prot · FW0999 · 1973-12-31 00:00:00 — Nyemissioner kangenomföras , även i stora bolag med många aktieägare. Det behöverinte ta mer än att kalla tUl bolagsstämma och besluta omemission. Och det är väl inte så ofta emissioner företages i aktiebolagen. Som viframhäUit i vär reservation innebär förslaget att bolagsstämman med enkelmajoritet skall kunna besluta att lämna styrelsen fullmakt att genomföraemissioner, även s. k. riktade emissioner, och att man därmed jämfört mednuvarande förhållanden ger bolagsstyrelsen ökade maktbefogenheter. Detta geranledning till principiella betänkligheter, även om de praktiska verkningarnasannohkt inte blir särskilt stora. Den praktiska nyttan av en ändring kan äandra sidan inte heller bli särskUt stor. Om förslaget genomförs kan dettapåskynda utvecklingen mot en allt större centrahsering av beslutsfunktionernainom företagen. Det kan också försvaga de mindre aktieägarnas möjligheter attta del i bolagens angelägenheter. Med stöd av det anförda vill jag, herr talman, yrka bifalltill reservationen I, vari yrkas att de föreslagna bestämmelserna omförhandsbemyndigande bör utgå ur lagförslagen. Beträffande reservationen 2 viU jag framhålla att denuvarande reglerna om aktieägarnas företrädesrätt vid emissioner utgår frånprincipen om alla aktieägares likställighet. De nuvarande bestämmelsernabygger pä principen om företrädesrätt för den som tidigare är aktieägare attvid nyemission förvärva aktier. Reservanterna kan därför inte biträda utskottsmajoritetensuppfattning att de nuvarande bestämmelserna är sä stela att det finns behov avatt införa möjlighet för bolagsstämman att med enkel majoritet besluta omavvikelse frän denna rätt. Det föreliggande förslaget innebär att de mindreaktieägarnas möjligheter att kunna hävda sin rätt gentemot de större minskas.Det finns redan nu möjligheter enligt det nuvarande systemet att låta nyaintressenter - större eller mindre - komma in i ett bolag, om en gmppaktieägare i bolaget är beredda att medverka till detta. Den nuvarandeordningen, som garanterar att samtliga delägare i bolaget fär möjlighet attsjälva bevaka sina intressen, bör enligt reservanternas mening bibehåUas, inteminst med hänsyn tiU det alltmer ökade intresset för aktieköp som sparform. Jagyrkar därför bifaU tiU reservationen 2 tUl föreliggande utskottsbetänkande. I övrigt ber jag att få yrka bifall till dereservationer där mitt namn förekommer. Konvertibla skuldebrev m. m. Under detta anförande övertog herr tredje vice talmannen ledningen avkammarens förhandhngar. HerrENLUND (fp): För att spara kammarledamöternas tid har vireservanter i lagutskottet försökt att fördela uppgifterna i denna debatt, ochjag skall därför nöja mig med att anföra några synpunkter i anslutning tillreservationen 8. Beträffande övriga reservationer där mitt och ' namnförekommer ber jag att få hänvisa till vad andra företrädare för dessareservationer anför i debatten. I reservationen 8 har vi reservanter följt upp ganskalikartade yrkanden i partimotioner från och , somgäller en snabb utredning om införande av en ny företagsform med begränsadekonomisk ansvarighet för ägarna, speciellt avpassad för de mindre företagarnasbehov. Konvertibla skuldebrev m. m. Utskottet erinrar i betänkandet om att det är vanligt iflera andra länder att det vid sidan av aktiebolaget finns en särskildbolagsform, anpassad för företag med ett mindre antal delägare, där kravet påaktiekapital stäUs lägre. Denna bolagstyp finns i - de s. k.GmbH-företagen. Motsvarande bolagsformer finns också i de övriga EG-staterna,och i har lagts fram ett förslag tiU lagstiftning om enmotsvarande bolagsform. majoritet anser emellertid att det i Sverigeinte finns något behov av en sådan typ av bolag. Detta är ett ganska märkligtställningstagande. Skulle då vara det enda västeuropeiska land, sominte har behov av en särskild bolagsform för de mindre företagen? Demotiveringar som utskottsmajoriteten anför för sin ståndpunkt tycker jag inteär särskilt hållbara. Utskottsmajoriteten hänvisar till förarbetet tUl 1944 årsaktiebolagslagstiftning. Där ansåg man att allvarliga betänkligheter skullemöta redan från den synpunkten att en sådan bolagsform saknar grundval iinhemsk rättsutveckling. Detta finner utskottsmajoriteten fortfarande vara ettbärande skäl. Det är möjligt att den uppfattningen kunde ha visst fogför sig , dvs. för 32 är sedan när genom krigstUlstånd i Europavar tämligen avskuret från handelsförbindelser med övriga länder. Men nog ärdet väl ändå ett tecken pä argumentsnöd när man hänvisar tUl en situation somknappast har några som helst likheter med dagens. Har inte utskottsmajoritetenmärkt att det internationella umgänget i fräga om handel och ekonomi harförändrats pä dessa 32 är? Kan det vara rimligt att de mindre företagen iSverige skall ha sämre eller snävare arbetsmöjligheter än motsvarande företagi övriga europeiska länder? Dessutom bör det erinras om att en av anledningarnatill att man i samband med aktiebolagslagstiftning a-wisade tanken påatt inrätta en särskUd bolagsform för de mindre företagen var att man då avstodfrån att höja minimigränsen för aktiekapital, som då stått oförändrad sedan 1895,5 000 kronor, densamma som gäller . Om nu socialdemokraterna medvpk:s hjälp får som de vill, sä kommer ju minimigränsen för aktiekapitalet atthöjas . Därmed skapas enligt vär mening ensituation som gör det utomordentligt angeläget att en särskUd företagsform förde mindre företagen skapas. Jag ber, herr talman, med hänvisning till vad jag nu haranfört att få yrka bifall tUl reservationerna 3, 4, 6, 7, 8 och 9 vidlagutskottets betänkande nr 19. HerrLIDGARD (m): Jag skulle vilja börja med att ge uttryck åten tillfredsställelse över att föredragande statsrådet på det sätt som harskett har lagt fram förslag som är ägnade att hjälpa företagen i denfinansieringssituation som de befinner sig i. Statsrådet har i propositionenvisat hur självfinansieringsgraden har gått ned, och alla är medvetna om attåtgärder behövs för att kompensera detta förhällande. Man kan naturhgtvis ha olika uppfattningar om vad som ärorsaken tUl att självfinansieringsgraden har gått ned, men det hör inte riktigttUl lagutskottets område att diskutera en sådan fråga, och jag skall därför Jag skall liksom mina företrädare här i talarstolen försöka begränsa migtill några fä punkter. Vad jag skulle vilja uppehåUa mig vid gäller framförallt aktiebolagets beslutsprocess vid olika emissioner. Inom den svenska aktiebolagsrätten har ju gäUt att vidnyemissioner har aktieägare haft en ovUlkorlig företrädesrätt att teckna de nyaaktierna. Teckningsrätterna har haft sina värden och har kunnat omsättas ikontanter, om man så har velat. Det har naturligtvis hängt samman med de kursersom man har emitterat de nya aktierna till. De aktieägare som har varit med omdetta känner nu naturligtvis en viss ängslan att de skall komma i en sämresituation, om man rubbar på denna företrädesrätt. skaU den, såvitt jag harförstått, fortfarande vara huvudregeln, och endast om man fattar särskUdabeslut om det kan aktieägarnas företrädesrätt eftersättas. Vi har inte haftnågonting emot detta utan sagt oss, att det naturligtivs finns situationer därdet är tUl aktieägarnas uppenbara fördel att aktiebolaget kan tUlföras ettnytt, friskt kapital som man inte har kunnat få pä annat sätt. Vad vi har varit htet fundersamma över är, som jag sade,själva beslutsprocessen, dvs. vilken majoritet som skall erfordras vid beslutpå en bolagsstämma. föreslog för sin del att man skullehåUa sig tUl en kvaUficerad majoritet pä två tredjedelar för att beslutetskulle bli gUtigt i olika hänseenden. Såvitt jag kan se har föredragandestatsrådet gått ifrån detta förslag utan att de egentligen har stöd i någotremissyttrande. Tvärtom har jag funnit att de flesta framför aUt de som harskorna på, dvs. näringslivet självt - har sagt att det skuUe kännasfördelaktigt, om man hade en kvalificerad majoritet i stället för en enkel närman på det här sättet skaU eftersätta företrädesrätten. faller statsrådet tUlbaka på en generalklausul, och detär det väl i och för sig ingenting att säga om. Men jag är kanske inte alldelessäker på att ens statsrådet själv tycker att man med dengeneralklausulen har funnit Columbi ägg när det gäUer att skydda aktieägarna.Det är nog för oss alla rätt klart att det är svårare att i efterhand kunnakonstatera om aktieägarnas behöriga intressen har blivit eftersatta. Vi reservanter tycker att det är en bättre lösning atthålla på en kvalificerad majoritet i de här sammanhangen, och jag yrkar därförbifall tUl reservationen 4. Det finns kanske en hten förklaring - jag vet inte om denär riktig -tUl att statsrådet har velat undvika den kvahficerade majoritetenoch pekar på generalklausulen. I propositionen finns nämligen en erinran ochden är upprepad i lagutskottets betänkande om att efter bifall till denproposition som diskuterats nu under så mänga timmar skulle medel ur AP-fondenkunna tUlföras näringslivet. Jag kan mycket väl förstå att de som tycker attdet är bra också vill skapa en situation inom ett aktiebolag där man får sälitet trassel och motstånd som möjligt när man vill föra ut pengar på detsättet. Där står uppfattning mot uppfattning, och det är i och för sig inte såmycket att polemisera om. i Heden kommer att tala om aktiekapitaletsstorlek, och det skall jag aUtså inte beröra. Det finns emellertid tvä småsakersom jag skulle vilja ta upp, den ena närmast i form av en fråga tillstatsrådet. Konvertibla skuldebrev m. rn. Konvertibla skulde--brev m. m. skapas junu vissa förbud för en specieh krets av människor att uppta lån i ettaktiebolag. Tar man upp ett sådant här lån så gör man sig skyldig till enåtgärd som kan bestraffas. Jag skulle nog personUgen ha tyckt att det kunde haräckt med att i aktiebolagssammanhang en sådan handling endast hade föranlettatt själva låneupptagandet blivit ogiltigt och att man hade haft någonbestämmelse om hur pengarna skulle återföras tiU bolaget. I det sammanhang därdetta kommer är det klart att det i stor utsträckning har uppfattats som enfiskalisk åtgärd för att förhindra upptagande av län man har försökt hindraskattesmitning och dä tycker jag att det gäller ett brott som mera hör hemmainom skatterätten. Jag har ändå inte reserverat mig på detta område, ochanledningen tiU det är att det finns en massa andra straffsanktioner enligt aktiebolagslagen.Jag förutsätter att när man gör en fullständig överarbetning avaktiebolagslagen så funderar man också på om man skall ha dessa bestämmelserkvar i aktiebolagslagen. Det är väl sä att mänga av dem faller underbrottsbalken och kan beivras den vägen. Så kan det förmodligen också vara medden sak som man vUl komma åt här i varje fall i den del där det gäUer attgenom lån undandra medel från beskattning. Det är en annan sak som jag vill ta upp i dettasammanhang, och jag skulle bli mycket tacksam om statsrådet ville ge enkommentar i sitt anförande. Det skapas ju i 75 b § en möjlighet tUl vissadispenser när det gäller att ta upp län. Det står att kan bifaUadispens när synnerliga skäl föreligger. I förarbetena anknyter detta direkt tUlde svårigheter som kan förekomma inom familjebolagen i samband medgenerationsskifte. Det är alltså en mycket speciell situation. är det ju säatt ordet "synnerlig" uttrycker att man har kvalificerade krav påbevisning - eUer vad jag nu skall kalla det - i sammanhanget. Egentligen är detväl här mer fråga om att det skall föreligga vissa speciella förhållanden, ochjag föreställer mig att uttrycket "särskilda skäl" i detta sammanhangkanske hade varit mer klarläggande och inte vållat sä stora problem vidlänsstyrelsens prövning som "synnerliga skäl" kan komma attföranleda. Jag skall avsluta med detta och yrka bifall iförsta hand tiU reservationerna 3, 4, 6, 7, 8 och 9. 1 detta anförande instämde (). i Heden (c): Man skulle väl vid det här tillfället endastkunna hänvisa till den vältalighet som här i kammaren har flödat nu under tvädagar om näringslivets betydelse, stödet till näringslivet, ett effektivtnäringsliv osv. och sedan endast yrka bifall tUl den reservation som jagspecieUt skulle tala för, nämligen reservationen 7 om aktiekapitalets storlek.Jag skall bara helt kort anföra några synpunkter om detta. Jag vill först säga att den stora förändring avnäringslivets företagsformer som har ägt rum ökningenav antalet bolag har varit ganska betydande och aktiebolagsformen används nuinte bara av destora företagen utan också i inte ringa utsträckning av små företag ärförorsakad av bl. a. vissa beslut som har fattats här i . Lät mignämna ÄTP-systemets utformning, företagsbeskattningen och därmed givnabestämmelser om avsättningar tUl investeringsfond, resultatutjämning meUanolika år som är fördelaktigare enligt aktiebolagsformen och inte minst den s.k. faktiska sambeskattningen av företagarfamiljer. Det är sålunda fullt legitima orsaker som gjort attaktiebolagsformen har blivit sä mycket vanligare. En av propositionensmotiveringar för förändringen i fråga om aktiekapitalets minimigräns är dockatt man bildat s. k. pappersbolag för att få en fördelaktigare beskattning -bolag som inte bedrivit någon verksamhet. har emellertid beslutat om åtgärder som gör det möjhgt för taxeringsmyndigheternaatt utöva en effektiv taxeringskontroll. Det torde sålunda inte vara någonsvårighet att kontroUera bolag som tUlkommit därför att man velat kringgå vissaskattebestämmelser. Man frågar sig då vad som är motiveringen för regeringensförslag att höja minimigränsen för aktiekapitalet så kraftigt som frän 5 000tUl . Den kraftiga höjningen kommer att avsevärt försvåramöjligheterna för de mindre företagen här i landet att fungera som rörelseföretag,och därmed försämras sysselsättningsmöjligheterna. Det bör i sammanhanget nämnas att tre fjärdedelar avexisterande bolag som verkligen driver rörelse kommer att beröras av dennaändring, och detta kommer att resultera i mänga företagsnedläggelser. Meningenär ju att även de nu existerande "5 000-kronorsbolagen"skall bli föremål för förslag om en uppräkning av aktiekapitalet till 50 000kronor visserligen under en övergångstid. Enligt propositionen skall syftet med aktiekapitalets uppräkningockså vara att trygga de anställdas, samhäUets och borgenärernas krav pätUlräckUgt ekonomiskt underlag för verksamheten. Det är givetvis en fulltlegitim motivering, men jag tror att regeringens syfte i detta sammanhangmotverkas, om gränsen sätts vid 50 000. Denna minimigräns på 50 000 kronorkommer onekligen att verka hindrande för nyetablering av företag.Utgångspunkten vid bedömning av den lägsta gränsen föraktiekapitalets storlek bör vara företagens kapitalbehov och förränt-ningsmöjligheter. Det är sålunda klart att gränsen blir för högt satt om denkommer att faststäUas till . I motioner från , moderaternaoch har föreslagits att den lägsta gränsen för aktiekapital skallsättas vid . Vi anser att gränsen inte kan sättas högre om demindre företagen skaU få möjlighet att tiUämpa denna företagsform. Dettaöverensstämmer också helt med aktiebolagsutredningens förslag. Det skulle vara mycket mera att säga i detta sammanhang,men på grund av att tolvslaget nu har passerats ber jag endast, herr talman,att få yrka bifall till reservationen 7. Jag vill också säga att utformningen avövergängsregleringen i första hand bör vara en fråga av ekonomisk karaktär ochdärför bör den bli föremål för särskUd utredning. Av den anledningen yrkar jagbifall också tUl reservationen 9. Dessutom viU jag hemställa om bifall tillreservationerna 1, 2, 5 och 8. Konvertibla skuldebrev m. m. Konvertibla skuldebrev m. m. HerrSVEDBERG (s); förevarande betänkande nr 19handlar om aktiebolagslagen och har väl en viss samhörighet med det ärende somvi tidigare behandlade, men i utskottet har vi i varie fall ansett att det inteär behäftat med samma mått av politiskt sprängstoff som det tidigarebetänkandet. Det har väl också framgått av de inlägg som här gjorts att vi iutskottet har sett ganska hovsamt på dessa frågor. Det har sagts att vi 1975 kan förvänta en nyaktiebolagslag, men i yttranden från näringslivet har man ansett att vissaavsnitt i utredningens förslag borde behandlas , speciellt påkapitalförsörjningens område. Företagens självfinansieringskrav har, som redanpåpekats, minskat år för år, och därför är det angeläget att näringslivet kantiUföras nytt kapital på annat sätt. Från både samhällets och företagenssynpunkt måste det ju vara angeläget att företagen kan trygga sinkapitalförsörjning. De ärade kammarledamöter som har hållitanföranden i denna fråga har berört de olika reservationer som fogats tillutskottets betänkande. Reservationen 1, som i taladeför, handlar om att bolagsstämman skaU kunna ge styrelsen bemyndigande att taupp frågan om emissioner och besluta om sådana. Reservanterna yrkar där avslagpä det framlagda förslaget. Till detta vill jag säga att en ökning avaktiekapitalet genom nyemission enligt nuvarande bestämmelser kan beslutas avbolagsstämman inom bolagsordningens ram med vanlig enkel majoritet. Styrelsenkan också på egen hand besluta om samma förfarande, men då måste beslutetsenare konfirmeras av bolagsstämman. Enligt bolagsordningen kan aktiekapitaletvara så stort som minimikapitalet, och en nyemission kan sålundamedföra att aktiekapitalet i ett bolag blir högst sä stort somtidigare. VUl man gå längre måste bolagsordningen ändras, vUket är enomständlig procedur. Det skall bl. a. beslutas pä tvä bolagsstämmor. Dessa bestämmelser föreslås bli gällande även för detbemyndigande som bolagsstämman skall kunna ge styrelsen intill tiden för nästabolagsstämma. Att ett sådant bemyndigande för styrelsen skulle leda tillmaktfullkomUghet hos en majoritet av aktieägarna och till en koncentration avmakten inom näringslivet som sade tycker vi som tillhörutskottsmajoriteten är htet långsökt. Däremot medger förfarandet att styrelsenkan invänta ett lämphgt marknadsläge för transaktionen. Det kan även varavärdefullt för styrelsen att kunna ingripa , t. ex. medapportemissioner, när bolaget har stort intresse av att förvärva tillgångar avolika slag. Ett förhandsbemyndigande åt styrelsen att genomföra kapitalökningarär därför enligt utskottsmajoritetens mening ett effektivt instrument,varigenom bolagets intressen bättre än tidigare kan komma till uttryck i dessahänseenden. i berörde även reservationen 2,som vänder sig mot förslaget att bolagsstämma skall ges rätt att fatta beslutom avvikelse från aktieägarnas företrädesrätt tUl nyteckning av aktier vidkontantemission. I det sammanhanget kan erinras att de tidigare aktieägarnainte har företrädesrätt vid apportemissioner, alltså där aktieförvärv betalasmed annat än kontanter. Det är knappast logiskt att hävda att detskulle medföra fara för ökad koncentration i näringslivet om det ges möjlighetför bolagsstämma att låta nämnda bestämmelser gäUa även vid kontantemission. 1åtskiUiga fall bör ett dyUkt förfarande kunna verka så attintressekretsen kring bolaget vidgas och kadern av aktieägare ökar och detkan rimligen inte vara ett uttryck för ökad maktkoncentration. I anslutning tUl de båda första reservationerna kan jagerinra om det minoritetsskydd som finns inskrivet i ohka avsnitt avaktiebolagslagen. har redan nämnt generalklausulen, som finnsutformad i 76 §, där det enligt den föreslagna lydelsen heter: "Bolagsstämma får ej fatta beslut, som är ägnat attbereda otillbörlig fördel ät aktieägare eller annan tUl nackdel för bolageteller annan aktieägare." Där får domstolarna en klar anvisning.Paragrafen bör kunna få även en preventiv verkan. Ingen har, såvitt jag kunnat uppfatta, yrkat bifall tiUreservationen 3. I den reservationen föreslås att det avsnitt i utskottetsyttrande som behandlar AP-fonden och de 500 miljonerna skall utgå. harriksdagen fattat beslut i det hänseendet, och det är väl anledningen till attreservanterna inte yrkat bifall till den reservationen. Däremot tog upp reservationen 4, som berörfrågan om kvalificerad majoritet. Reservanterna hemställer att lagförslagenskall kompletteras med bestämmelser om att stämmobesluten skall fattas medkvahficerad majoritet när det gäller avvikelse från aktieägarnas företrädesrättvid penningemissioner och när det gäller bemyndigande tUl styrelsen, I utskottsmajoritetens skrivning påpekas att regler omkvalificerad majoritet vid stämmobesluten inte är särskUt lämpliga i dettahänseende därför att de skyddar minoriteter av viss icke obetydhg storlek. Omminoriteten utgörs av en ägargrupp med särskUda intressen kan den även i vissasituationer lyckas hindra åtgärder som förordas av en stor majoritet blandaktieägarna, I aktiebolagslagen finns minoritetsskyddsregler av mångaslag: regler om minoritetsrevisor, rätt att begära extra bolagsstämma, att fäsärskUt ärende behandlat vid bolagsstämma osv. Därtill finns den tidigarenämnda generalklausulen. Kontentan är att och folkpartisterna iutskottet med vissa modifikationer godtar de här lagförslagen, som gär ut påatt öka bolagens möjligheter att få in nytt kapital i sina rörelser. Däremotförkastas regeringens förslag i det här avsnittet av representanter. Reservation 7 berördes av i Heden. Den beröraktiekapitalets storlek. Utredningen föreslog ett aktiekapital pä 20 000kronor för nybildade bolag. Det fanns dock, som vi har sett, remissinstansersom ansåg att det var nätt tilltaget, och i propositionen föresläs 50 000kronor för nybildade bolag och en övergångstid pä för småbolag. Den växande av bolagsbildningar under 1972bUdades över 18 000 nya aktiebolag skapar möjligheter att kringgå gällandeskattebestämmelser och försvårar en effektiv skattekontroll. De som inte kanprestera vid startandet av ett företag bör rimligen kunna användanågon av de andra företagsformer som finns att tillgå. Konvertibla skuldebrev m. m. Konvertibla skuldebrev m. m. nämligenenskild firma eller handelsbolag, där ägarna är personligen ansvariga förförphktelserna, eller s. k. kommanditbolag, där åtminstone en av delägarnasvarar för bolagets förbindelser. Ätt starta bara en liten verkstad kostarganska mycket pengar. Nog bör vid aktiebolagsbUdning en grundplåt på 50 000kronor kunna presteras; såväl de som är anstäUda som leverantörerna och detallmänna bör kunna kräva det. Dessa behöver ju inte vara insattapä bankkonto utan kan vara placerade i verkstaden eller i "maskiner motsäkerheter. Ett aktiekapital mäste också i de allra flestafall i ett rörelsedrivande företag kompletteras med personlig borgen förföretagets ohka förphk-telser. För redan bildade aktiebolag kommer det i en senareproposition att föreslås en övergångstid pä . Efter den tiden är det tänktatt de skrivbordsföretag som inte vill fortsätta med det högre aktiekapitaletskall avföras ur registret. De rörelsedrivande företag som inte haft ekonomiskamöjligheter att trappa upp aktiekapitalet skall på ettsmidigt sätt kunna övergå tUl annan företagsform. Det här har utskottet tycktvara bra synpunkter och tiUstyrkt propositionen även på denna punkt. i Heden talade om att det vid höstriksdagenfattats beslut om vissa bestämmelser som medger en effektivare taxeringskontroll.Det är riktigt. Det skall bli möjligt att handlägga fämansbolagens det härberör i första hand dem och deras ägares taxeringar i ett sammanhang. Desärskilda taxeringsnämnder som taxerar bl. a. aktiebolag och ekonomiskaföreningar skall kunna fä hjälp i arbetet av taxeringsassistenter. Vidare skalldessa bolag, om de underlåter att lämna deklaration, kunna få betala enförseningsavgift på . Man menar att detta mäste medföra en någoteffektivare kontroll, men det är klart att det inte löser hela problemet, ävenom det kommer att göra en del. Reservation nr 8 behandlades av . Han yrkade påen utredning om en ny bolagsform för mindre företag. Som framgår av utskottetsskrivning som även berörts av - har detta diskuterats även avtidigare utredningar. Det har dä ansetts att en motsvarighet tillföretagsformen GmbH/SARL inte har tradition här i landet; man menade att viskulle kunna klara oss med en aktiebolagsform.