prot · FW0978 · 1973-12-31 00:00:00 — Den harmte väjt för några medel och metoder, enligt lidskriften. skall enligt grundlagen avgöra de ekonomiska anslagenlill olika myndigheter. Delta kräver öppen redovisning. IB skall hafått sammanlagt ca av statsmedel, utan alt vetatom lB:s existens. Enighetenom att skall föra en alliansfri utrikespolitik syftande lUlneutralitet i krig anses vara allmän. Men IB har, enligt artikeln, haft intimtsamarbete med främmande makters underrättelsetjänster. Ullhör ialla fall västmakter, arbetande för NATO eller andra imperialis- 124 tiska allianser. IB skulle såledesbedriva verksamhet som står i direkt strid mot densvenska alliansfria politiken. Organisationen är därigenom etl Nr 78 hot mot svenska säkerhetsintressen. IB sänderenligt tidskriften ut agenter och informatörer lill andra - 10-73 länder.Delta måste betraktas som spioneri. Agentverksamhelen lär helt------ varariktad mot socialistiska länder och "västfientliga" s. k. . 1vems intr-esse sker detta? På vad sätt skulle en stat sorn Förenade arabrepubliken,vilken skall ha varit föremål för lB:s spionage, kunna utgöra ett hot motsvenska säkerhetsintressen? IB skall samarbeta med västmaktersunderrättelsetjänster: CIA, Ml 6 och . Skulle detta samarbete stärkaförtroendet för den svenska utrikespolitiken? IB skall också enligt lidskriften bedriva verksamhet somrör svenska politiska och fackliga organisationer. Man infiltrerar dessa ellerskaffar rapportörer inom dem. Man registrerar medlemmar och aktivister.Uppgiften skall vara atl kartlägga som del heter "kommunistiskverksamhet". Enligt tidskriften finns inom IB en"operationsavdelning" som "installerar avlyssningsapparalur, görinbrott och fotograferar av medlemsregister (ex. FNL-grapperna) eller protokolloch politiska dokument". Folkel i Bild kulturfronts avslöjanden har väckt stor ochberättigad uppmärksamhet i andra massmedia. Press, radio och TV har frågatberörda myndighetspersoner om riktigheten i de uppgifter som tidskriftenlämnat. Dessa har inle kunna bestridas. Inför frågor om detaljer i lidskriftensavslöjanden har personer i ansvarig slällning bara svarat all dem"veteriigt" har inte brottslig verksamhet förekommit. Någon direktdementi på tidskriftens uppgifter har således inle lämnats. Med hänvisning tiU del anförda anhåller jag om kammarenstillstånd alt till statsministern få ställa följande frågor: VUl statsministern redogöra för riktlinjerna för denverksamhet som bedrives av den s. k. informationsbyrån (IB)? Förekommer samarbete mellan informalionsbyrän och andra statersunderrättelsetjänster? Bedriver informationsbyrån verksamhet som avser attgranska svenska politiska organisationers arbete? Anser statsministern det stå i överensstämmelse medgrundlagen att hållits i okunnighet om informationsbyråns existensoch verksamhet? Denna anhållan bordlades. § 19 Interpellation nr 87 ang. fastställandet av taxeringsvärde på jordbruksfastighet Ordel lämnades på begäran lUl HerrJOSEFSON i Arrie (c), som yttrade: Allmän fastighetstaxering skall enligt gängseregler hållas vart femte är. Enhgt dessa regler skall nästa fastighetstaxering ske är 1975. Situationen inför denna fastighetstaxering är någol annorlunda än tidigare, framför allt för jordbruksfastigheter. Del beror bl.a. på 125 Nr 78 rUcsdagens beslut hösten 1972angående ändrade regler vid jordbruksbe- 3 ma' 1973 Genom beslutet om övergång tUlbokföringsmässig redovisning av ------------------ inkomst av jordbruksfastighet och nya avskrivningsregler har regler faststäUtsför uppdelning av fastighetsvärdet i byggnadsvärde och byggnadsinventarier. Densistnämnda delen, byggnadsinventarier, skall vid inkomstbeskattningen hänförastill gruppen inventarier vid avskrivningar. Faslighetstaxeringsulredningen har föreslagit att helabyggnadsvärdet, inklusive byggnadsinventarier, skall ingå i fastighetsvärdetvid fastighetstaxeringen. Skulle delta bli fallet innebär det betydandebesvärligheter vid den årliga inkomst- och förmögenhetsredovisningen. Det utgörsamtidigt ell avsteg från de riktlinjer som angavs ijordbruksbeskatlnings-proposilionen. I fastighelslaxeringsulredningens förslag presenterasockså olika alternativ för beräkning av byggnadsvärdet på jordbruksfastighet.Vissa alternativ kan medföra väsentligt lägre värde på byggnader än vad somförulsaltes i propositionen 1972:120. Enligt övergångsreglerna gäller vidövergången tUl bokföringsmässiga grunder atl som ingångsvärde för byggnader fårräknas två tredjedelar av fastighetens taxeringsvärde. Det kan inte vararimligt att låla de kommande bestämmelserna väsentligt a-wika från deprovisoriska regler som tUlämpas och som överensstämmer med vad somtillämpats tidigare . Beträffande fastighetslaxeringsutredningens förslag förfastställande av nya taxeringsvärden bör särskilt uppmärksammas det ringa antalköp, som ligger till grund för den köpeskillingsstatistik, som skall utgöraunderlag för beräkning av förändringar i marknadsvärdet. Enligt faslighelstaxeringsulredningens uppgiftergenomfördes totalt 12 300 köp men endast 16,9 proceni eUer 1 887 köpuppfyllde de fastställda kraven för alt medräknas i underlaget. Motsvarandeantal för utgör 10 238 köp, varav 1 970 kan anses fylla kraven för attmedräknas och utgöra underlag för köpeskUlingsstatistiken. Det innebär atl knappast 2 000 köp i hela landet kommeratt bli normgivande vid fastställande av taxeringsvärdet för landels cirka 350000 jordbruksfastigheter. Detta är enligt min uppfattning ett mycketbristfälligt underlag. Därtill skall påpekas att i de 2 000 köp som utgörunderlag för köpeskillingsstalistiken också ingår Ullskottsköpen, dvs. Dessa tillskottsköp betalas ofta med etl högre pris. 1 mångafall försäljes byggnaderna vilka representerar en betydande del avfastighetsvärdet av den nya ägaren. KöpeskUlingsstatistiken blir härigenomännu mera missvisande eftersom endast del totala priset på fasligheten ingår istatistiken. Egenlhgen borde man i dessa fall redovisa totala fastighetsprisetminus försäljningspriset för byggnaderna. 1 så fal! hade det verkligaförsäljningspriset på tillskottsmarken kommit att redovisas. 1köpeskUlingsstatistiken ingår också ganska många köp, där personer, som såltsina jordbruksfastigheter som tomtmark lUl kommuner och byggnadsföretag,sedan köpt andra jordbruksfastigheter. 126 dessa har köpeskillingens storlekspelat mindre roll. allanskaffa en ny, lUcvärdig jordbruksfastighet för all där bedriva sitt Nr 78 företag. KöpeskUlingen vid dessa försäljningar avspeglar ingen bild av ett Xorsdaeen den verkligt marknadsvärde. Inte minsti expansiva områden utgör denna grupp en ganska stor del------------- Detta ger anledning lUl ytterligare tveksamhet, om denköpeskiUingsslatistik som föreligger verkligen utgör någon grund för ettnormalt marknadsvärde. Släklköpen, som inte ingår i köpeskUUngsstatistiken, haralltmer kommit alt ligga på en prisnivå som mera överensstämmer med vad som urjordbrukets synpunkt utgör ett normalt marknadsvärde. Därför borde släklköpenenligt min mening inräknas i underlaget i köpeskUlingsstatistiken. Med hänvisning lill det anförda hemställer jag omkammarens tUlstånd all till herr finansministern få ställa föhande frågor: Har statsrådetuppmärksammat all fastighetslaxeringsutredningens förslag beträffandefastställande av byggnadsvärde väsentligt avviker från de övergångsregler somfastställdes av ? Har statsrådetuppmärksammat bristerna i den köpeskUlingsstalis-lik för jordbruksfastighetervilken ligger till grund för faststäUande av nya taxeringsvärden och kommerstatsrådet att vidtaga några åtgärder för att vidga underlaget för dennastatistik eller på annat sätt åstadkomma bättre grundval för fastställande avtaxeringsvärden på jordbruksfastigheter? Denna anhållan bordlades. § 20 Anmäldes och bordlades Kungl, Maj:ts proposition nr125 angående komplettering av riksstatsförslagel för budgetår-et 1973/74, m.m, § 21 Meddelande ang, enkla frågor Meddelades att följande enklafrågor denna dag framställts, nämligen av Nr 199 (vpk) tiU herr justitieministernangående behandlingen av åtalade: Finner statsrådet del vara förenligt med svenskrättspraxis att åtalade slås i järn? Nr 200 i (fp) tUl herr civUministern om möjlighetför landsting atl skänka sjukvårdsulrustning till u-land: Är statsrådet beredd att vidtaga sådana åtgärder som gerlandstingen möjligheter alt utan vederlag överlåta viss sjukvårdsulrustningtill u-land? § 22 Kammaren åtskildes kl, 18,00,