prot · FW09132 · 1973-12-31 00:00:00 — Denna psykohygieniska sanering kan sammanfattas i trenyckelord; 1) rätt man på rätt plats, 2) anpassning av arbetsuppgifterna tillindividens totala biologiska förmåga och behov, och 3) en konstruktivpersonalvård. Huvudprincipen i detta program mäste bli att vidplaneringen av en arbetsuppgift mera ta hänsyn tiU vad den mänskliga organismentål och trivs med, inte bara fysiskt utan även psykiskt. Det finns arbetsuppgiftersom upplevs som naturvidriga av flertalet människor. Sådana uppgifter måsteantingen planeras om eller möjligen förbehållas det lilla fätal individer, somverkligen kan väntas tåla belastningen. Åtgärder för bättre arbetsmiljö Åtgärder för bättre arbetsmiljö sådanaarbetsuppgifter om möjhgt saneras bort, och det bör betonas att inga ekonomiskafördelar på kort sikt för företaget eUer för den enskilde kan anses uppvägade förluster i hälsa och därigenom i produktivitet, som sådana onormalabelastningar resulterar i," Det är aUtså vi från sidafann det vara angeläget att med kraft tog itu medarbetsmiljöproblematiken. Vi noterar därför med mycket stor tiUfredsstäUelseatt nu äntligen är beredd att fatta beslut som kan förväntas ge merapäfaUande konkreta resultat. Det är dock beklagligt att vi inte har kunnat enas omåtgärder som gör det möjligt att snabbt sanera dåliga arbetsmiljöer. Deförsummelser som förevarit på mUjöpoUtikens område gör att många företag stäUsinför stora omställningsproblem när mUjökraven skärps. Den grundläggande principen måste vara att företagensjälva bär sina mUjökostnader nägot annat vore felaktigt i ett längreperspektiv. har tidigare stäUts inför detta problem, nämligen då detgällt företagens omgivningsmUjöer. Vi har då kunnat enas om bidrag för attsnabbt fä tUl stånd förbättringar när det gäUer rening av avlopp och rök. Detmåste vara rimUgt att samhäUet ger samma prioritet åt en snabb förbättring avarbetsmUjöema, Ett sådant ekonomiskt stöd ändrar inte den grundläggandeprincipen om företagens mUjöansvar. Det innebär i första hand ett fullföljandeav tidigare fastslagna principer på mUjöpoUtikens område. För att arbetsmiljölagstiftningen snabbt skaU kunna släigenom är det viktigt att samhället på aUa sätt stöttar upp lagen. Bidrag ochlän till arbetsmUjöförbättrande åtgärder är ett sätt. Krav urarbetsmUjösynpunkt måste ställas när investeringsfondsmedel tas i anspråk eUernär företagen på annat sätt utnyttjar lån ur statliga fonder eUer statligabidrag. Det är självklart att samhäUet skall resa sådana restriktioner - vi kaninte tiUäta att nya, dåliga arbetsmUjöer skapas. Vi kan knappast nä konstraktiva lösningar avarbets-mUjöproblemen med mindre än att de anstäUda själva har möjligheter attpåverka sin miljö. Frågorna kring arbetsmiljö och företagsdemokrati hängerintimt samman. Jag vUl hksom socialministern uttrycka min glädje över att detrått så stor enighet om dessa grundläggande principer, när vi i socialutskottethar behandlat denna stora och betydelsefulla fråga. De nu föreslagna åtgärdemabygger i stor utsträckning på att de anställda skall få inflytande päarbetsplatserna, främst genom att skyddsombudens ställning stärks. De anstäUdavet vad de talar om när det gäller miljöproblemen pä arbetsplatserna. De kanmed utgångspunkt i sina egna erfarenheter diskutera dessa problem och taställning tiU dem. Debatten blir dä mera seriös än den debatt som ibland harförts i massmedia, där det förekommer ett tyckande som heltsnedvrider mUjödebatten och inte aUtid leder den framåt. Därför är det viktigtatt de anställdas ställning stärks ur inflytandesynpunkt. För att skyddsombuden skaU kunna driva dessa frågor är detviktigt det vill jag kraftigt understryka att utbUdningen prioriteras. Detär ett mycket stort ansvar som läggs på skyddsombuden, och om de skall kunnafylla den uppgift som de påtar sig är det nödvändigt att utbildningen En annan fråga är synen på kroppsarbetet och det manueUaarbetet. Statustänkandet här borde vi också fä en seriös debatt om. I annat faUklarar vi inte de stora och vUctiga uppgifter som den svenska industrin stårinför . Företagshälsovården måste också byggas ut, och jag vUlunderstryka nödvändigheten av att detta sker i samråd med landstingen ute ilandet. Även egenföretagarna måste omfattas av företagshälsovården. Ett fortsatt reformarbete på arbetsmUjöområdet ärnödvändigt för att alla skall kunna beredas trygga och stimulerandearbetsplatser. Det gäller att ge arbetsplatserna en fysiskt, psykiskt ochsocialt riktig utformning. Föratom att en sådan utveckhng är en förutsättningför individens välfärd, torde den innebära en samhällsekonomisk vinst. Dagensbeslut betraktar jag som sagt som en bit på vägen, och en mycket värdefuUsädan. Som jag förut sade gäller dessa frågor i stor utsträckningattityd och medvetenhet hos de anställda. Detta måste enligt min uppfattninggrundläggas redan i skolan och följas upp i andra utbUdningar. För mig är detsjälvklart att arbetsmiljöfrågor utgör ett naturligt inslag pä alla stadier avvårt utbUdningssystem. Många problem är av sä aUvarlig karaktär att de fordrar ensnabb lösning. Mest akut är, som jag ser det, kontrollen av kemiska ämnen ochbullerproblemen. Den otillfredsställande informationen om innehållet i ochkonsekvenserna av användningen av kemisk-tekniska preparat gör att allvarligaföljdverkningar uppstår i form av förgift ningsf aU, eksem och allergier. Olikaföretag har uppenbarligen stora problem att få tillverkare av kemisk-tekniskapreparat att deklarera innehållet i sina varor. Och även om varorna deklareraskan det ofta vara svårt att klara ut vilka effekter innehållet har. Jag hoppasatt vi genom produktkontrollagen och arbetsmUjölagstiftningen kan rensa bort enmängd skadUga ämnen ur mdustriproduktionen. Därför är det nödvändigt attarbetsmiljöutredningen snabbt får behandla dessa frågor med förtur. bör fä möjlighet att prövaarbetsmUjöproble-matiken utifrån den helhetssyn som framgår bl. a. av motionernafrån . Direktiven tUl utredningen bör enUgt vär uppfattning vidgas, ochdä blir det också naturUgt att den får ett parlamentariskt inslag. När vi nu äntligen skall ta krafttag på arbetsmiljönsområde blir det naturligt att med utbUdning och forskning följa upp dessafrågor. Det är vidare viktigt vilket LO starkt har betonat atttiUsynsmyndigheterna får tiUräckliga resurser att arbeta. Jag tänker då inteminst på de viktiga uppgifter som faller på kommunerna. Vi måste se tiU attlagen verkhgen följs upp ute i landets aUa delar och på arbetslivets skildaområden. måste ha en organisation som gör det möjligt för denatt få nära anknytning till arbetsplatserna. Därför har vi i motionenaktualiserat distriktsindelningen och anfört att man bör sikta tUl endistriktsindelning som överensstämmer med länsindelningen. Jag tror att det ärriktigt att vi arbetar utifrån de förutsättningarna. Med det anförda ber jag att få yrka bifaU tiUde reservationer som jag har varit med om att underteckna, dvs. Åtgärder för bättre arbetsmiljö nerna 1, 3, hemstäUan. Åtgärder för bättre arbetsmiljö 5, 18, 19, 21, 22 och 26, samt i övrigt tiU utskottets i Äkersberga (fp); Vår standardhöjning fär aUtmer en inriktningpå andra faktorer än de rent materieUa. Till dessa andra faktorer hör en bättrearbetsmUjö i vidsträckt bemärkelse. Ett vägledande motiv för en sådanstandardhöjning är harmoniska människor, som upplever arbetstiUfreds-ställelse,trygghet och trivsel i sitt dagliga arbete. kommer alldelesuppenbart att präglas av debatt om och förverkligande av en bättre arbetsmUjö.Den politiska enighet om att prioritera de här frågorna som vi redan harfått bevis pä innebär att ett sådant påstående är verifierat. I arbete för ett mänskhgare samhälle intarmiljöfrågorna i allmänhet och arbetsmUjöfrågorna i synnerhet en central plats.Vår syn på arbetshvets villkor präglas av humanitära och sociala motiv, men vipåvisar också den samhällsekonomiska och företagsekonomiska lönsamhet sominvesteringar i en bättre arbetsmUjö uppvisar. Samhälle och näringsliv har interåd att spara på de här insatserna. Självfallet skaU kostnaderna för en bättrearbetsmUjö belasta produktionen, men insatserna fär inte göraslönsamhetsberoende i ekonomisk bemärkelse "människan i centrum"gäller i första hand: människor som trivs i sitt jobb, som upplever arbetetsåsom någonting positivt, som upplever att jobbet är någonting centralt itiUvaron, någonting som man längtar till när man vaknar, som mantrivs med och som man lämnar som en sund och balanserad människa ochinte utsliten och utstressad. Betydelsefullt för trivseln i arbetet är enligt väruppfattning framför aUt medinflytandet för de enskilda anställda på denenskilda arbetsplatsen, men vi betonar också starkt kopplingen meUanmedinflytande och medansvar. ArbetsmUjöfrågorna hänger mycket nära samman med en radandra sektorer av samhällelig verksamhet. Den yttre miljön diskuteras ofta itermer som i det väsentliga överensstämmer med dem som vi använder i mängaarbetsmUjösammanhang. Det är uppenbart att åtgärder som förbättrar den yttremUjön ibland leder till problem med arbetsmiljön. Där kan det finnasmotsättningar som måste uppmärksammas. Arbetsdemokratin pä olika nivåer är, som jag antyddetidigare, ett verksamt medel för att skapa bättre arbetsmUjö.Arbetsmarknadspolitik, regionalpohtik och näringspohtik måste utformas medhänsyn till arbetsmUjön. Ett lönsamt näringsliv skapar naturligtvis i och försig resurser för snabbare reformer på området än om vi har en långsamutveckling av lönsamheten i näringslivet. Målsättningen för och styrningen avden tekniska utveckhngen är av grundläggande betydelse förarbetsmUjöförbättringar, liksom självfallet också sociologisk och psykologiskforskning. Den här exemplifieringen visar hur många kontaktytor medandra samhäUsverksamheter som arbetsmiljöproblemen har och hur betydelsefulltdet då är med en pohtiskt medveten samordning och prioritering av En faktor i detta sammanhang som jag personligen fästerstort avseende vid är att i vårt komphcerade samhälle allt fler människor fårsvårigheter att anpassa sig. De blir i viss mening handikappade. Här uppstår dåett omänskhgt växelspel meUan förslitning och rehabUitering. Detta omänskligaväxelspel mäste vi bryta, och för det har aUa människor i och utanförarbetslivet ett stort ansvar. Det är alldeles klart att ett väsenthgt instrument för enbättre arbetsmUjö är en omvandling av arbetslivets villkor mera genereUt. Möjhghettill variation och arbetstiUfredsställelse i jobbet, möjlighet till socialakontakter med arbetskamrater även under själva arbetet är emeUertid någontingsom t. ex. i modern processindustri ofta försväras. En annan form förorganisation av arbetet på den enskUda arbetsplatsen är självstyrande grupper,där man kan pröva ohka arbetsuppgifter för att få en bättre helhetsbild av denegna uppgiften i produktionssammanhanget. Företagshälsovården är också en väsentlig punkt ireformarbetet. Där är det naturligtvis oerhört betydelsefuUt att de anställdapå ohka arbetsställen i ett företag, i ett statligt verk får ett klartinflytande över företagshälsovårdsfrågorna. Detta kan ske genom att manutnyttjar något befintligt medinflytandeorgan. är här ettmycket intressant alternativ. De grundläggande värderingar som hgger bakommitt resonemang är i betydande utsträckning gemensamma för aUa partier.Socialministerns inledningsanförande tolkade jag som baserat på sammavärderingar. Men den pohtiska ambitionen att förverkliga målsättningarnavarierar. Bättre arbetsmiljö handlar ju om poUtik, om en av de viktigastepolitiska frågorna. Den bedömningen ligger bakom krav attarbetsmUjöutredningen skaU kompletteras med pohtiker, göras parlamentarisk. Dehär frågorna är för viktiga för att överlåtas tiU experter. Experterna kan juinte avväga hur stora resurser som bör avdelas för just den här sektorn detär en politisk prioritering. Därför måste den politiska prioriteringen komma inredan på ett tidigt stadium i arbetet. Utveckhngen när det gäller t. ex. arbetsolycksfaU har integått tillräckligt snabbt i önskad riktning. Nuläget i fräga om organisation ochresurser för tillsyn och rådgivning är inte tillfredsställande. Satsningarnahar kommit sent. delbetänkande är här talande. Enligtdess visserhgen nu två är gamla siffror var det av deregistrerade arbetsstäUena med minst 50 anställda som hade skyddskommitté.Lagstiftningen föreskrev då tiUbaka att skyddskommitté skallfinnas pä dessa arbetsställen. Om detta skrev utredningen; "Även medbeaktande av anförda felkällor är det anmärkningsvärt att andelen arbetsställenmed skyddskommitté i gruppen 50-99 arbetstagare är mindre än enfjärdedel." Liknande brister finns avseende förekomsten avskyddsombud. Brister i statistiken är en av felkällorna. Symtomatiskt för debristande satsningarna är kanske att man inte ens med säkerhet vet hur dåligefterlevnaden av arbetarskyddslagen är. Resurserna för tillsyn och rådgivningvar länge helt undermåliga. "De makthavande i finansdeparte- Åtgärder för bättre arbetsmiljö Åtgärder för bättre arbetsmiljö mentet haralltid pratat på skyddet för den mänskhga arbetskraften. Det är ettstyvmoderligt behandlat område med låg status." Detta bittra omdömefällde dåvarande generaldirektör i en tidningsintervju inför sinavgång från posten som chef för arbetarskyddsverket för några är sedan. har snabba åtgärder vidtagits, ofta åtgärder somfolkpartiet har föreslagit men fått awisade i . Det ytterstaansvaret för att bristerna kunnat bestå faUer givetvis på regeringen, som längeinte ens säg tUl att den mjuka lagstiftning som finns och som skall skärpashar efterlevts. Den nu aktuella propositionen 130 om bättre arbetsmUjö ärinte särskilt kontroversieU. Den torde i allt väsentligt bifaUas av en enhälhgriksdag. Förslagen är konstruktiva och välmotiverade, de har bara dröjt förlänge. Med de förväntningar på arbetsmiljöutredningen som socialdemokraternahar byggt upp är arbetsmUjöutredningens första delbetänkande och propositioneninte överväldigande. Ändå representerar propositionen en väsentlig reform det finns anledning att ge socialministern en eloge för det sätt på vilket hanhar drivit fram frågan snabbt inför årets valrörelse och för det sätt på vUkethan i översiktliga termer har redovisat de grundläggande värderingar som vienligt min uppfattning i huvudsak är överens om. Diskussionen i utskottets betänkande har i storutsträckning kommit att handla om alla de motionsyrkanden som går längre, somrepresenterar en högre pohtisk ambitionsnivå än den regeringen ochsocialdemokraterna i utskottet de är i vissa faU följsamma nästan intill detskrattretandes gräns har velat nå upp tiU. Frän oppositionspartiernas sidahar vi velat göra principuttalanden, principdeklarationer, men vi har här möttett motstånd. Det finns klara skUlnader meUan socialdemokrater ochfolkpartister t. ex. när det gäller en samlad målsättning för arbetsmUjön ochmedinflytande för de anställda. är berett att redan nu i principansluta sig tUl mera långtgående målsättningar, medan socialdemokraternaawaktar expertutredningar och inte redovisar principuppfattningar i aUadelfrågor. Låt mig redovisa några av de krav av olika dignitet somfolkpartiet för fram. Vi vet att somliga av dessa frågor är på väg att lösas andra får vi fortsätta att driva ett tag till. Bättre rapportering av olycksfaU och skador och bättrestatistik. Statistiken är ett instrument i ett informationssystem som fåreffekt när det gäUer de förebyggande insatserna. Där finns väsentliginformation att hämta, och där finns mycket av uppgifter att plocka fram för deförebyggande insatserna. Utbyggt tekniskt skyddsarbete, förebyggande skyddsarbeten- som ju alltid blir billigare än att rätta till i efterhand. Skärpt kontroU av kemiska ämnen. Pä sikt kravet på denomvända bevisbördan när det gäller ämnens farlighet. Bullerbekämpningen bör enligt vår uppfattning ges förtur.Som mål pä kort sikt mäste uppsättas att ingen skall behöva riskera hörselskadorgenom sitt arbete. Ökad uppmärksamhet på förekomsten av infraljud och ultraljud.Målsättningen skall inte vara att sätta hörselskydd på jobbarna, utan att göradet möjligt för dem att ta av sig skydden utan att riskera skador. Normer ochriktvärden för buUer- och föroreningsnivåer. Förprövning ur arbetsmUjösynpunkt av vissa typer avarbetsplatser i något mer långtgående utsträckning än den som propositionenredovisar och framför allt med en för de enskilda företagen förenkladadministrativ hantering. Flera arbetsmUjömoment i utbUdningen av tekniker,ekonomer, medicinare ja, alla yrkesgrupper som har med arbetsmiljöer attgöra. Utbyggd forskning, förbättrad information, utbyggdföretagshälsovård, medinflytande, medbestämmande och medansvar för deanställda på aUa nivåer. som huvudansvarigt organ förarbetsmiljöfrågorna med beslutanderätt över arbetsmiljöinvesteringarna och egnabudgetmedel kan göra företagsnämnden till ett ännu mer verksamt instrument förde anställdas medinflytande än det är. En begränsning av kontinuerligt skiftarbete, ersättning avackordslön med tidlön, flexibel arbetstid och fler deltidsarbeten. Detta är några av de punkter vi tagit upp och som vifäster stort avseende vid. Jag skall, herr talman, något htet kommentera några av de31 reservationerna i utskottsbetänkandet. När det gäller det fortsatta reformarbetet påarbetsmUjöområdet anser vi att det är väsentligt att utredningens direktivutökas, så att man i utredningen kan arbeta med hela det perspektiv sominnefattar även långtgående målsättningsfrägor och samhällsekonomiska aspekteroch så att man framför allt kan analysera de kontaktytor gentemot andrasektorer som jag tidigare beskrev. Det här förutsätter enligt vår uppfattningatt arbetsmUjöutredningen görs parlamentarisk, att man får en politiskprioritering redan i utredningsarbetet. Vid det arbete i utredningen som pågår fäster vi stortavseende vid att man ger förtur åt frågorna om bättre kontroll av kemiska ämneni arbetsmUjön och om effektivare lagstiftning mot buller. Socialministernsuttalande i inledningsanförandet innebär ett visst tillmötesgående av detkravet. Bland de ofta förbisedda styrinstrumenten i samhället är de ekonomiska.Alltför ofta är t. ex. statsbidragsregler och villkor vid långivning urstatliga fonder slumpmässiga. Här kan vi målmedvetet använda ekonomiskastyrinstrument. Vi fär inte fränhända oss de viktiga instrumenten när detgäller att styra utvecklingen mot en bättre arbetsmiljö. Här anser vi att detär motiverat med särskilda stimulansåtgärder för att snabbt komma till rättamed existerande arbetsmiljöproblem. Vi viU här jämställaarbetsmarknadspolitiska, näringspohtiska och arbets-miljöpohtiska bedömningarnär det gäller angelägenheten av t. ex. om-och nybyggnad avproduktionsanläggningar. Som jag har sagt fäster vi stor betydelse vid ettverkligt medbestämmande får de anställda i frågor som rör arbetsmiljön i vidbemärkelse. Därmed avser jag både de anställda som grupp och som enskUdamänniskor. Vi vill att här gör ett principuttalande om Åtgärder för bättre arbetsmiljö Åtgärder för bättre arbetsmiljö att denkommande arbetsmiljölagen skall garantera de anställda en position jämställdmed arbetsgivarens i vad avser det reeUa inflytandet över arbetsmiljön i vidmening. Här vin jag på nytt betona att frågan om huvudansvaret förarbetsmUjön lägges på företagsnämnderna, som dä mäste ges en beslutanderätt iarbetsmUjöfrågor. torde framför aUt när det gällerföretagshälsovården snabbt kunna bh en lämplig huvudman hksom huvudman ocksåför skyddskommittéernas verksamhet. När det gäller utbildningsfrågorna vet vi att ganskamycket just nu håller på att hända på många ohka håll. Det som enhgt våruppfattning här behövs är en övergripande och samordnande översyn avutbildningen pä aUa nivåer i fräga om både den aUmänna grundutbildningen ochden specialutbUdning som är inriktad på arbetsmUjöfrågor. En viktig del av tUlsynen av arbetsmiljöförhållandena, somredan i dag ligger pä kommunerna, kommer i än större utsträckningatt läggas på dem. Det är därför betydelsefuUt att man redan nu gör ettprinciputtalande om att kommunernas kostnader för den kommunala tillsynen skaUtäckas med statsbidrag. Det innebär en klar garanti för att snabbaförbättringar kommer till stånd ute på fältet. Detta överensstämmer med vad LOuttalat i sitt remissyttrande över arbetsmiljöutredningens betänkande. Härmåste vi ha klart för oss att en kommun utarbetar sin budget för ett kommandeår att dä vi tar ställning tiU den nya lagstiftningenbudgeten i stort sett är faststäUd. Det medför väldiga svårigheter förkommunerna att snabbt göra de insatser som är angelägna. Ett principuttalandeom kostnadstäckning med statsbidrag skulle innebära att kommunerna snabbare äneljest kan göra de angelägna satsningarna. En fråga som ensamt fär driva gäller ettprincipbeslut om obligatorisk företagshälsovård. Det stär alldeles klart attvid den breda remiss, som arbetsmUjöutredningens betänkande blev föremål för,tillmättes frågan om obligatorisk företagshälsovård stor betydelse. Därförvill vi att ett principbeslut skall fattas om obhgatorisk företagshälsovård ochatt det skaU kombineras med en tidplan, som är ägnad att medföra en snabbutbyggnad av företagshälsovården. I ett speciellt sammanhang vill vi också peka på hurstaten kan styra UtveckUngen. Som upphandlare av maskiner, fordon och annanteknisk utrustning kan staten i egenskap av köpare i sina specifikationer tillleverantörerna ställa krav exempelvis på dämpning av buller. Därigenom kanstaten tvinga fram en bättre teknik på detta område. Det här är ettverkningsfullt sätt att styra den tekniska utvecklingen, och det utgör ettstyrinstrument som man inte får försumma att använda. Folkpartirepresentanterna i utskottet pläderar för detta ireservationen 31,1 vilken emellertid insmugit sig ett litet fel som bör rättastUl . En Uten detalj, som har uppmärksammats av folkpartisternai utskottet i ett särskilt yttrande, är frågan om enmansbetjäning pånormalgodståg och expressgodståg. Folkpartirepresentanterna förutsätter att denfrågan skyndsamt prövas av arbetsmiljöutredningen under dess fortsatta arbete.Det här är ju inte bara en arbetsmiljöfråga utan också en Mycket mer vore att säga i detta ärende, menjag skall inskränka mig tiU de anförda synpunkterna och ber att få yrka bifaUtiU reservationerna 1, 3, 5, 6, 18, 19, 21, 22, 23, 25, 26 och 31. Åtgärder för bättre arbetsmiljö De förslag avseende arbetsmUjön som vi nu haratt ta ställning tUl grundas pä arbetsmUjöutredningens första betänkande.Huvudpunkterna i förslaget gäUer förbättrad utbUdning för skyddsombud ochutökning av skyddsombudens befogenheter, regler för skyddskommittéernasverksamhet, skärpta regler om förhandsprövning av arbetslokaler, samordning avansvaret vid gemensamma arbetsställen, förbättrad offentlig tillsyn ochförstärkning av arbetarskyddsfondens resurser. Det är förslag som vi från moderata samhngspartiet hälsarmed tiUfredsstäUelse. Men det gäller också att lagstiftningen fullföljs ochinte bara blir tomma ord. Därför är det viktigt att skyddsombuden och defackliga organisationerna får ett större ansvar, som också föreslås. Mensamtidigt stäUer lagstiftningen större krav på den pohtik som förs pä andraområden. Om vi inte beaktar produktionens villkor, finns det kanske interesurser att förbättra de anställdas villkor. Det är en princip som vi måstefölja. Kring det allra mesta i de föreliggande förslagen har vi iutskottet nått fuU enighet. Trots det finns ett stort antal reservationer,föranledda av yrkanden i motioner, som väckts antingen med anledning avpropositionen eller som väckts under den aUmänna motionstiden och som nubehandlas. Det stora antalet reservationer skall inte ses som att vi är oense iden stora frågan om det behövs en bättre arbetsmiljö eUer inte. Jag ärövertygad om att alla är ense om målet en bättre arbetsmUjö men när detgäUer bästa sättet att nä detta mål skiljer sig uppfattningarna ibland.Beträffande det fortsatta reformarbetet pä arbetsmiljöområdet finns en gemensamborgerhg reservation, nr I.