prot · FW096 · 1973-12-31 00:00:00 — § 1 Justerades protokollet för den 10 innevarandemånad. § 2 Meddelande ang. bordläggningsplenum tisdagen den 30januari och arbetsplenum Avsikten är att propositionerna angående tillämpning avahmänna prisregleringslagen och om höjning av bensinskatten skall slutbehandlasi kammaren . Det bhr därför nödvändigt att tisdagen den30 januari anordna ett bordläggningsplenum för remiss till utskott av de undersista motionsdagen avlämnade motionerna. Detta bordläggningsplenum tar sinbörjan . Vidare måste arbetsplenum anordnas ,som enligt den prehminära tidplanen endast skulle tas i anspråk för eventuellfortsättning av den allmänpohtis-ka debatten. Fredagssammanträdet böriarplanenhgt och ärendebehandhngen inleds så snart den allmänpolitiskadebatten avslutats. § 3 Upplästes följande till kammaren inkomna ansökningar: Undertecknad anhåller härmed om befrielse frånriksdagsarbetet 22 för utrikes resa. Med anledning av resa i offentligt uppdrag till ochBangla Desh anhåller jag om ledighet frän riksdagsarbetet frän och med den 30januari till och med . Kammaren biföll dessa ansökningar. § 4 Herr talmannen meddelade att enligt tillkammaren inkommet läkarintyg var sjukskriven den 16-25 januari.Herr beviljades erforderlig ledighet från riksdagsgöromålen. Ang. vägran att ta emot den svenskaambassadören Förenta statemas vägran att ta emot den svenska ambassadören Herr utrikesministern ordet för att besvara () i kammarens protokoll för den12 januari intagna fråga, nr 14, och anförde; har frågat mig: Vad är regeringenskommentar till svårbegripliga vägran att taemot den svenska ambassadören? Det amerikanska beskedet att den nye svenske ambassadörensankomst, inte är lämplig finner vi både beklagligt ochsvårförklarligt. Regeringen fäster vikt vid att upprätthålla normaladiplomatiska förbindelser med . Det har inte varit vår önskanatt meningsmotsättningarna om den amerikanska Vietnampoh-tiken - även om de ärdjupgående - skuUe leda tiU nedgradering av de etablerade kontaktformerna. Vihoppas alltså att normala förhållanden på detta område snart skall kunnaåterställas. I detta sammanhang viU jag erinra om att huvuduppgiftenför diplomatiska representanter är att upprätthålla de officiella kontakternameUan sin egen regering och anställningslandets. Dessa kan avse pohtiska frågormen också frågor av intresse för förbindelserna pä ekonomiska, rättsliga,kulturella och övriga områden. En av de utåt mest synliga uppgifterna för vårabeskickningar är skyddet av de egna medborgarnas intressen i främmande land.Behovet av diplomatisk kontakt pä hög nivå framträder med särskild styrka i defall där problem och meningsskiljaktigheter uppstår mellan två länder medtraditionellt omfattande förbindelser. Min fråga handlar inte i och för sig om kriget i Vietnam.Vi hoppas aUa att freden nu är nära, att sydvietnameserna själva skall fåbestämma sin framtid i fria val under internationell kontroll och att presidentNixon inte än en gäng trappar upp kriget efter lördagens installering. Frågan handlar inte heller om enstaka formuleringar inågot uttalande av statsministern. Om det kan vi ha olika mening vid sidan avenigheten om den nationella manifestation som namninsamlingen för fred iVietnam innebär. Min fråga gäller om diplomatiska repressalier bör drabbaländer som säger sin mening om internationella konflikter. har längeoch bestämt kritiserat krigföring i . Är det ett rimligt skäl förUSA att förvägra den nye svenske ambassadören i möjligheten attpåbörja sitt uppdrag? Svaret är givet; president reaktion äruppseendeväckande och oroande. Ledaren för en av supermaktema tycks inte tålaatt små länder, som är traditionellt Amerikavänliga, fördömer amerikanskabombmattor över . Hans nej till ambassadör är ett uttryck förmaktens arrogans, och det har starkt kritiserats av många amerikanska pohtikeroch tidningar. Det är viktigt att markera oavsett om vi befinner oss i regeringsställningeller i opposition - att sådana påtryckningar varken kan dämpa den svenskakritiken av kriget i eUer sphttra de politiska partierna här hemma. Jag tackar utrikesministern för svaret på min fråga. Jagdelar hans förhoppning om en snar normalisering av de diplomatiska relationernamellan och . Vi tycks också vara ense om att man inteskall bryta, inskränka eUer försvåra diplomatiska förbindelser när två länderhar ohka mening. De kontakterna måste finnas mellan aUa slag av regeringar ochregimer för att hålla dialogen levande också vid stora åsiktsskillnader. Detkänns trist att veta att den man som förblir ;s president i ytterligare fyraår inte vill erkänna denna princip, som varit grundläggande förförbindelserna mellan demokratiska nationer. Jag vore tacksam om utrikesministern nu villeytterligare bekräfta, att hans svar innebär att han delar den syn påvärdet av diplomatiska förbindelser som jag här helt kort har försökt skissera. rephk ger i och för sig inteanledning till någon ytterligare kommentar eller något tillägg till mitttidigare lämnade svar. slutade med en direkt fråga, om jag anslötmig till den skildring han gav av diplomatiska förbindelsers betydelse. Mittsvar på den frågan är mycket enkelt: Jag kan fullt ansluta mig till dennabeskrivning, såsom också framgår av innehållet i mitt svar. Låt mig avslutningsvis, herr talman, uttrycka min glädjeöver inlägg här i det att det demonstrerar den enighet sområder mellan partierna i den helt avgörande frågan, nämligen stödet av enrättvis fred i . Ang. vägran att ta emot den svenskaambassadören Jag vih tacka utrikesministern för det ytterligare, mycketvärdefuUa klarläggande som han här har gjort. Det visar att vi ser på sammasätt pä frågan om diplomatiska förbindelser. De bör upprätthällas också närländer har olika mening i viktiga frågor. Påtryckningar genom att säga nej ambassadör kan inte godtas. Bannlysningen av är särskilt märklig.Washington vimlar av ambassadörer. En lång rad av dem kommer från kommunistiskaoch andra diktaturer. Det är fuUt naturligt, eftersom måste ha förbindelsermed alla slag av regimer. Men det är, såvitt jag vet, bara ett land som just nuinte fär ha ambassadör i . Och det är , en av de meststabila demokratierna i världen. Vi bör inte dölja vår indignation över dennasvårbegripliga reaktion, lika litet som vi har låtit bh att öppetfördöma den amerikanska politiken i . Överläggningen var härmed slutad. Om åtgärder mot bok om hembränning § 6 Omåtgärder mot bok om hembränning Herr finansministern erhöllordet för att besvara () i kammarens protokoll för den 1 1januari intagna fråga, nr 3, och anförde; har frågat mig vilka åtgärder jagtänker vidta med anledning av annonser i svensk press rörande försäljning av ennorsk "succébok"om hembränning. Jag har erfarit att det av åsyftade spörsmåletredan uppmärksammats. Sålunda har konsumentombudsmannen ingripit i frågan medstöd av lagen om otillbörlig marknadsföring. Vidare kan nämnas att detryckfrihetsrättsliga aspekterna på kommersiell reklam övervägs inomjustitiedepartementet. Det var ett kort och bra svar som jag fick avfinansministern, och jag tackar för det. För att inte min fråga och finansministerns svar alltförmycket skall hänga i luften, i varje fall i riksdagsprotokollet, skall jagnämna litet grand om bakgrunden till min fråga. För någon tid sedan satt jagoch tittade på TV och man kan lära sig mycket genom TV. Den kvällen visademan med ord och bild hur våra vänner norrmännen tillagar sitt eget hembrändabrännvin. Både apparat och tillvägagångssätt fick sin ordentliga belysning.För egen del blev jag något häpen, eftersom jag trodde att hembränningtillhörde en svunnen tid - den tid då slog larm för att svenskafolket inte skulle supa ihjäl sig. Men i utfrågningen i samband medTV-programmet fastslogs det att norrmännen inte ansåg det vara någotallvarligare brott att hemma brygga sin egen brygd, och samma mening hade de iSverige tillfrågade. Eftersom jag själv har motsatt uppfattning, böriade jagfundera på vem i regeringen som kunde ha största intresset av att svara på enfråga om begränsning av svensk hembränning. Först tänkte jag besvärasocialministern, eftersom alkoholmissbruket nu liksom på tid ärett stort socialt problem. Men alkoholen är ett socialt problem antingen manköper brännvinet på Systembolaget eller bränner det hemma. Sedan funderade jag på justitieministern, framföralltdärför att TV-kvällens förevisning följdes av ett flertal annonser i svenskpress om en norsk "succébok" om norsk hemberedning ellerhemtillverkning, beroende på vilken bok man köper. Hembränning, som vi här iSverige kallar det, gällde även öl- och vinberedning. Det var alltså i varjefall tydligen något mer än öl och vin. Men tanken på att fråga justitieministernavskrev jag. Det är med all rätt svårt att ändra pä vårtryckfrihetslagstiftning, och jag klandrar inte heller TV för vad som visades.Porr och hembränning bedöms väl ungefär lika. Så fastnade jag för finansministern, eftersom jag harförstått att det ibland kan vara svårt att få budgeten att gå ihop. Jag troddeaUtså på att få den största förståelsen där. Det kan ju inte vara roligt förfinansministern, om svenska folket liksom det norska böriar tillverka sinafestdrycker självt. I pressen började det för någon vecka sedan med en htenblyg annons i en av våra stora tidningar, och det fullföljdes sedan i denstörsta dagstidningen vi har i landet med annonser om denna"succébok". Vad gör man då? Ja, man sitter inte med armarna i kors.Jag är tacksam för det svar jag har fått från finansministern, vilket visar attåtgärder är på gång i det här fallet. Överläggningen var härmed slutad. Om införande av ett löne- och vinstutdelningsstopp § 7 Om införande av ett löne- och vinstutdelningsstopp Herr finansministern erhöllordet för att besvara () i kammarens protokoll för den 1 1januari intagna fråga, nr 12, och anförde; har frågat om jag har för avsiktatt försöka hejda den allmänna prisutvecklingen genom att verka för ett löne-och vinstutdelningsstopp såsom ett komplement till det infördaprisstoppet. Mitt svar är att några planer på att införa ett löne- ochvinstutdelningsstopp inte föreligger. Jag tackar finansministern för svaret på frågan.Jag hade väl inte väntat att skulle oreserverat svara jakande påden, men jag hade kanske hoppats att ur svaret ändå kunna utläsa en förståelseför själva kärnpunkten, dvs. behovet av att genom en allmän återhållsamhetdämpa den oroande prisutvecklingen och åstadkomma ett lugnare tempo. Jag vill, herr talman, icke tillgripa några överord i denhär lilla debatten, men även torde vara beredd att hålla med mig omatt de stigande priserna har utgjort en svår belastning och att de ter sigbekymmersamma även pä . Prisstoppet på mat är ett uttryck för densaken. har erfarenheten visat oss att ett prisstopp, isolerat frän andraåtgärder, icke är någon ändamålsenlig metod för att hålla prisläget underkontroll eller pä önskad nivå mer än en ganska . Medborgarna, somsjälvfallet är lika bekymrade över prisutvecklingen som politiker och fackligaförhandlare, har klart för sig att priskontrollens effekt är just så begränsadsom jag nämnde. I känslan av att man har hamnat i en ond cirkel frågar sigdärför allt fler om det ändå inte vore värt att pröva en kombination av pris-och lönestopp och självfallet också ett stopp för ökade kapitalinkomster underett par år, sä att vi kan komma in i ett lugnare tempo. Om ett sådant initiativ togs efter samråd mellan depolitiska partierna, de fackliga organisationerna och den ekonomiskaexpertisen, har jag på känn att flertalet svenskar skulle vara bereddaatt acceptera att en årlig standardstegring på ett par procent icke är någonrättighet som står skriven i stjärnorna och inte heller emanerar från vare siggudarna eller regeringen. Ang. förläggande av ett fredsförband till . Den amerikanske presidentkandidaten sadeen gång i en kampanj att hans avsikt var att tala förnuft medamerikanerna. På samma sätt tror jag det vore skäl att försöka tala förnuftockså med det svenska folket, och jag tror att de flesta i själva verket medtillfredsställelse skulle hälsa ett sådant språk från pohtikernas sida. Jag är övertygad om att de flesta, bortsett från deverkliga låglönegrupperna, vore beredda att helt eller delvis avstå frånlönehöjningar för att stoppa prisstegringar och för att trygga jobben i desvenska företagen, som får svårt att hävda sig mot utländsk konkurrens pä bådeexport- och hemmamarknad om kostnaderna fortsätter att stiga. Men det ärsjälvklart att det i så fall fordras ett betydande mätt av enighet mellanpartier och mellan arbetsmarknadens parter, och jag får beklaga att vara, om uttrycket tillåts mig, nästan allergisk mot de förslag omstabiliseringskonferenser som på liberalt håll har väckts under årens lopp.Svaret på frågan bekräftar att inte har ändrat mening ochtydligen inte är beredd att tala förnuft med folk. Överläggningenvar härmed slutad. förläggande av ett fredsförband till Herr försvarsministern ordet för att besvara i Holmgården (c) i kammarensprotokoll för intagna fråga, nr 1 3, och anförde: i Holmgården har frågat mig omdet i propositionsförteckningen upptagna förslaget om "Vissa organisationsfrågorrörande försvaret" inrymmer förslag till nytt fredsförband i . Frågan om ett nytt fredsförband i övervägs isamband med ställningstaganden till försvarets fredsorganisationsutredningssenaste betänkande om vissa förändringar av arméns fredsorganisation. Dettabetänkande är på remiss. Några beslut föreligger alltså ännuinte. Eventuella förslag från regeringens sida avses redovisas i den nämndapropositionen. i Hotmgården (c); Jag ber att få tacka försvarsministern fördet svar som han gett på min fråga, som var föranledd av att i denstatsverksproposition som vi fick för sedan inte fanns ett enda ord skrivetom denna sak. Jag måste säga att jag framför aUt på Arvidsjaursbygdensvägnar är besviken över att det inte ens kan ges något besked tillmänniskorna där om hur det skall bU i den här frågan. Försvarsministern varuppe i . I ett föredrag inför en, antar jag, stor pubUk fickman - åtminstone enligt radions meddelande - en rätt klar bild av attfredsförbandet skuhe komma att lokaliseras till och att beskedskulle lämnas snabbt. Man måste förstå att de som arbetar med den kommunalaplaneringen i - som har nedlagt ett mycket stort arbete för attförbereda och vidta åtgärder för att ta emot dessa fredsförband - är oroade närde inte fär något besked och oroade över att alla deras insatser inte skall genågot som helst utbyte. Men efter statsrådets svar nu kan vi i , ochresten av , räkna med att under vårens lopp få ett klart besked omhuruvida förbandet kommer att föriäggas till eller inte. Det är ialla fall inte för tidigt att det beskedet ges. Jag vill bara ge en upplysning; Jag haraldrig i något tal i talat om Arvidsjaurförbandet. Uppgiften i radiovar felaktig. Om tillgodoseende av behovet av lokaliseringslån ochlokaliseringsbidrag överläggningen var härmed slutad. § 9 Om tillgodoseende av behovet av lokaliseringslån ochlokaliseringsbidrag Herr inrikesministern ordet för atl besvara i (c) i kammarensprotokoll för intagna fråga, nr 21, och anförde; i har frågat vilkaåtgärder jag avser att vidta för att det nu aktueUa behovet av lokaliseringslånoch lokaliseringsbidrag skall tillgodoses. Undersökningar pågår om storleken av debelopp som på grund av ändrade dispositioner i företagen är outnyttjade av denmedelsram för beslut om regionalpolitiskt stöd för treårsperioden1970/71-1972/73 som har beslutat om. Först sedan dessa undersökningarslutförts och en uppskattning har gjorts av de ytteriigare anspråk på stöd somkan komma att ställas kan regeringen ta ställning till omytterligare medel behöver anvisas. i (c); Jag ber att få tacka för svaret. Jag vill knyta an till den sista meningen i svaret, därstatsrådet säger att först sedan en undersökning gjorts kommer regeringen attta stäUning tio om ytterligare medel behöver anvisas. Det är väl dock ganskaklart att ytterligare medel behövs. Anslaget för innevarandebudgetår är nämligen redan intecknat - vid budgetårets slut hade vi ett uppdämtbehov som tog ganska mycket av innevarande års anslag. Lokaliseringslån och lokaliseringsbidrag är ett mycketviktigt instrument i regionalpolitiken. Det är därför angeläget att medelställs till förfogande. Under den höst som gått har intresset för lokaliseringsverksamhetenökat - några relativt stora företag har fått lokaliseringsstöd, och därmed haren ganska stor del av potten tagits i anspråk. Som jag nämnde i börian av mitt anförande tycker jag attdet är helt klart att medel behövs, eftersom det egentligen inte finns någramedel i Ang. väntetiderna inom sjukvärden Att medel för dessa ändamål kommer att finnas outnyttjadeifrågasätter jag. Vi har sagt tidigare - och det gäller ocksånu att inga ansökningar har avvisats på grund av brist på medel. Regeringensavsikt är att följa dessa frågor med uppmärksamhet. Jag vet inte varifrån uppgifter emanerar,men det är tydligt att när det gäller lokaliseringslånen har vi ungefär 150miljoner odisponerade. Bidragssidan påverkas i någon män av hur stort utbildningsstödetblir, eftersom det går under samma anslagspost. Jag håller det emellertid inteför uteslutet att vi, eftersom vissa av de beviljade lånen och bidragen intekommer att utnyttjas, inte skall behöva begära mer pengar. För ett par infördes den bestämmelsen attföretaget skulle igångsätta investeringarna . I sådana fall där maninte har utnyttjat beviljade lån har vi därför möjlighet att använda depengarna för någonting annat. Det kan inte vara någon mening med att anvisastora belopp som sedan står odisponerade. Vi anser det alltså inte påkallat att begära mera medel,om vi inte har någon möjhghet att förbruka dem. För dagen kan jag därför intesäga hur det kommer att bli. i (c): Det är riktigt att inga ansökningar har avvisats. Inrikesministern undrade varifrån jag fått mina uppgifter.Jag sitter med i AMS;s lokaliseringsdelegation, som har att ta ställning tilldessa frågor. Det ligger faktiskt så till att pengarna i stort sett är slut, omregeringen beviljar de anslag som AMS har föreslagit. Jag skall inte fortsätta en tvist om detta;jag har angivit hurdan situationen är, och jag är mycket förvånad över att inteherr i är medveten om att det åtminstone pä länesidan finnsett mycket betydande utrymme kvar. Överläggningen var härmed slutad. § 10 Ang. väntetiderna inom sjukvården Herr socialministern erhöll ordet för att besvaraherr Molins (fp) i kammarens protokoll för den 1 intagna fråga, nr 7,och anförde: har frågat mig om jag anser attdet inträffat sådana förändringar i fråga omväntetiderna inom sjukvården att särskilda åtgärder från samhällets sida är motiverade. har i hög grad sin uppmärksamhet riktad påfrågan hur man skall kunna minska väntetiderna inom sjukvården. Som ett led i dettaarbete infordrar fortlöpande vårdplaneringslistor fränsjukhusen. Därav framgår att någon ökning av antalet personer som väntar på attbh intagna på sjukhus inte har skett . Den slutna sjukvårdensplatser har utnyttjats på ett effektivare sätt och ett större antal intagningarhar kunnat noteras. Tillgängliga uppgifter visar också att en kontinuerligökning av antalet besök i öppen värd hos läkare har ägt rum . En rad åtgärder har vidtagits för att fä ytterligareförbättringar till stånd. Jag vill här peka på den ökade läkarutbDdningen, somväntas leda till en ökning av antalet läkare från ca 11 000 är 1970 till ca 16000 är 1975. Vid fördelningen av de nya läkartjänsterna sker därvid enprioritering av bl. a. den öppna sjukvården och åldringsvården. Detsamma gällerinvesteringarna på sjukvårdsområdet, där bl. a. nya läkarstationer ochvårdcentraler ges förtur. Jag vill också erinra om de ohka åtgärder för en utbyggnadav den decentraliserade öppna sjukvården i samhällets regi som redovisades ipropositionen 1972. Syftet med dessa åtgärder är att skapa möjhghetertill en bättre närhetsservice ute i läkardistrikten i fråga om bådeallmänläkarvård och viss specialistvård. pågående utredningsarbete beträffandenivåstruktureringen inom sjukvården är också av stor betydelse i dettasammanhang. Detta arbete kan väntas leda till en effektivare värdplanering medkortare väntetider. Enligt vad jag inhämtat kommer de första resultaten avutredningsarbetet att redovisas . Ang. väntetiderna inom sjukvården Jag tackar socialministern för svaret på min fråga. Jag hade en debatt med socialministern för ungefär ett ochett halvt år sedan om sjukvårdssituationen, speciellt om väntetiderna och hurde hade påverkats av den genomförda s. k. sjukronorsreformen nu harsjukronan inom parentes sagt blivit en tolvkrona. Jag konstaterade då att dengenomsnitthga väntetiden inom den öppna sjukvården var . Jag tror attsocialministern och jag den gängen var eniga om att det var otillfredsställandemed denna länga väntetid, och vi skilde oss väl från den debatten med bådeförhoppningen och övertygelsen att väntetiderna inom den öppna sjukvårdenskulle komma att minska och att den uppgång som inträffade under är 1970 var enengångsföreteelse. Vi vet nu att det inte blev pä det viset. Dengenomsnittliga väntetiden inom den öppna vården var . Denhar alltså ökat under ett är från 49 , och jämfört med fördubblats. Människor får vänta i genomsnitt på att överhuvud taget komma under behandling i samband med icke akuta åkommor. Väntetideni slutet av var en månad. Inom vissa speciahteter är situationensärskilt oroväckande. Väntetiden är inom gynekologi , inom medicin 81dagar. Det är klart att det här är ett väldigt allvarligtförhållande, som fär följdeffekter på vårdapparaten över huvud taget. Jagtycker atl det är ett misslyckande för samhällets sjukvård när väntetiderna pådet här viset successivt ökar. Ang. väntetiderna inom sjukvården Naturligtvis kan man fråga sig vad det är som har orsakatdet här. Man kan konstatera att genomströmningshastigheten inom sjukvärden intehar ökat, och det är alltså inte den som har lett till de här stockningarna. I statsrådets svar pekas på några åtgärder. Han talar omden ökade läkarutbildningen och om möjligheterna att decentrahsera ochförstärka den öppna sjukvärden. Det är samma saker som talade om1971, och det är åtgärder som i och för sig är bra. Men det är väl uppenbartatt de inte räcker. Det måste till mera radikala grepp för att människor inomrimlig tid skall komma under behandhng vid sjukvårdsinrättningarna- Jag villfråga ; Vilka nya uppslag för att komma till rätta med de långaväntetiderna har ? Är förhoppningsfull när detgäller att komma till rätta med dessa väntetider i fortsättningen? Kommerutveckhngen att brytas? Kan man räkna med att vi skallkomma tillbaka till de väntetider av mera rimlig karaktär som gällde i slutetav ? Jag har haft tillfälle attföra många debatter i om sjukvården, och tiden medger inte att jagunder denna korta frågestund tar upp alla de många olika aspekter som det finnsanledning att lägga på spörsmål av den här karaktären. Detta är viktiga ochseriösa frågor, och jag skall göra några korta kommentarer till vad tog upp. Självfallet är det inte önskvärt att det råder långa väntetiderinom sjukvården. Som jag redan redovisat i svaret har en rad åtgärder ocksåvidtagits för att man skall fä förbättringar till stånd. Jag vill särskiltframhålla att sjukvårdsdelegation, där bl. a. sjukvårdshuvudmännenär representerade, ägnat särskilt strukturfrågorna inom sjukvården mycket storuppmärksamhet. Vad det här gäller är inte minst att kunna nedbringaväntetiderna. En av delegationen särskilt tillsatt arbetsgrupp har i juni 1972redovisat grunderna för ett system med enhetligt uppbyggda sjukvårdsplaner somstöd för huvudmännens planering av sjukvårdsorganisationen. När det gäller att pä kort sikt få till stånd en ökning avantalet läkare i underordnad ställning inom specialiteter som för närvarandehar brist på läkare vill jag erinra om att Kungl. Maj:t den 1 december 1972medgivit vissa möjligheter att utbyta allmäntjänstgöring inom aUmän kirurgi,allmän medicin och allmän läkarvård mot tjänstgöring inom andra specialiteter.Detta kan också leda till ett ökat intresse på för sådanaspecialiteter.