prot · FW09103 · 1973-12-31 00:00:00 — Trots vad jag här framfört och trots att jagsjälv sitter som ordförande i nämnda kassa för företagare har jag intereserverat mig på de här punkterna. Jag förstår att t. ex. i Gävlem. med anledning av gårdagens debatt kan vara förvånade, men med denerfarenhet som jag har av riksdagsarbetet under häller jag fortfarandepå, att vill man sakens bästa och jag vill verkligen söka skapa rättvisa åtalla, även åt företagarna i detta försäkrmgssystem då är det bättre med enenig positiv skrivning från utskottet än en reservation, vars öde vi i förvägkan bedöma. Utskottet har nämhgen, efter att ingående ha diskuterat problemen,visat företagarna större förståelse än propositionen gjort, och i skrivningenhar vissa möjligheter för företagarkassorna att erhåUa dispens i här berördaavseenden föreslagits. Utskottet skriver på s. 56 t. ex.; "AMS bör fä rättatt om särskilda skäl föreligger medge att medlemsvUlkoret bestäms tUl 12månader beträffande företagskassor." På samma sida i betänkandet heterdet också: "AMS äger om det föreligger särskilda skäl föreskriva att ävenandra arbetslöshetssituationer än definitiv avveckling" konkurs osv. "skaU kunna berättiga till ersättning." Det kan vara berättigat, säger man vidare, "att AMS prövar om lättnaderbör ske dispensvägen- för företagare vilkas verksamhet ingårsåsom ett led i en integrerad produktionsprocess. gällaexempelvis vissa underleverantörer eller företagare i transportbranschen. "När det gäller företagarnas karenstid samt makars rätt till ersättning harutskottet tolkat propositionen så, att i motionerna framförda önskemål ärtillgodosedda. Vad gäUer nytiUträdande och föräldrar som vårdar barn och vUlåterinträda pä arbetsmarknaden har utskottet också föreslagit vissaförbättringar, som vi hälsar med tillfredsställelse. Även om företagarna inte blivit heltjämställda med anställda i det nya försäkringssystemet, tycker jag att dessa justeringarär ett steg i rätt riktning. Jag hoppas att statsrådet delar denna minuppfattning. yrkar jag, herr talman, bifaU till utskottets betänkandei dessa avseenden men uttalar också en förhoppning om att arbetsmarknadsstyrelsengenom de föreslagna dispensreglerna medverkar till att skapa ökad trygghet ävenför företagare som drabbats av oförvållad arbetslöshet. Slutligenvill jag - och dä tror jag, statsrådet , att praktiskt 63 Arbetslöshetsfc säkring in. tagetsamtliga företagare delar min uppfattning uttala min besvikelse över attpropositionen föreslär att kostnaderna för den här reformen tUl stor del - förnärvarande ca , alltså mer än vad vi över huvud tagetdiskuterade vid ärendets behandling i utredningen skall betalas genomytterligare höjda avgifter för företagen! Att i dagens läge, med rekord i konkurser, högarbetslöshet och ytterligt härd konkurrens bäde pä den inhemska och på denutländska marknaden för svenska varor, föreslå detta anser vi helt felaktigt. Då jag förstår att förslaget angående finansering kommeratt gå igenom, förutsätter och hoppas jag att regeringen vidtar andra åtgärderför företagsamheten, exempelvis genom att föreslå lättnader i andra avgifterdär i förhållande tiU ändamålet stora överuttag sker. Det är, herr talman,efter vad jag förstår och det tror jag att näringsorganisationer,företagsamhet och de flesta av företagens anstäUda är eniga om nödvändigtatt, om vi i fortsättningen skall ha ett konkurrenskraftigt, lönsamtnäringsliv, på görligaste sätt underlätta dess vUlkor. Ett lönsamt,konkurrenskraftigt näringsliv är nämligen förutsättningen för ökad trygghet ochfortsatt välstånd. I detta anförande instämde herrar Wennerfors (m) ochOskarson (m). HerrHAGBERG (vpk): Arbetslöshetskassornas tillkomst var en följdav det kapitalistiska samhällets kriser som medförde en omfattande arbetslöshet.Det var fackföreningarna som drev fram försäkringen. Det var en försäkring föratt arbetarna skulle kunna överleva när kapitalisterna inte kunde bereda demarbete. Arbetslöshetskassorna var alltså en försvarsmetod. Men somman vidtog dessa åtgärder hoppades man att samhället skuUe bli sådantatt det inte skulle finnas någon arbetslöshet. visar det sig att man förbisåg det vUctigaste,nämligen kampen mot kapitalet. Kapitalismen har en lagbunden utveckling koncentrationoch centralisering. Den har högsta möjliga vinst som mål. Det innebär en hårdrationalisering som har till följd att arbetstiUfäUena minskar. Bristen påsamhällsplanering är kännetecknande för det kapitahstiska samhället.Planeringen sträcker sig inte längre än tUl vad som för tUlfället är lönsamt.Rationaliseringar genomförs utan att den som rationaliseras bort hartillförsäkrats nytt arbete. Det kapitalistiska samhällets främsta kännetecken äralltså anarki. Det är denna planlöshet som arbetarna i alla är har fåttförsvara sig mot i kampen för brödfödan. Den viktigaste uppgiften är alltså attförändra de betingelser som är roten tUl arbetslöshet, dvs. att avskaffakapitalets makt och ersätta den med lönearbetarnas. Rätten till arbete är det-viktigaste. Det är ett mycket aktuellt kampkrav. Det kapitalistiska samhälletkan inte uppfylla det kravet. Därför är lönearbetarnas främsta uppgift attgenomföra en politik som tillförsäkrar dem ett meningsfullt arbete. kommunisterna arbetar aktivt för en sådanpolitik. Vi har på olika håll och med olika initiativ visat på en annanutveckling som leder mot målet rätten tUl arbete. Men vi är tyvärr ensamma omdenna De andra partierna bygger sin pohtik på kapitalismens Nr 103 spontana utveckling, där planlösheten är det främsta kännetecknet. De Tisdieen den s. k. demokratiska partierna har i demokratisk ordning godkänt denna 29mii 1973 utveckling och har ansvar för den. TUl kapitalismens lagbundenheter hör även de regelbundetåterkom- Arbetslöshetsför-mande kriserna med stor arbetslöshet som följd. Eftervarje sådan kris har saKiing m. m. vi kunnat iaktta en ständigt ökad andelarbetslösa. föratspädde den etablerade delen avfackföreningsrörelsen att vi gick mot arbetskraftsbrist. Man predikade, bl. a.på fackliga grundkurser, att lönearbetarna skulle vara välvilligt instäUda tUlrationahseringar o. d. Vi skulle öka invandringen, kvinnorna skuUe få arbete.Vi vet hur det har gått; i stället för en arbetskraftsbrist har vi fått enarbetslöshet. Studieförfattarnas optimistiska profetior står vidskampålen. För oss inom vpk är denna utveckling ingen överraskning.Den visar bara att den kapitalistiska produktionsordningen inte kan lösalönearbetarnas egentliga behov. Jag har velat redovisa de bakomUggandeorsakerna tiU arbetslösheten. Det går nämligen inte att diskutera enarbetslöshetsförsäkring utan att ha detta perspektiv i bakgrunden. Vi kan integodkänna att en arbetslöshetsförsäkring används för att dölja den verkligaarbetslösheten. En arbetslöshetsförsäkring måste kombineras med verkliga åtgärderför att eliminera arbetslösheten och ge människorna rätten tUl ett meningsfulltarbete. Det får inte vara sä att vådorna av kapitalismens oförmågaatt ge arbete skall betalas av lönearbetarna själva genom skatter. Redan har juskattebetalarna genom skyddad och halvskyddad sysselsättning, beredskapsarbeteoch omskolningar fått bidra tUl att betala arbetslöshetens effekter. Indirekthar detta dolt den verkliga arbetslösheten. Att det behövs en arbetslöshetsförsäkring och ettarbetsmarknadsstöd för dem som har drabbats av arbetslöshet eller över huvudtaget inget jobb har fått, därom råder ingen tvekan. Man får en känsla av, närman läser reservationen 1 om en utredning om obligatorisk arbetslöshetsförsäkring,att innebörden är att det skall finnas en permanent försäkring man haraccepterat att det skall råda en kraftig arbetslöshet. Vpk har anslutit sig till propositionens förslag om attdet skall vara en frivUlig arbetslöshetsförsäkring, men vi viU här deklareraatt det kan bli aktuellt att pröva frågan om en obligatoriskarbetslöshetsförsäkring, där de positiva delarna ur arbetslöshetskassorna kantUlföras en obligatorisk försäkring. Ett grundvillkor för detta är emellertidatt en sådan försäkring kombineras med en plan för att öka sysselsättningen ochge alla ett meningsfullt arbete. Vpk:s målsättning är alltså rätten till arbete. I dettasammanhang utgör en arbetslöshetsförsäkring bara en marginell garanti. I dagenssituation med hundratusentals arbetslösa behövs naturligtvis en förstärkningav arbetslöshetsförsäkringen och ett skydd för dem som inte omfattas av dennaförsäkring. Propositionen 56 är därför trots allt en förbättringjämfört med vad som gäller. Jag tänker framför aUt pä den höjda dagpenningen för t. ex. ungdomar som vill komma ut på arbetsmarknaden men som inte 65 5 protokoU 1973. Nr 103 fått något arbete. I propositionenfinns emellertid flera brister, och om Tisdagenden nian i stället tog vpk:s förslag,som framförts i våra reservationer, skulle 29 mai1973 försäkringen få en starkare prägelav att stödja arbetarna. Jag skall här i A rbe t slöshets försäkring m. m. korthetberöra dessa punkter. När det gäller avstängning frän kassaersättning ellerkontantstöd skulle en väsentlig förbättring ernås, om den arbetslöse hade rättatt pröva ett arbete : Om arbetet inte skulle passa eUer motsvaraden arbetssökandes villkor, kunde han återgå utan karens. Denna förändring voreett led att göra arbetsmarknaden tUl den arbetssökandes marknad, där han kundevälja, och inte som arbetsköparens marknad. I propositionen föreslås att den arbetssökande inte skallhänvisas till arbetsplats som är under stridsätgärd, tUlåten enligt lag. Dennainskränkta syn tar inte alls i beaktande de förhåUanden som existerar på dagensarbetsplatser. Det är väl inte för kammarens ledamöter obekant att arbetare sersig tvingade att, när arbetsköpare uppträder oresonligt, vidta stridsätgärdertrots att det strider mot lagen. Att hänvisa arbetslösa att ta arbete pä sädanaarbetsplatser skulle i realiteten innebära att de kunde tvingas uppträda somstrejkbrytare. bör därför anta reservationen 4 för att kunna hahedern i behäll inför arbetarna. När det gäller frågan om avstängning frånarbetslöshetsförsäkringen talar erfarenheterna för att i den nuvarandesituationen arbetsförmedlingarna har en alltför stor roll och för mycket attsäga till om. Vpk anser att en av huvudanledningarna tUl att man skall byggavidare på de friviUiga arbetslöshetskassorna är att bedömningen av rätten tUlersättning skall göras av arbetslöshetskassan och den lokala fackföreningen.Detta bör särskilt betonas när man förstärker arbetslöshetsförsäkringen. Denbyråkratisering som man kunnat skönja i denna fräga mäste vi klart reagera mot. Jag viU bara påminna om den roll som arbetsförmedlingarnaspelat i den stora folkomflyttningen frän till . Där harhot om avstängning mänga gånger tvingat arbetare till södra delarna av vårtland. Genom ett bifall tUl vpk-reservationen i denna fråga kunde denna luckahelt täppas till. Arbetslöshetskassorna får inte användas som ett medel itvängsförflyttningen. Skall vi fä en arbetsmarknad där vi skaU kunna gekvinnorna möjlighet att verkligen komma ut och fä jobb, krävs det att lagar ochbestämmelser utformas och tillämpas pä ett sådant sätt att de ger möjlighettill detta. föreslog att vård av barn skulle räknas somöverhopp-bar tid tUls barnet fyllt . Detta var med hänsyn tiU bristen pådaghemsplatser och bristen på valmöjligheter mellan arbete och värduppgifter.När det gäller den överhoppbara tiden för beräkning av ramtiden skulle dettainnebära att förälder som har arbete före ett barnsfödelse och därefter avstår frän förvärvsarbete för att ta hand om barnetfortfarande är kvalificerad tUl ersättning i fräga om arbetsvillkoret, omarbete söks dä barnet uppnått tre och . En av de förnedrande paragraferna i lagen omarbetslöshetsförsäkring och kontant arbetsmarknadsstöd för lönearbetarna är §13, gällande karenstid. Att man fortfarande måste ha karenstid ärdiskriminerande. arbetslöshar lika väl som en sjuk behov av kompensation för inkomst- Nr 103bortfall. Motiveringen i utskottet för avslag pä vpk:s motionsyrkande om den slopande av karensreglerna är en kostnadsfråga. Man drar enligtmitt 29 mai 1973 förmenandetvå för arbetarna felaktiga slutsatser. Det är ju populärt hos --------- deledande socialdemokraterna att tala om viljan. VUl man skapa resurser -roetsiosnetsfor' för attde arbetslösa inte ensamma skall bära bördorna av kapitalismens ''"''' ' rovdriftdå gör man det. Dä skapar man dessa saker. viljan.Det kanske också hänger samman med den andra felsynen att man beräknaroch godkänner att arbetslösheten skaU förbli pä denna höga När det gäller det kontanta arbetsmarknadsstödetsläng"d för arbetslösa föreslår vpk-motionen att alla över dennaålder skaU få detta stöd, oavsett vUket skäl som orsakat arbetslösheten. Vi harunder senare år upplevt en starkt ökad utslagning på våra arbetsplatser.Orsaken är de höga effektivitetskrav som stäUs. En förstahandsuppgift ärnaturligtvis att få arbetsplatsförhåUanden och en arbetsmUjö så att allaarbetare kan göra en meningsfull insats utan att shtas ut. Men redannu har vi stora skaror som fått betydande besvär av arbetslivet när de uppnåt55 års ålder. Vi menar att så länge detta förhållande existerar måste stödetutgå från . Beträffande kontantstödets storlek kan sägas att dettainte bör sättas lägre än dagpenningbeloppet enligt arbetslöshetsförsäkringenslägsta klass, dvs. Utvecklingen har gått mot ett ökatdeltidsarbete främst för kvinnor. Det gäller dels deltidsarbete vidsäsongtoppar och liknande, dels deltidsarbete i regioner där annat arbete intestår att fä. En arbetslöshetsförsäkring mäste utformas sä att denna gruppsintressen tUlgodoses. De som önskar heltidsarbete men av regional- och arbetsmarknadsmässigaskäl tvingas att ta arbete på deltid måste vid arbetslöshet vara berättigadetUl hel ersättning. En av de paragrafer som det rimligtvis saknas skäl attupprätthäUa är ersättningsreglerna för säsongarbetares ersättningsrätt. Ensådan paragraf kan med fördel utgå. Om dessa punkter som jag här har berört tiUgodoses kommerlagen om arbetslöshetsförsäkring och kontant arbetsmarknadsstöd att få en merpositiv effekt. är också en av de viktigaste frågorna när detgäller arbetslöshetsskyddet att finansieringsformen omprövas sä att arbetsköparnafär bära hela kostnaden. Sä länge arbetsköparna kan ohejdat strejka med atttillhandahälla sysselsättningstillfällen är det en rimlig konsekvens attkostnaderna bestrids av dem. Vpk:s förslag innebär alltså en förstärkning avpropositionens förslag. Vär inställning är att man inte isolerat kan se fråganom en arbetslöshetsförsäkring. Den mäste kombineras med en nedtrappning avarbetslösheten. Med anledning av detta yrkar jag bifall tiUreservationerna 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11 och 12. Under detta anförande övertog herr förste vice talmannenledningen 67 av kammarens förhandlingar. Nr 103 (): Tisdaeenden Herr talman! Utredningen omkontant stöd vid arbetslöshet, KSA-ut- 29 mai1973 redningen, tiUsattes och avlämnade sitt betänkande 1971 -------------------- efter ungefär arbete. Det var ett imponerande utredningsarbete Nödvändigheten av att ge medborgarnaett skydd vid saKnng m.m. arbetslöshet omfattades av alltstörre medborgargrupper, I utredningsdirektiven sades bl, a,: "Som tidigarenämnts saknar vissa grupper av yrkesutövare som kan bedömas löpa risk att bliarbetslösa ekonomisk trygghet vid arbetslöshet. Främst gäUer det vissasmåföretagare, jordbrukare och hemarbetande," Utredningen skuUe varaförutsättningslös. Man skulle lägga stor vikt vid erfarenheterna från defrivUliga kassornas verksamhet. Genom att de försäkrade själva haft ettavgörande inflytande i kassorna, hade många känsliga problem kunnat lösas. kom fram tUl att någon form av obligatorisk försäkring behövdes,skulle man undersöka möjligheterna att samordna detta med den frivilligaförsäkringen. Resultatet av utredningsarbetet är den proposition som nuskall behandlas och det utskottsbetänkande som finns i anledning av den. Andra talare har redan sagt vUka ändringar som utskottethar gjort, men jag vill slå fast att i allra största utsträckning propositionengodtagits av en majoritet inom utskottet. Jag skall inte räkna upp ändringarna i de olikaparagraferna, utan bara hänvisa till vad i och sagt. Jag tycker inte man skall förstora de gjorda ändringarna. Det gällerett sä stort lagkomplex att man aUtid kan ha olika uppfattningar. Man jämkarUiop och söker fä fram det bästa. Man kanske inte tUlräckligt tydligt har framhållit att detförslag som finns är uppdelat i tvä lagar. Det är dels lagen omarbetslöshetsförsäkring, som reglerar kassornas verksamhet, dels lagen omkontant arbetsmarknadsstöd. Inom arbetslöshetsförsäkringen kommer ersättningarna attvariera , så att högsta ersättningsbelopp blir 91,7procent av dagsinkomsten. Det kontanta arbetslöshetsstödet blir perdag. Beloppen blir skattepliktig inkomst och ger ATP-poäng, Jag anser det inte nödvändigt att gä in på de olikabestämmelserna i lagarna i detta sammanhang. Lät mig bara säga att finansieringenskall ske dels genom en arbetsgivaravgift på , dels genom enegenavgift och dels genom statsbidrag. Kostnaderna för reformen belöper sig tUlI , varav statsbidraget är 950 miljoner, arbetsgivaravgiften400 miljoner och medlemsavgiften inklusive fondavkastningarna 250 miljonerkronor. Jag kan här konstatera att enighet råder i utskottet om att ävenarbetsgivarna nu skall ta en del av ansvaret för arbetslöshetsförsäkringensfinansiering. Vid utskottsbetänkandet har fogats 12 reservationer, ochdet har väl framgått av anförande att av dessa stär vpk för tio.Jag vill endast sammanfattningsvis säga att det är klart att man kan föreslåökade ersättningsförmäner på många punkter. Det finns ingen försäkring som ärfullständig, och arbetslöshetsförsäkringen kommer säkert att ändras även i fortsättningen. Till de här reservationerna finns emellertid ingen finansplanutan bara ett särskilt yttrande, där man utgår ifrån att pä tilläggsstat skallanvisas erforderliga belopp. Om man inte behöver ta hänsyn tUl kostnader är det ingenkonst att föreslå förbättringar i de flesta socialförsäkringarna. Men varjereform måste betalas, och att hänvisa till att börfinansieringen omprövas, sä att arbetsgivarna får bära kostnaderna, räckerheller icke tUl när det gäller att anvisa medel. i Simrishamnkommer senare i debatten att i anledning av dessa reservationer utförligaremotivera utskottets ställningstagande. De borgerliga partierna har avlämnat två reservationer ianledning av utskottets ställningstagande, I den första begärs att manomedelbart skall tUlsätta en ny utredning angående en obligatoriskarbetslöshetsförsäkring. Denna fråga prövades av , som enhälligt komfram tUl att man skulle behåUa systemet med erkända arbetslöshetskassor av bl,a, följande skäl: att man ansåg att kassorna hade fullgjort sitt uppdrag pä ettbra sätt, att man skulle ha ett nära samband med de fackliga organisationernaoch arbetsmarknaden i övrigt och att de förslag, som lämnadeoch som också är propositionens, gav alla såväl företagare som anstäUdamöjlighet att bilda och gä in i en arbetslöshetskassa och att även de somstäUde sig utanför skulle genom det kontanta arbetsmarknadsstödet varagaranterade ett grundskydd. Till utredningens förslag var fogat ett särskUt yttrandeav herrar Elmstedt, och - den sistnämnde har juförut varit uppe i denna talarstol där man inledningsvis konstateradeföljande: "Det förslag om vidgat arbetslöshetsskydd somKSA-utredningen nu framlägger kan i stort sett sägas fyUa kravet på ett allmäntsådant. En förbättring av arbetslöshetsförsäkringen och framför allt införandetav det s, k, kontanta arbetsmarknadsstödet ger många grupper en trygghet, somde saknat." Även LO och TCO ställde sig bakom utredningens förslag.Under den senare tiden har TCO svängt i och med att organisationen gav ut sittarbetsmarknadspolitiska program. Låt mig i anledning av detta och av det somherr Ekinge har berört bara säga att när TCO skriver att även med ettobligatoriskt system bör de fackliga organisationerna ha ett avgörandeinflytande, så förstår jag inte hur detta skall kunna . Vi kan se päförsäkringskassornas uppbyggnad. Och man bör väl ha i minnet att det kommer in1,5 miljoner människor till i en sådan arbetslöshetsförsäkring. De skall välockså ha något att säga tiU om. Vidare tycker jag att man gör sig skyldig tiU en felsynnär man jämför arbetslöshetsförsäkringen med sjukförsäkrings- ochpensionssystemen och menar att den förra inte är obligatorisk medan de senareär det. Jag hävdar att det finns ett starkare inslag av grundskydd i detförslag vi nu behandlar än vad som finns i något av de nämndaförsäkringssystemen. Vad har jag då för grund för detta påstående? Jo, enligtförslaget erhåller under vissa förutsättningar en arbetslös per dagunder , vilket gör eller 9 240 kronor.Sjukpenningens grundskydd blir fr. o. m. den , dä en höjningträder i kraft, per dag eUer , vUket gör 2 880 Arbetslo she tsför-säkring m. m. Folkpensionen plusett halvt poäng i ATP-systemet, vUket Tisdagenden ''ka med det pensionstillskott somträder i kraft , blir ca 9 000 99 jgj1973 kronor i dagens penningvärde eller750 kronor . -------------------- ----- I samtliga dessa försäkringar hart. ex. en egen företagare möjlighet att ' ' stå utanför. ansåg att företagarnaär diskriminerade inom sjukförsäkringen och ATP-försäkringen. Låt mig dockframhåUa att det var de själva som ville ha rätten till undantagsförmäner vadgäller karenstidens längd och möjligheterna att stå utanför ATP. De särbestämmelserom frivillighet för företagarna som finns där liksom också inom den föreslagnaarbetslöshetsförsäkringen har tiUkommit pä begäran av företagarna och inte pänågot sätt i illvilja mot dem. begär man en ny utredning. Men vi bör väl först se tillatt den nu aktuella försäkringen kommer i gång innan vi tillsätter nyautredningar. Den reform vi nu föreslär innebär ett allmänt grundskydd, ochförsäkringen kan i den meningen anses vara obligatorisk. Pä vilka punkter ärdet egentligen ni reservanter vill utöka skyddet? Skall nyutbildad ungdom fåmer än per dag? Ja, kanske det, men säg det i så fall i klartext ochberätta hur det skaU finansieras! Även i ett obligatorium måste man ju ha vissaregler för beviljande av arbetslöshetsstöd eUer har de borgerligareservanterna några speciella finansieringssystem som garanterar alla enobligatorisk försäkring på låt oss säga per dag? När jag har hört de olika talesmännen för de borgerligapartierna har det slagit mig att herrar i och verkartämligen tiU freds, medan synes vUja antyda att vi här i ärkvar pä samma nivå som gällde för de nordiska grannländerna i början pä dettasekel. De årtal som nämnde är ganska roliga. Han säger; ochNorge införde detta 1906 och 1907, men i infördes det inte förrän 1934.Ja, vad var det som hade skett däremellan? Jo, det var faktiskt att ensocialdemokratisk regering hade bildats i värt land 1932. Det var detförhållandet som gjorde att vi fick denna reform genomförd. Att de borgerligapartierna i och tydligen varit mera pä alerten än vad ni var häri skall inte socialdemokratin anklagas för. Anklaga i stället ersjälva i detta sammanhang! Vidare säger bl. a. att , som tUlhör LO, har en annan uppfattning än LO i detta sammanhang. Ja,redaktören i förbundets tidning skrev en ledare som tyder pä detta. Jag hardock en viss kontakt med förbundet, eftersom jag tillhör dess förbundsstyrelse,och där har mig veterligt inget ställningstagande skett annat än på en endapunkt. Vi kommer nämUgen att föreslå förbundets kongress att en egen erkändarbetslöshetskassa startas fr. o. m. . Det är alltså dåligaargument som anför för att fä stöd för sin synpunkt i dettasammanhang. tog dock upp en fråga som kan vara av enviss betydelse när man diskuterar obligatorium eller frivillighet, och det är avgiftssystemet. Det är ju pä så sätt att en kassa med hög arbetslöshetsrisk får betala en högre avgift. Den svårigheten till en del i propositionen, där progressivbidraget höjs frän nuvarande 75 tUl 80 procent.KSA-utredningen föreslog , och i en motionföreslår att man skulle följa Nr 103förslag.