prot · FW0978 · 1973-12-31 00:00:00 — Jag hoppas att herrBrandt i alla fall under vårt arbete i skatteutredningen kommer attinse den viktiga distinktionen. Det är sant att finansminislern vartenda år har kammat in800 miljoner extra utöver del beslutat. Om man vill höja skatternamed 800 miljoner får man väl fatta beslut om detta. Vi är väl inle så rädda,hoppas jag, för att klart redovisa principerna för en skattehöjning och för enfördelning av skatterna, alt vi inle kan föra en diskussion här i omdel och ta de stötar och den allmänna insyn som del blir i samband med ellriksdagsbeslut? Det är detta det gäller. har faktiskt också fått det hela om bakfotennär han säger atl en indexreglering generellt skulle gynna höginkomsttagare.Nej, del är inle så. Pä grund av den branta marginalskattetrappan just irnellanin-komstlägen är del där man nu verkligen får en hård stöt. () kort genmäle: Det blir inte lätt alt hinna svara på allt det här! För att först tala om utbrytningen vidhåller jag vad jagsade tidigare rent allmänt, nämligen att skall vi kunna fä något rationelltskattesystern om rnan nu anser att man kan få ett som är bättre än detnuvarande bör man ha en mera klar bild för sig av hur del skall se ul innanman bryter ul delar. Den faktiska sambeskattningen, i Arrie,nämnde jag inte med avsikt. Jag är inte alldeles säker på atl vi inle skullekunna bryta ul den. Vad jag nämnde var makebidraget, för har klartoch tydligt sagl ifrån all den inle vill vara med om det, och jag har fattatockså utredningen på det sättet. Jag uttalar alltså min betänksamhel mot attgöra del. Orn denhär utredningen drar ut pä liden skulle jag länka mig att vi får göra somvi har gjort och vidta skattesänkningar. 78 man som om vi aldrig skulle habeslutat om sänkning av den statliga skatten,men det har vi ju gjort . Det bhr väl så att vi får göra det ifortsättningen också, och det är del argument vi har haft emotindexregleringar. När talar om indexreglering i Danmarkskall vi komma ihåg att där har man också indexreglerade löner. Det går alltsåinle alt jämföra och . Beträffande de här sfcatteförslagen som framförts av olikapersoner har tydligen läst på vad finansministern har sagl.Det var i stort sett de argument han använde mot förslagen som hon nu framhöll,så del var egentligen ingenting nytt. När säger attLandsorganisationen kräver en utredning vih jag framhålla att vi fick detbeskedel i skatleutredningen all inle står bakom någotförslag om en sådan utredning. har förreslen statsministern förklarat atldet inte bhr någon särskild utredning vid sidan av skatleutredningen. Så sade i sitt tidigare anförande att detblir inget över. Men fråga de sjuka, de handikappade, folkpensionärer,, frågastora grupper i samhället om de inte får någonting för skatterna! Fråga denenskilde med vanliga inkomster om han vill avslå från vad samhället nuerbjuder! Ställ della i relation lill skatten! Om går ut lUlmänniskor i kommunerna, skall hon finna att de nu kanske knorrar över all maninte höjer kommunal- och landstingsskatten, eftersom man anser alt man intetillräckligt snabbt kan få fram den service sorn människorna vill ha. Ställerman alltså frågan med rätt relation, så får man ett mer nyanserat svar än omman ställer frågan till höginkomsttagare och andra. Människorna ser ju i regelhur del är. Och talar man om för dem vad de får för de skatter vi har, såkvirrar de inte bara över skatterna. Då förstår de kanske atl det inte bara ärpengar som kastas bort ulan att det sker en clearing mellan människorna så allde bättre situerade med de största inkomsterna och förmögenheterna får bidraliU att vi hjälper de människor i samhället som är behövande. Det är inte så,som i det allmänna talesättet, alt finansministern tar pengarna, utan deanvänds. Något förslag om all sänka statens och kommunernasutgifter har jag inle ännu sett. Om man samlar ihop allt vad ni motionerar omså betyder det snarare kraftiga höjningar för staten, som ni skall haavdrag pä alla möjliga områden och sänkta statliga inkomster. Översyn av skattesystemet, tn. HerrMAGNUSSON i (m) kort genmäle: säger att om utredningen drar utpå tiden så kanske man måste komma med några förslag om skattesänkningar. Detvar ju inlressanl att höra. Det betyder alltså atl också menar attskattetrycket är för högt, och det är någonting som jag tror att allamänniskor har konstaterat . Man behöver inte, , gå ul och fråganågra höginkomsttagare om skatten är för hög, utan då en stor del av vanliga löneinkomsltagaredrabbas av marginalskatter på omkring 60 proceni, frånsett vad del betyder ombidragen faller bort, kan man inte säga annat än atl del är en myckel högbeskattning. HerrBrandt framhåller alt jag har sagt alt det nuvarande skatlesysle- Översynav skattesystemet, m. m. met är felaktigt på detviset att det inte tar hänsyn tUl skatteförmågan. Det är på det sättet att 1970års skattebeslut definitivt förkastade den gamla fina principen i vårskattelagstiftning att ta hänsyn till skatteförmågan i och med att man infördeett system där man inte längre tar hänsyn tUl familjen såsom en enhet vidbeskattningen. Det är därför som vi bl. a. nu har föreslagit t. ex. att demycket hårt drabbade barnfamUjerna skall få göra ett avdrag på närbara den ena av makarna har inkomst och den andra är hemma och sköter ombarnen. Ett annat förslag innebär att den som inte har kunnat utnyttjasamhällets barnpassning också skaU ha rätt att göra det här avdraget intill ettbelopp av 3 000. Detta är ju ingenting annat än förslag som är ägnade att rättatUl de mycket stora orättvisor i beskattningen som drabbarbarnfamiljerna. Det är därför som vi har sagt att , när vigår tUl votering, bör fatta det här beslutet för att åstadkomma rättvisa pådetta område, som 'vi tycker är ytterligt orättvist. Fru andre vice talmannenNETTELBRANDT (fp) kort genmäle: Jag viU ge alldeles rätt på en punkt, nämhgen att vihjälper de högre inkomsttagarna, om vi inte höjer skatterna mycket mera än vadfallet är . Vi skulle t. ex. kunna avskaffa 80-procentsregeln och höjataket till av inkomsten. Varför gör inte det?Det är ju verkligen att hjälpa de högre inkomsttagarna. Men det är väl ändå galetatt föra resonemanget så. Detär väl ändå de skatteförslag som ligger på bord som skaU diskuterasoch genomlysas, och det som händer därefter utan medverkan borde viju vara överens om att sätta stopp för. Jag begärde ordet närmast för att be om svar på de två frågor jagstäUde tUl i mitt första inlägg. Eftersom är envärderad ordförande både i skatteutskottet och i den stora skatteutredningenhar det ju en särskUd betydelse vilken uppfattning han hyser. Minförsta fråga gällde hur man skaU se på direktiv över huvud taget. Är det inteså noga med de frågor som inte är berörda i direktiv? Är det alltså inte sånoga med tillväxten det som har varit vårt problem nu här ilandet? EUer är detta, som vi menar, en viktig fråga som också bör genomlysas isamband med att man bygger upp ett skattesystem? Varför finns det då inte med idirektiven? Detsamma gäller skattefusket och skatteflykten. Bör dessa frågorfinnas med när man utformar ett skattesystem? Dessutom gäller detinflationsskyddet. Minandra fråga, , som i dagens läge inte är mindre viktig, var: Hur serjust , med den dignitet han har inom det socialdemokratiska partietnär det gäller skattefrågorna, på partisekreterare värderingav vårt skattesystem och på och värderingar?På vUken sida står ? Är det så dåligt som LO-företrädarna menar eUerär det så bra som partihögkvarteret proklamerar? () kort genmäle: Jag skall börja med det sista - frågan omskattesystemet är så dåligt som vissa säger eller om det inte är så dåhgt.Personligen anser jag all det inte är så dåligt som man vill göra gällande, ochjag tror att det blir väldigt svårt att få någon betydelsefull ändring av delnuvarande systemet. Det kan jag gott säga. Så detta med direktiven. Jag vet inle om skallefusk och skatteflykt i silt tidigare inlägg - jag var väl upptagenmed alt anteckna, så jag hörde det inle - och att man på allvar skall se pådel. Jag har ju redan sagt alt man skall la upp dessa frågor, och även fråganom tillväxten har vi diskuterat i utredningen. Inte heller finns del, såvittjag förslår, någonling i direktiven som hindrar att vi lar upp frågan omskatternas inverkan på arbetslust o. d. Allt som jag och utredningens övrigaledamöter anser vara av värde för att bedöma det skattesystem som vi till slutkommer atl lägga fram förslag om skall vi naturiigtvis ta reda på. Vi skallinte förakta något av detta utan skaffa fram material, så att vi får en riktigbild. Jag viU alltså svara positivt och menar all även om detinte står klart utsagt i direktiven skall vi undersöka och titta på den härsaken. Men det står klart och tydligt att vi inle skall syssla medindexregleringen. i sade att vi har en hög beskattning.Det har ju mte heUer finansminislern förnekat. Finansministern säger att dennuvarande beskattningen är så hög, att vi inte kan ta ut mera skatt på annalsätt än genom indirekta skatter alternativt höga arbetsgivaravgifter. Då kommer och talar om 80-procentsregeln,och hon säger att man gynnar de högre inkomsttagarna genom att inte ta ul skattupp tUl . Det är väl ell sätt atl resonera som inte egentligen hörhit. Jag sade inte, i , att vi skulle sänkaskatten nu för alt den var för hög, utan jag sade i stället atl vi kommersäkerligen att sänka den som vi har gjort tidigare. Det är denmetoden vi har använt i stället för indexreglering. Översyn av skattesystemet, m. m. Herr tredje vice talmannentillkännagav att anslag utfärdals om sammantr-ädets fortsättande . i (c): 1 mitt anförande kommer jag att behandlareservationerna 3 och 12 om marginalskattesänkningar rn. m. och indexregleringav skattesystemet. Vi har hört av den debatt som förts att det finnsen tendens atl de här sakerna specieUt kommer i fokus, och att de, viU jagpåstå, för-enklas en aning. Debatten blir då också någol onyanserad. 1 bådafallen gäUer yrkandena utredning och då lämpligen inom 1972 årsskatleulredning. Som bekant har finan-sministern i direktiven lill skalleutredningenavlägsnat .möjligheterna all utreda indexregleringen. Vi vänder oss mot denrestriktionen i utredningsdirektiven. Vi begär vidare atl båda dessa delarskall utredas med förtur. Förklaringen är naturligtvis till en del teknisk.OlUca tänkbara åtgärder på dessa områden kan komma att påverka självaskattesyslemuppbyggnaden, och därmed bör de vara 6 protokoU 1973. den 3 ma] 1973 Översyn av skattesystemet, m. m. med ibilden från början. Självklart kan man tänka sig att förverkliga enindexreglering i någon del av ett skattesystem. Ja, tänka sig kan man alltid,men del är inte särskilt lämpligt innan man har ett skattesystem som man ärnågorlunda nöjd med. När det gäller kombinationen bidrag och skatter finnsmarginaleffekter som borde angripas snabbt, helt enkelt därför att dessaeffekter inle har någon uttalad avsikt i skattelagstiftningen. Däri liggerockså det väsentliga och den gemensamma nämnaren för reservationerna 3 och 12. Eftersom kritik mot marginalskatte- och inflationseffekterofta angrips med utgångspunkt från att de som kritiserar det nuvarande systemetvill gynna höginkomsttagare på andras bekostnad, så vill jag först deklareraatl en sådan politik är i varje fall för helt främmande. Vad del gäUerär alt se alt det skattesystem vi har fungerar så som vi avsett att detskall fungera. Självklart är vår kritik på dessa punkter underordnad det viuppfattar som viktiga målsättningar för en kommande skallereform. 1reservationen I heter del: "Viktiga inslag i en kommande skaltereformmåste således bl. a. vara att åstadkomma en bättre samordning mellan skatteroch bidrag, en omfördelning av skattebördan tih förmån för låginkomsttagarnaoch förbättringar av barnfamiljernas situation." En sådan prioriteringinnebär naturligtvis en statsfinansieU belastning, eftersom det fortfarande ärstora grupper som kan betecknas som låginkomsttagare. BarnfamUjerna inom eller utomden gruppen är inte heller så få som bekant. Det konstaterandet gör delnödvändigt - enligt min uppfattning alt betona de rent slatsfinansiellabegränsningar som ligger i miltenpartiernas skaltepolitiska prioritering. Ensådan prioritering medger exempelvis inle någon total indexreglering avskattesystemet. Så när här räknar upp en mängd stora siffror om hurmycket det hela skulle kosta tycker jag att han är ute i ogjort väder. När hanvidare försöker gör-a gällande att det är fråga om en total indexreglering blirnaturligtvis konsekvensen om man ackumulerar talen såsom gjordehär tidigare - en gigantisk omfördelningspolitik i fel riktning, dvs. Jag vill instämma i att det fungerar på det sättet,men del har aldrig sagts från centerhåU att ett indexregleringssystem skallfungera så. Inom båda de här reservationernas ram krävs en mycket hårdprioritering för att undanröja de värsta skönhetsfläckarna - vad jag tidigarekallade effekter i skattesystemet utan uttalad avsikt. Sedan medger jag atllockelsen på någol håll ibland har varit för stor när del gällt att försökatorgföra förändringar i marginalskatterna som något som kommer all sänkaskatten för de flesta, men det får väl de som har den uppfattningen svara för.I det fallet är inte regeringspartiet oskyldigt heller efter de marginellaskallesänkningar långt över inkomster om som annonserats såflitigt . Marginalskatteproblematiken har en rad intressantainfallsvinklar, och en del har nämnts tidigar-e under debatten. En somnaturligtvis tillhör de viktigaste är frågan om hur effektiv frånfördelningssynpunkt den progressiva direklskalten är. Del finns anledning atttvivla på att skattesystemet förmår förverkliga intentionerna enligtlagstiftningen på denna punkt. Arbetsmarknadens sätt alt fungera påverkar avsevärt slutresultatetfrån fördelningssynpunkt, och det är aUdeles klart att transfereringar, dvs.inkomstöverförmgar, är effektivare från denna synpunkt när det gäUer atl uppnåavsett resultat. Det är viktigt alt dessa frågeställningar ul iskatteutredningen, så all man får etl system som kan leva upp tUl principen omskatteuttag efter bärkraft. De olyckliga och oavsiktliga marginaleffekterna vidhöjd marginalbeskattning i kombination med nedlrappade bidrag och höjdaavgifter i vissa faU måste tas bort med del snaraste. Det nuvarande förhåUandetdrabbar i första hand barnfamUjerna, som redan tidigare är hårt klämda. Förändringarav marginalskatterna i övrigt bör rimligen baseras pä en mer heltäckandegenomgång av marginalskatternas effektivitet som fördel-ningsinslrument. Med delanförda yrkar jag bifall lUl reservationen 3. När del gäUer indexreglering av skattesystemet finns delockså anledning alt främst la upp frågan om den prioritering som är nödvändig.Först en självklarhet: det allra viktigaste måste vara skärpt kamp motinflationen med ekonomisk-pohliska och - vilket jag tror är underskattat näringspolitiska medel. Det allvarliga tiUbaka är att vi mereller mindre uttalat tycks acceptera en inflation som i varje faU ligger överde som tidigare accepterats som "en tolerabelinflationstakt" räknat. Enligt aviseringar i dagens tidningarangående komplelteringsproposilionen beräknas prissteg-rmgarna bli . När löntagarorganisationerna försöker atl iavtalsrörelserna, utöver en standardslegring, hämta in den inträffade okompenseradeinflationen och den förväntade inflationen är del naturligt alt skyddsklausuleri själva avtalet kommer in i bilden och atl inflalionsdeballen också spridersig till skattesystemet. Om den progressiva beskattningen är effektiv somfördelningsinslrumenl liU de sämst släUdas förmån, bedriver vi naturligtvis en viss fördelningspolitik i samma riktning när skattesystemet tar ut litetstörre andel av de inflationspengar som höginkomstlagaren ändå får mest av iförhållande till låginkomsttagare. Jag måste bekänna att jag inte kan se någotorättfärdigt från fördelningssynpunkl i detta. Däremot är det - som i Arrie tidigare nämnt klart atl det bör fallas beslut här i kammaren i vanlig ordning omsystemeffekterna, som hänger direkt samman med värt progressiva skattesystem.Sådana förändringar skall inle ske via en ostyrd process, helt beroende avinflationstakten. De flesta av statens utgifter är som bekant ocksåinflalionspåverkade, och därför är del mycket svårt atl ulan slandardför-sämring detta var bl. a. inne på på något väsentligt område undanta irunt tal 1/4 av statsinkomsterna enligt A-längden för den direkta statligaskallen från dessa inflationseffekter. Därför blir, som jag ser det, enprioritering av rent slatsfinansiella skäl nödvändig. Vad som är viktigast atl komma lUl rätta med här liksom påmånga andra områden är grundtrygghelsproblemen och de sämst ställdas situation.Man måste alltså föra samma resonemang i skattedeballen som när manindexreglerar folkpensioner, ATP eller barnbidrag, som mittenpartierna harföreslagit. Konkret betyder del i della sammanhang atl det är grundavdraget somär del viktigaste att värdesäkra. Också när del gäller Översyn av skattesystemet, m. m. Översyn av skattesystemet, m. m. enindexreglering av skattesystemet bör prioriteringen vid fördelningen avskatteuttaget vara den som jag tidigare citerade ur mittenpartiernasreservation nr 1 tUl detta betänkande: skatteuttaget skall innebära enomfördelning av skattebördan till förmån för låginkomsttagarna. Med hänvisning till del nu anförda yrkarjag bifall tiU reservationen 12. HerrNILSSON i Trobro (m): Det anförande som i höllmed anledning av detta belänkande ber jag att helt och hållet fä instämma i. 1 övrigt ber jag att få framhåUa alt skatteomläggningen år1971, då obligatorisk särbeskatlning infördes, i princip innebar enskatteskärpning för de famiher där endast en av makarna arbetar. Övergängen tiUsärbeskattningen mildrades något genom införandet av 1800-kronorsav-dragel vid beskattningen.Enligt propositionen skulle emeUertid detta avdrag endast vara kvar så längeutbyggnaden pågår inom arbetsmarknads- och socialpolitiken. Det är således attbefara all regeringen vill försämra situationen ytterligare förenarbelstagarfamiljer. I vår motion har vi genom exempel visat att enenarbelstagarfamih med i inkomst jämfört med en annan familj, därmannen tjänar och hustrun , får betala ca 2 700kronor mer i skatt. Detta tycker vi är orimligt, och vi föreslår därför att etlextra familjeavdrag, maximerat lUl , skall utgå till allaenarbelstagarfamiljer med barn upp lUl ålder. Vid en inkomst av 36 000kronor skulle detta innebära en skattelindring pä ca perår. En särskilt betungande post i barnfamiljernas budget utgörbarntill-synskostnaderna. Detta gäller framför allt de familjer, som inte kanfå plats för sina barn på de av stat och kommun subventionerade barn-respektivefamihedaghemmen. För de famiher där båda makarna arbetar skulle en avdragsrätlför nödvändiga faktiska barntillsynskostnader avsevärt förbättra situationen.Vi anser därför att en sådan avdragsrätt bör införas. Ävdragsmöjligheten bördock begränsas till ett visst högsta belopp. Med hänsyn tUl det omfattandetstödet tUl barntillsynen i samhällets regi förefaller varaen rättvis gräns. Det bör uppdragas åt att fastställaen övre beloppsgräns. Avdragsrätlen bör omfatta styrkta tillsynskostnader förbarn . I detta sammanhang vill jag också understryka attmotsvarande avdragsrätl bör införas för skattskyldig som har kostnader för sjukeller nära åldrig anhörig. Vi hemställer därför atl Kungl. Maj:t måtteframlägga förslag till i den frågan. En annan i högsta grad orättvis beskattning inträder nären famih drabbas av den faktiska sambeskallningen. Detta inträffar, om makarnagemensamt arbetar i en av dem ägd enskild firma. Ett exempel på delta finns ivår motion, där det visas att om maken ensam skattar för familjeinkomsten antag får han betala mer i skatt än om han ochhans maka hade tjänat 25 000 vardera genom förvärvsarbete pä skildaarbetsplatser-. Delta anser vi vara en helt orimlig ochorättvis beskattning, som drabbar småföretagarfamiherna, såsom jordbrukare,fiskare, affärsmän, trädgårdsmästare m. fl. Vi föreslår med anledning härav atlrätt till avdrag för lön till medhjälpande familjemedlem införes från den 1januari 1974. När del gäller folkpensionärerna hemställer vi alt Kungl.Maj:t måtte lägga fram förslag till om höjning av grundavdragen fränden för ålders- och förtidspensionärer. Dessutom framställer vikrav på sänkning av folkpensionärernas orimligt höga beskattning på extrainkomster. Med della inlägg ber jag all få yrka bifallliU samtliga de reservationer som undertecknats av i ochmig. Får jag först anknyta litet tUl den debattsom uppstod här mellan i och omskatteförmågan. De båda herrarna var inle riktigt eniga på den punkten. Del låter vackert att man skall betala skatt efterförmåga, men del var länge sedan vi hade det förhåUandet i vårt land -skatleförmågan trollas ofta bort på olika sätt. Människor med rymliga samvetenoch mycket ofta med rymliga plånböcker betalar ju inle skatt efter förmåga. Delär inte den materiella förmågan, utan den formella förmågan som kommer fram ideklarationerna. Jag såg senast i någon tidning - i går tror jag del var - hade gjort en skalterazzia bland en viss kategori mkomsltagare och all detdärvid konstaterats atl varannan hade fifflat med skatten. Det finns, herr talman, i den här riksdagsförsamlingen vadjag skulle viha kalla avdragshysteri del är en uppfattning alt avdrag skaUbevUjas för än det ena, än del andra. Jag roade mig med , sedanmotionerna vid början hade avlämnats, att titta efler hur mångamotioner som innehöll förslag om skatteavdrag på ell eller annat sätt. Jag harglömt den exakta siffran , men det var över 150 motioner. Om man skuUebifalla alla dessa förslag, skulle det knappast finnas några skattepengar kvari det här landet, och de pengar som då funnes kvar skulle ha pressats ut frånde stackars låginkomsttagare som inte har någon förmåga alt botanisera i denprunkande avdragsraballen. Det är ett oanständigt skattesystem helt enkelt! Detanses av experter på området att upp lill fuskas ellerflyktas bort åriigen. Man kan verkligen fråga sig, när skall vaknaupp och inse all man inle kan fortsätta pä den vägen. Allt talet, särskilt nu , om jämlikhet skorrarsom grymt cyniskt när vi har kvar ell skattesystem som faktiskt favoriserarorättvisor och ojämlikhet på detta sätt. Det går väl ändå inte tala om rättvisaoch jämlikhet så länge man på ansvarigt håll, som det ser ut, närmast betraktardet som pittoreskt att mUjonärer med mycket höga inkomster deklarerar inkomslersom är lägre än dem som kroppsarbetande låginkonislagare deklarerar! Det är högt , anser jag, att man i stället för atlskapa nya avdragsmöjligheler, vilka i sin tur öppnar nya möjligheter atl skojamed skatten detta är jusl vad avdragen medför skulle tillämpa större Översyn av skattesystemet, m. m. Översyn av skattesystemet, m. m. I konsekvens därmed skulle man få lägre skatt för alla,och i synnerhet för de låginkomsttagare och normalinkomsllagare som inle kanutnyttja aUa dessa avdrag. Jag hoppas verkligen, herr talman, all skatleutredningenlar itu med detta pä allvar. Jag har en motion som trycker pä den här frågan.Den har behandlats litet fåmält i betänkandet, men del spelar mindre roll;huvudsaken är alt man med verkligt allvar tar itu med detta förhållande ochförsöker skapa vad har skyldighet att skapa, nämligen jämhkhet ochrättvisa i beskattningen. Och delta är en elementär rättvisefråga. Det är dockbeskattningen som reglerar människornas levnadsstandard, och det kan inte vararikligt att vi fortsätter att sanktionera ett system som medger atl storainkomsttagare lever flott och skattar litet och att låginkomsttagare skattarmyckel och lever på en lägre standard. Jag tror för min del atl enda sättet att komma fram tUlnågot vettigt är all övergå till att beskalla utgifterna i stället förinkomsterna, alltså indirekt skatt i största möjliga utsträckning, med deinbyggda garantier för barnfamiljer och låginkomsttagare som måste lUl.