prot · FW09154 · 1973-12-31 00:00:00 — Tanken är att införandet av en allmänförskola för sexåringar inte skall medföra att övriga åldersgrupper medförvärvsarbetande eller studerande föräldrar blir eftersatta. Utskottet vill för sin del inte komma med några speciellapekpinnar till kommunerna i detta avseende. De allmänna riktlinjer somuppdragits för kommunernas agerande och den lag som reglerar kommunernasverksamhet på detta område är enligt vårt sätt att se tih fyllest. Planernaskall redovisas för som följaktligen får möjlighet att om såbefinnes erforderligt hålla en tumme på kommunerna. Det är säkerttiUräckligt. Vad som sagts om den folkpartistiska reservationen kandelvis också sägas om reservation nr 15. Utskottet delar fruMarklunds uppfattning att man genom införandet av en allmän förskola försexåringar inte får eftersätta tiUsynen eller standarden förändra gmpper avförskolebarn och inte heller utbyggnaden av fritidshemmen. Men eftersomutskottet avvisat förslaget om att den totala resursramen för förskolansverksamhet skall garanteras genom riksdagsbeslut, vilket skulle förutsättapreciserade ålägganden för kommunerna, så kan vi inte acceptera reservationensUnje. reservation om utbyggnad av förskoleplatser inya bostadsområden och reservation om markreservation förförskoleändamål ger mig anledning att säga några ord. Kommunerna har skyldighet att svara för den fysiskasamhällsplaneringen. De skall följaktligen ta hänsyn till att mark reserverastill skilda behov till skolor såväl som förskolor. Kommunerna måste också färätt att avväga behoven utan någon speciell dirigering från sida. Frågan om statsbidrag till oUka ändamål tas upp ireservationerna 2731. Jag vill bara slå fast att frågan om statsbidrag tillkommunerna och fördelningen av kostnaderna mellan staten och kommunerna utredsav den kommunalekonomiska utredningen. sade i det sammanhanget att det inte kan vararimligt att den utredningen skall innebära att man inte får göranågonting när det gäller statsbidrag till kommunerna i olika avseenden. Jagvill säga till , att visst kan man diskutera frågan om statsbidragtill kommunerna, men när vi nu har en utredning som sysslar med förhållandetmellan stat och kommun och som skall göra de avvägningar som är nödvändiga, dåfår man finna sig i att bli hänvisad till detta när man motionerar om olikating. Om staten först skulle besluta om bidrag till kommunerna är det klart attkommunerna sedan skuUe kunna åberopa detta när det gäller arbetet inom denkommunalekonomiska utredningen.Så kan det helt enkelt inte gå till. Har man valt vägen att via en utredningreglera förhållandet mellan stat och kommun, tvingas man naturligtvis ta hänsyntill detta. Trots det vih jag säga till att hela denstatsbidragsverksamhet, som beträffande förskolan föreslås bli starktutbyggd, ändå är ett bevis på att staten inte placerar kommunerna i strykklassutan ger bidrag tiU genomförandet av reformer av det här slaget. Ätt gå utanfördetta vill utskottet för sin del inte vara med om. Man kan hänvisa till önskningar från statens sida, men viskall komma ihåg att även statsbidragen skaU betalas av skattebetalarna.Följaktligen är det en belastning, oavsett om pengarna skall betalas avkommunen eller av staten. Man kan naturligtvis diskutera avvägningarna mellanstat och kommun, men det är ju det som kommunalekonomiska utredningen skall sysslamed. Beträffande de ohka önskemålen om skjutsar och liknandekan jag kort och gott säga att utskottet med hänsyn till den pågåendekommunalekonomiska utredningen inte kunnat tillgodose dem, och jag tar då allai en klump. För att återgå ett ögonbhck till framhöU hanfolkpartiets insatser bl, a, för barnstugeverksamheten. Jag bestrider ingalundaatt har och har haft ett intresse för detta. Men det finnsnaturligtvis, , en rad kommuner där har haft ett avgörandeinflytande och där det inte har skett så förfärUgt mycket. Om jag tar en kommuni mitt eget län som exempel jag kan namnge den, så behöver ingen sväva iokunnighet om vilken det rör sig om, nämligen har den borgerligamajoriteten där sagt att man inte skall byggaen enda barnstuga. Talet om att man varit så villig att göra så mycket hållerkanske på en del platser men det håller tyvärr inte överallt, och då tycker jaginte det finns anledning att framhålla att man gjort så förfärligt storainsatser på detta område. Några ord också om föräldrautbildning, eftersom den frågantogs upp av fröken i . Jag vill slå fast att utskottet härhar tagit ett initiativ. Det finns utredningar som snuddar vid det här området,men vi tyckte när vi behandlade frågan i utskottet att det var rimligt att taett fast grepp över detta. Därför har vi också helt i enighetens tecken velatgöra en insats. Jag tror det är nödvändigt. Egentligen är detta inte socialutskottetsområde utan strängt taget utbildningsutskottets, men jag föreställer mig inom utbildningsutskottet inte har någonting emot att vi framlade dettaförslag. Det är mycket starkt sakligt underbyggt. tog upp frågan om personalkostnader. Där kanjag egentligen använda samma argument som jag gjorde till . Man kanönska så mycket i form av bidrag från staten till kommunerna, men vi skall varapå det klara med att det också skall betalas, och då får man kräva ut det iform av höjda statsskatter, och det är väl ingen som i dagens läge vill varamed om det. Jag viU betona att vi har valt att nu göra en kraftfull insats förförskolan. Därför kan vi i varie fall inte i dagens läge gå längre än vi hargjort. Förskoleverksamhetens utbyggnad och organisation Förskoleverksamhetens utbyggnad och organisation Med det anförda ber jag att på alla punkterfå yrka bifall tUl socialutskottets hemställan i betänkande nr 30. () kort genmäle; Jag skall inte träta med iHuskvarna angående vilka inslag i den offentliga debatten om förskolan som börbetygsättas som demagogiska. Jag böjer mig för överlägsnasakkunskap i ämnet demagogi. Däremot tror jag att jag som gammal religionshistorikermöjligen kan blygsamt tävla med när det gäller att iaktta ochanalysera myter och mytbildning. Jag bestrider bestämt att det i denna debattförekommit någon mytbildning av innehåll att vare sig propositionen ellerutskottsbetänkandet innebär förbud mot annan barnskoleverksamhet än denallmänna förskolan. Ingen har gjort gällande att det skulle finnas något sådantförbud i formell mening. Jag har sagt att det i detta avseende inte ärnågon skUlnad i sak mellan propositionen och utskottsbetänkandet. Det fannsinget förbud i propositionen och det finns inget förbud i utskottsbetänkandet. Detär helt klart. Men en annan sak är att mycken sådan verksamhet i praktiken bhrförsvårad intill omöjlighet när vi fått den nu aktuella reformen genomförd. Jag har redan sagt att de fullvärdiga förskolorna, med 15timmar som minimum osv., blir förbjudna i den meningen att det blirförbjudet för kommunerna att ta med dem i sin platsberäkning. Därmed blir deockså ställda utanför all bidragsgivning och tillgängliga endast för dem somhar god råd. När det gäller den kompletterande verksamheten är detsjälvklart att en stor del av den verksamhet, som har bedrivits, avsig själv kommer att upphöra utan att någon nämnvärt behöver sakna den. Den harju funnits just som komplettering därför att annan förskoleverksamhet harsaknats. När nu den för kommunerna obligatoriska förskolan genomförs behövsinte en hel del av den förra och försvinner därför. Men i den mån som dennakompletterande verksamhet har en särskild inriktning t. ex. en kristeninriktning, det finns också andra - kan man förmoda att både huvudmännen ochföräldrarna vill att den fortsätter. Och det är då svårigheten inträder. I det läget skulle man egentligen ha att välja mellan tvåting. Vill vi att barnen skall ha en fullvärdig förskola, skulle vi kunna låtaden mindre omfattande verksamheten växa till en alternativ sådan förskola ochge den det stöd som den i så fall enligt min mening skulle ha. Det blir nuomöjligt. Den andra möjligheten är att man bibehåller den icke obligatoriskaförskolan som en komplettering med sex, åtta eller ochförutsätter att barnen parallellt skall gå i förskola. Jag har redangjort klart att detta i praktiken är omöjligt. Det är denna praktiskaomöjlighet att fortsätta en verksamhet som många sätter värde på, som harpåtalats. Men ingen har skapat några myter, , om att det skulleföreligga något försök att förbjuda den verksamheten i mera formell juridiskmening. HerrGUSTAVSSON i (c) kort genmäle: Jag vill säga till i Huskvarnaatt socialutskottet, om propositionen hade varit klart skriven, ju inte hadebehövt göra något klarläggande. Sedan andades anförande mycket avrespektlöshet mot den folkopinion som har kommit till uttryck och det starkaengagemang som så många har visat. Han tog upp det tidningscitat jag hadeföredragit här. Men, , detta citat och den opinion som kommit tilluttryck grundar sig ju på statsrådet egen skrivning i propositionen.Det sägs att en tidig uppdelning av barnen efter föräldrarnas livsåskådning ärhka Utet förenlig med förskolans idé som en sortering efter socialklasser ochförmögenhetsförhållanden. Då är det väl inte så märkligt om den här opinionenhar kommit till uttryck. Vidare talade i om olyckan i attsphttra barnen på olika förskolor och målade i mycket svarta färger de väldigaefterverkningar som skulle uppstå. Om man skulle dra ut konsekvenserna av herrKarlssons yttrande, borde ju föräldrarna helt enkelt frånsäga sig ansvaret förfostran av barnen. Vi kan ju inte komma ifrån det faktum att barn hamnar iolika grupper och påverkas av det. Här är det fråga om ett enda år, då föräldrarna enligt vårhnje fritt skulle få välja förskola för sina barn. är barnen innei det allmänna skolsystemet, och då bortfaller valfriheten helt automatiskt.Att det här enda året skulle sätta så väldiga spår som görgällande och att man därmed skulle grundlägga några segregationstendenser, dettycker jag är att se spöken på ljusa dagen. Är rädd förvalfriheten på det här området, då kan man fråga sig om han över huvud tagetkan acceptera den uppdelning av barn litet längre fram som blir följden avskolans olika linjer. Förskoleverksamhetens utbyggnad och organisation HerrHYLTANDER (fp) kort genmäle: i tycker att detkramats på en till sista dropparna, och jag föreställer mig att hanupplever det som särskilt surt. Jag har inte alls haft något kramande pä någonopinion i tankarna när jag fört de här sakerna på tal. Våra reservationer, som byggerpå motion 1973:2019 som jag har åberopat, har heller inte haftnågra sådana ambitioner utan är grundade på de sakliga synpunkter vi har påförskolan. Att de råkar sammanfalla med den opinion som har tagit sig märkbaraoch mäktiga uttryck tycker vi i så fall är en positiv sak. angrep mig för att jag hade använt ordetöverhetstänkande. Med den korta tid som står mig till buds i en replik har jaginte möjhghet att gå närmare in på det, men om man läser s. 65 i propositionenfår man intrycket att här gäller principen "Undan med er, alla andra! Nuskall vi sköta det här mycket bättre på statligt och kommunalt håll! " Detblir väl följden av ett sådant betraktelsesätt. Jag är glad att vi är överens om värdet av frivilligainsatser. Det är bara synd att de inte får komma till uttryck inom det härområdet, . FN-deklarationenom de mänskhga rättigheterna nämnde jag hänvis- Förskoleverksamhetens utbyggnad och organisation ningsvis imitt första inlägg, men eftersom tydligen inte hörde på ber jagatt få citera vad jag då sade: "Ett lagförslag i denna riktning skulle förresten ha varit helt omöjligt, om man inte velat ta bort vår mänskhga frihetoch rätt - en sak som ju också påpekats i den debatt som förts utanför det härhuset beträffande de mänskhga rättigheterna i FN-deklarationen." Det varvad jag yttrade i det sammanhanget. Jag påpekade också att vi dess bättre inte har någotkonventikelplakat beträffande samlingar av olika slag utan har frihet på denpunkten. Vi har haft ett sådant en gång i världen, och jag för min del hoppasslippa uppleva den dag då vi får det tillbaka. När det gäller den personal som är satt att ta hand ombarnen i förskolan är det ingen kliché då vi talar om den oro som folk kännerför att det skulle kunna bli normmotsättningar mellan föräldrar och förskola.Men jag hoppas att vi inte skall behöva uppleva att det blir så. Frågan om huvudmannaskapet kommer att gå inpå i ett kommande inlägg. Att det finns ett samband mellan förskolan ochlågstadiets första klasser torde man inte kunna förneka. Jag har i mitt inläggsagt att vi bör ha en mjuk anpassning och nämnt utvägar för att ordna det efterkommunens egna önskemål, t. ex. ett sambandsorgan mellan skolstyrelser ochsociala nämnder. FruMARKLUND (vpk) kort genmäle: Jag ser ingen anledning att upprepa vad somär vpk:s syn på obligatoriet; det har anförts i vår motion, i reservationentill den här punkten och i mitt anförande tidigare. Men jag måste säga att herrKarlsson i stärkte mig i uppfattningen om behovet av en obligatoriskförskola när han som argument tog till betänkligheter när det gäller att, somhan sade, tvinga in barnen i glesbygd i förskola. Jag har i mitt anförandeframhållit just satsningen på barnen i glesbygderna som en av de starkapunkterna i propositionen. Men i det avseendet är det helt påtagligt huropraktiska och arbetskrävande de nu föreslagna speciella åtgärderna blir. Ettobligatorium måste också där vara det fördelaktigaste. Så framhåller att utskottet inte har någonannan mening än vi när det gäller behovet av en fortsatt satsning på helaförskolesektorn. Men då upprepar jag att det är riktigt att fastslå att heladen här sektornmåste prioriteras inom den kommunala verksamheten, så att det / inte blir/ någon konflikt mellan dessa olika delar. uppfattningen,då måste man också ta ställning till frågan om den totala Därifrån är det en naturlig övergång till frågan ompersonalkostnaderna. Givetvis är en sådan prioritering som jag talar omekonomiskt krävande för kommunerna. Då anser vi att kostnaden för personalenhör till det som måste komma i fråga vid ett statligt övertagande av mera avkommunernas kostnader. Den saken får vi säkert anledning återkomma till, ominte förr så när resultatet av den kommunalekonomiska utredningen föreligger. Till frågan om markreservationerna återkommer senare i den här debatten. FrökenANDERSSON i (c) kort genmäle: Herr talman! När det gällerobligatorium eller inte har jag i och för sig ingen anledning att replikeraherr i , eftersom vi har samma uppfattning i sakfrågan. Menliksom reagerade jag kolossalt när använde exempletmed glesbygdsbarnen, för vilka det skulle vara ofördelaktigt med ettobligatorium. Glesbygdsbarnen räknas i propositionen in bland de barn som harsärskilda behov och som skall prioriteras, så det var ett olyckligt valt exempel.Jag hoppas att inte friviUiglinjen, som vi har gått med på, går ut över dessabarn. Men är vi ju överens om att vi skall se hur det går och därefter kommatillbaka. I fråga om reservationen 8, där vi vill ge skyldighet förkommunerna att ordna platser för barn med särskilda behov, säger han är mycket mer optimistisk än vi inför kommunernas goda vilja. Den godaviljan har väl ingen ifrågasatt, men vi tror att det skulle vara bra för dessabarn och deras möjlighet att verkligen få del av förskoleverksamheten, omansvaret lades litet tyngre på kommunerna när det gäller att ordna ochtillhandahålla platser för dem. Anser att kommunerna kommer attgöra detta utan att man säger det, så förstår jag egentligen inte varför man inteskulle kunna bU enig om att ta bort "så långt möjligt". Denordalydelsen ger ju ett väldigt stort utrymme för kommunerna att låta bli om detycker att det är svårt, och det är svårt. () kort genmäle; i menar att mitt förslag ireservationen 5 att barn som vistas i daghem skall få övergå till deltidsgruppom föräldrar eller vårdare framför önskemål om detta, är tillgodosett genom attutskottet säger att verksamheten skall få i huvudsak samma innehåll för äldreelever i daghem som för elever i deltidsgrupp samt att det inte skall varanågon skillnad i den pedagogiska verksamheten. garanterar alltsåatt det blir så. Men jag är inte alls säker på att någon kan garantera det, ochdärför behövs det tillägg till lagtexten som föresläs i reservationen. Det göringen skada - tvärtom, det ökar valfriheten. Fö rsko lev erksam -hetens utbyggnad och organisation HerrROMANUS (fp) kort genmäle: Det är ju tur att socialutskottets ordförandeherr i 'är en så framstående debattör som han är, när han nui en kort replik skall svara sju talare. Det är beklagligt att det inte finnsmöjlighet för honom att få litet extra tid för det. i klagar över att vi haråstadkommit för många reservationer till det här betänkandet, när vi nu äreniga i stort. Men hur många reservationer det blir beror inte bara påoppositionen, utan också på vilken samförståndsvilja som finns hos utskottetsmajoritet. När det gäller föräldrautbUdningen föreligger ingenreservation, för där fanns det en samförständsvilja som kunde ligga till grundför en gemensam skrivning. Om motsvarande inställning hade funnits när detgällde den obligatoriska förskolan, där vi ju i sak inte har så skildauppfattningar, kanske det inte hade behövt bli någon reservation där heller. Men om utskottsmajoriteten inte ens vill vara med om ett Förskoleverksamhetens utbyggnad och organisation uttalandeatt siktet skall vara inställt på en obligatorisk förskola, är det klart attdet inte blir enighet. I fråga om statsbidragssystemet är situationen ungefärdensamma. Eftersom har begärt att få ta ställning tillstatsbidrags-frågan i samband med behandhngen av denna proposition, och dettainte ens omnämns i propositionen, tycker man kanske att utskottets majoritetskulle vara villig att hävda ståndpunkt och påminna om den. När manbara säger på en rad att man avstyrker motionen, är det klart att det måste bhen reservation något annat hade väl inte väntat sig. Detsamma gäller gruppstorlekarna. Regeringen går in föratt öka storleken på grupperna i daghemmen, men jag kan försäkra personalen ute på fältet uppfattar redan de nuvarande grupperna som förstora och för betungande. Om man har någon kontakt med daghemsverksamhet vetman också hur jobbigt det är med de här 18 barnen eller 15 som det egentligenskall vara, men det blir 18 på grund av överinskrivningen. Omutskottsmajoriteten hade velat säga att vi skall hålla tillbaka den ökningen,hade det kanske blivit samförstånd där också. Men om utskottsmajoritetenaccepterar att man ökar grupperna tUl 20, blir det en reservation. Sedan är det, som själv sade, en delreservationer av mera teknisk natur. För att få samförstånd fordras det två parteroch inte bara en. Vi får kanske hoppas att det kan visa sig . HerrKARLSSON i (s) kort genmäle: Jag tänker inte tävla med ifråga om demagogi. Att jag nämnde ordet demagogi i detta sammanhang berodde påatt vid en uppvaktning som gjordes inför utskottets ordförande och sekreterarefrån en tidnings sida, så sade vederbörande redaktör att man tyckte att manvarit alltför demagogisk när man gjorde en rubriksättning och skrev den artikelsom sedermera ledde till en rad av de protestuttalanden som förekom. Det vardetta jag hade i tankarna, . skall inte försöka förneka att det gjortsförsök till mytbildning i detta fall. Sä sent som innehöllbl. , som ju inte är obekant för , enartikel där det talades om att förbudsparagrafen måste bort. Så nog har detgjorts försök till mytbildning från både moderater och andra i detta fall. I sak vill jag bara säga till att vi harskilda hnjer för hur förskoleverksamheten skall bedrivas. Från densocialdemokratiska sidan har vi sagt att det bör vara en allmän förskola somskall drivas av kommunerna, och vill någon dessutom driva barnverksamhet blandförskolebarn, så har man sin fulla rätt att göra detta. Det är just när detgäller det sistnämnda som mytbildningen har förekommit. sade att jag skulle ha visat respektlöshetmot den allmänna folkopinionen i detta fall. Jag har inte alls varitrespektlös, utan jag har tagit emot dem som kommit med sina petitionslistor.Jag hyser respekt för att människorna driver opinion i detta land, och jaghyser respekt för att många kristna tycker att det är rimligt att denna Det finns ingenting i mitt anförande som kan sägas tyda på att jagskulle brista i respekt för människors uppfattning. Men fördenskull kan man juinte hävda att jag skulle sakna rätt att kommentera detta och tycka att en heldel av dem som har skrivit på listorna är vilseförda. Det är uppenbart att devarit det. sade vidare att det ju bara är somskiljer, alltså under vilket man skulle ha möjlighet att placera barn iandra skolor. Men, , man kan ju föra ungefär samma argumentationnär det gäller första året under den sjuåriga skolan. Om man vill driva ensådan linje som gör, så kan man opponera sig på praktiskt tagetvilken punkt som helst. Vidare talade om föräldrarnas ansvar, ochjag är helt ense med honom om att här finns det ett föräldraansvar. Jag beklagar, herr talman, att tiden inte tillåter mig attgå in på vad övriga talare anfört. Ätt replikera sju talare ärhelt omöjligt. Förskoleverksamhetens utbyggnad och organisation HerrCARLSHAMRE (m) kort genmäle: I sitt långaanförande bidrog i till att skapa en ny myt, nämligenden att tillåtelsen att driva alternativ förskola på något sätt skulle varaberoende av huruvida de allmänna förskolorna är obligatoriska eller inte. Omjag uppfattade rätt hävdade han att om de som förespråkat enobligatorisk förskola får sin vilja fram, så är det omöjligt med en alternativskola. Men så förhåller det sig ju inte alls. Vi har en obUgatorisk skola i dethär landet, men det hindrar inte att det finns alternativa skolor. Visserligenstryps några av dem varie år ekonomiskt, men fortfarande finns det någrastycken kvar. Denna nya myt får mig att misstänka att , i det virrvarr som den allmänna debatten kanske har utgjort, på dethela taget inte har lyckats vaska fram vad vi egentligen menar med alternativförskola. Om hade förstått det, så är det möjligt att vi hadekunnat bli ense även pä den punkten. och jag och våra respektivemeningsfränder bildar ju majoritet i utskottet och är alltså överens på deflesta punkter. Vi kanske rent av hade kunnat bh ense om detta också, om herrGöran hade gjort klart för sig att vad som krävs av en bred opinionoch vad en stor del av utskottet och jag förmodar också kammaren kräver äratt det utöver den allmänna förskola, som vi alla är ense om skall finnas ochsom vi hälsar med stor glädje, också skulle finnas en möjlighet att drivaalternativa förskolor av samma värde och med samma ambitionsgrad samt undersamma tillsyn som de allmänna förskolorna. De skulle då få räknas in i deplatser som finns i den allmänna förskolan. Vidare kräver vi att de som i dagdriver kompletterande verksamhet skulle ha möjligheter att följa upp denverksamheten till samma ambitionsnivå som den allmänna förskolan. Det måste ju ändå finnas många föräldrar som önskar barn möjligheter att gå i denna kompletterande bl. a. kristna verksamhet, men som också vill ge barnen tillfälle att gå i en fullvärdig,fullstor förskola. Båda dessa saker blir inte möjliga; alltså borde vi haöppnat Förskoleverksamhetens utbyggnad och organisation möjligheteratt låta den kompletterande verksamheten växa till alternativ förskola. Det ärdet vi är ense om. i (c) kort genmäle; Jag har inte beskyllt iHuskvarna för respektlöshet när han tagit emot uppvaktningar. Jag har självvarit med . Men i de kommentarer som gjordehär i anledning av mitt anförande fann jag att vissa avsnitt av hans anförandeandades något av respektlöshet, t. ex. när talade om "de därsom kommer med listor" osv. Som jag tidigare sade gäller det här , men herrKarlsson förde över diskussionen att gälla även för lågstadiet. Öch situationenär ju den, , att vi har icke-kommunala förskolor, och det ärderas verksamhet i fortsättningen som vi diskuterar. Vi har i vår reservationframhållit värdet av dessa och sagt att de skall ha möjlighet att fortsätta sinverksamhet. Vi har därför ansett det vara riktigt att de räknas in i de planersom kommunerna skall göra upp.