppmärksamhet i samband medpolitiska våldsdåd. Statsrådet har i olika sammanhang sagt atl lagen förnärvarande bara rUclar sig mot Svarta september och Ustasja. Jag finner det därlitet besynnerligt. Saken bhr en aning betänklig när det på vissa håll sägs attSvarta september är en myt och när det konstateras alt del inle finns någonorganisation med beteckningen Ustasja. Ur den synpunkten kan också denförutsedda förteckningen över organisationer och grupper bli en smula dubiös,och diskussionen om huruvida denna förteckning skall vara offentlig eller ej ärkanske inle alldeles meningsfull. I en motion som jag har undertecknat tillsammans med någraandra socialdemokrater pekas också på etl annat problem. Vissa typer avvåldsdåd kan notoriskt utövas av en grupp som är alt betrakta somunderavdelning av en större organisation, varvid det kan vara oklart omhuvudorganisationens ledning godkänner eller rent av uppmuntrar gruppensaktiviteter utan att själv anse sig ha ansvar för dem eller ens i någotavseende kontrollera dem. Skall då lagen rUclas också mot huvudorganisationen?Frågan har blivit ännu mer aktuell sedan motionen skrevs, eftersom del nu påvissa håll hävdas atl Svarta september - om Svarta september alls finns intelåter sig avgränsas från det större al och atl al som helhet måstebetraktas som ansvarigt för diplomalmor-den i . Vi är naturligtvis inle skyldiga atl la emot företrädareför här i landet. Men man kan ifrågasätta klokheten i all, åtminstonevid en strikt lagtolkning, hundraprocentigt hindra dess företrädare alt genombesök få tillfälle alt framföra sina meningarom Mellersta Östern-konflikten.Och hur skall vi exempelvis göra med del irländska , som alldeles uppenbartär en terroristorganisalion med en lång rad vidriga våldsdåd bakom sig och sommöjligtvis kan sägas utöva internationell terrorism, enär dessaktiviteter tycks sträcka sig även utanför ? Åtgärder mot vissa våldsdåd med internationell bakgmnd den 6 aprU 1973 Åtgärder mot vissa våldsdåd med internationeU bakgmnd En kategori av personer som synes falla utanför lagen ärsådana enskilda som har tillhört en viss grupp eller organisation mensedan har brutit med den, kanske för atl den inte visat sig tillräckligtmUilant, och helt på egen hand beger sig till för att här planera ochutföra våldsdåd med politisk syftning. Deras antecedentia kan i väl så hög gradmotivera ingripanden som om de alltjämt tillhörde en grupp. I själva verket kande vara särskilt farliga just därför att de är ensamma. Ytterligare en kategori, som inte har nämnts i motionenoch som inle heller tycks beröras av lagen, är sådana agenter för främmandestaters säkerhetstjänst som kan tänkas besöka för att genom våldshandhngaroskadliggöra eller lerrorisera här levande flyktingar. Tyvärr vet vi atl sådanaaktiviteter har förekommit i vissa europeiska stater, och ingenting säger attdel inle kan hända här. Om man vill att lagen skall följa principen all lUcaskall behandlas lika, så förefaller del väl så angelägel att skydda sig motsådana våldsmän som mot dem som företräder olika flyktinggrupper. Problem kringden politiska asylrätten uppkommer ju inte i deras fall men däremot frågor omavvisning och utvisning. I motionen hänvisar vi vidare till att uttrycken våld, hoteller tvång inte närmare har preciserats i specialmotiveringen. I annatsammanhang talas om åtgärder som utgör hot mot allmän ordning eller säkerhet,vilket också verkar obestämt i överkant. Det är möjligt atl juristerna här kange lugnande svar, även om vi inle har hört dem. De invändningar som lagtexten väcker gör del i varje fallmotiverat att utnyttja tiden efter lagens anlagande för all övervägamöjligheterna till bättre avgränsningar och preciseringar, kanske också till enhelt annan konstruktion. Inle minst finns del då anledning att än en gångfundera över om organisationskrileriel verkligen är meningsfullt. Med hänsyn till att ett avslag på lagförslaget kundemissförstås kommer jag inte att yrka pä det. Och om det är svårt att skrivagoda lagar, så är del naturligtvis inte mycket lättare atl improvisera godalagändringar. Därför är jag nödsakad att godta lagförslaget med de brister somjag anser vidlåder delsamma. har i sitt belänkande förklarat sig utgåfrån alt Kungl. Maj:l i samband med en förlängning av lagens giltighetstiduppmärksammar i vad mån ändringar eller tillägg erfordras för alt förebyggamissbruk och garantera rättssäkerhet. Detta är i och för sig tacknämligt ochtillgodoser delvis de socialdemokratiska motionärernas önskemål. Men jag ser enfara i all utskottets talesmän så ivrigt framhåller atl lagen bara gäller etlår i taget. Del är en illusion att tro alt vi kan kosta på oss attavskaffa denna lag. Förutsättningen skulle vara alt alla slags terroristgruppervärlden runt hade hunnit bli utstampade till dess. I annat fall kommeromvärlden inte att förstå hur vi kan avskaffa en lag mot terrorister, sedan viväl har infört den. Och därför kan del som sagt visa sig angeläget alt intebara göra ändringar och tillägg ulan eftersträva en ny och bättre konstruktionav lagen. På en annan punkt har utskottet tillmötesgått våraönskemål, nämhgen när det gäller en översyn av all lagstiftning beträffandetelefonavlyssningen. Del skall noteras - särskilt som ell hknande motionsyrkandehäromåret inte alls väckte någol intresse. Terroristlagen tycks alltså ha detgoda med sig all man blivit mer bekymrad för rättssäkerhetsproblemen kringpohsens telefonavlyssning. Märkligt nog har, som vi hört, en del borgerligaledamöter funnit kravet onödigt. De företräder samma borgerliga partier som iandra sammanhang uppträder som om de vore den personliga integritetens varmasteförsvarare, också i fall där socialdemokratiska motionärer har varit först påplan. Här hade de etl tiUfälle alt visa sitt engagemang i en ömtåliginlegritelsfråga, men då ville man alltså inte kosta på sig alt godta ettsocialdemokratiskt motionsförslag. Vad jag nu sagt gäller inte , detnoterar jag tacksamt. Inom tycks man i stället ha infört enrationell arbetsfördelning, där , och statsrådet för atl han går alltför hårt fram i terroristfrågorna,medan har avdelats för att attackera för atl intetillräckligt energiskt gripa sig an med terrorislproblemen. Sedan är det en punkt där jag uppriktigt sagt inte förstårutskottsmajoritelen, och det gäller majoritetens uttalande all en kartläggningav telefonavlyssningen bör ske under beaktande av integriletsskyddskom-mitténsarbete. Jag undrar om inle utskottet där har blivit felinformeral. Polisenstelefonavlyssning ingår inte i inlegriletsskyddskommilténs direktiv i annanmån än att där har framkastats att man skulle ha en analog lagstiftning när detgäller polisens användande av annan hemlig avlyss-ningsapparalur, en tanke somkommittén för sin del har avvisat. Kommitténs uppdrag när det gäller avlyssningrör sig på helt andra områden än vad det här är fråga om. Kommitténs förslagbeträffande hemlig avlyssning är för länge sedan färdigt och framlagt, och detenda' som återstår är att regeringen bestämmer sig för all lägga fram elllagförslag på grundval av kommitténs arbetsresultat. Del är verkligen inte med någon glädje somjag avslår från atl rösta nej till utskottets belänkande, men det kan varanågon liten tröst all utskottets talesmän inle heller har visat någon entusiasmvid sin plädering. Åtgärder mot vissa våldsdåd med internationeU bakgrund 1 detta anförande instämde samt herrarHellström, Gadd, HäU, och (samtliga s). HerrSVENSSON i (vpk) kort genmäle: Vi har blivit beskyllda för alt från kommunistiskthåll bedriva förgiftad polemik och misstänkliggöra regeringen. Men orsaken ärju all regeringen misstänkliggör sig själv genom de kautschukparagrafer somfinns - som i på ett för övrigt mycket detaljerat,intelligent och klart sätt också kritiserade. Då må man väl säga att det inteär vi som misstänkliggör regeringen; misstänkliggör regeringen ilika hög grad. Vem för en förgiftad polemik? Jag tycker å min sida all skall sluta med dentyp av polemUc där han talar om ryska och jugoslaviskapartivänner, varigenom han i demagogiskt syfte gör en koppling med partier somarbetat under helt olika historiska förutsättningar. Del må vara - det är inteokänt för oss, och del har vi sagt i många sammanhang 4 protokoU 1973. den 6 aprU 1973 Åtgärder mot vissa våldsdåd med internationell bakgmnd från desvenska kommunisternas sida att dessa historiska omständigheter och denutveckling som ägt rum i exempelvis , under vissa perioder, harlett till rättsligt och politiskt djupt otillfredsställande förhållanden. Menvi noterar all utvecklingen i de länderna under harunder samma partiers ledning tenderat till större öppenhet och rättssäkerhet.Del vore beklagligt om utvecklingen här i nu skulle börja gå i en raktmotsatt riktning. Det skulle i så fall bl. a. bero på att kritiker såsom herrBjörk, som i och för sig har rätt i mycket av sin kritik inle har dragit deverkligt logiska slutsatser som man borde ha dragit av sin kritik. De harsvikit det politiska ansvar som ligger däri att man bör avvisa denna lag. Detär nämligen den logiska slutsatsen om man har de kvalitativa och korrektainvändningar som faktiskt har. i (s) kort genmäle: Det finns kanske skäl atl illustrera denförgiftade polemUc som kommunisterna för. På s. 9 i motionshäftetheter del alt "starka betänkligheter framförts rörande avsikterna med ochden praktiska lUlämpningen av de åtgärder som föreslås i proposition 37".Redan här misstänkliggör man alltså regeringens avsikter med propositionen. Del heter vidare i motionen: "En viktig frågakoncentrerar sig kring huruvida detta uttalande i en föredragning är enpolitiskt förpliktande garanti eller endast etl opportunistiskt svepskäl." Motionärerna talar till slut hånfullt om föregivnapolitiska garantier. Hela tonfallet är sådant atl läsarna skall bibringas denuppfattningen att regeringen egentligen har helt andra, mer diaboliska ochsinislra avsikter med detta lagförslag än de avsikter som regeringen själv harredovisat. HerrSVENSSON i (vpk) kort genmäle: Ja men, snälla i , det ärväl inte vårt fel all man kan hysa tvivel om dessa saker. Se vad det helahandlar om! Det kan finnas fullständigt olika avsikter med detta lagförslag,bl.