prot · FW0954 · 1973-12-31 00:00:00 — Efter en ingående beredning inomkommunikationsdepartementet och sedan överenskommelse med länslandsting hade träffats om bidrag till bl. a. kostnaden för projekteringenmeddelade Kungl. Maj:t föreskrifter för del fortsattautrednings- och projekteringsarbetet, avseende stationsbyggnaden. a. att arbetet skulle bedrivas i huvudsaklig överensstämmelse medde förut- sättningarsom hade angivits i verkets byggnadsprogram och med beaktande, som jag sadeförut, av vad Arlandagruppen 70 hade anfört i fråga om vissa möjligakostnadsbesparande åtgärder. Kort tid därefter jag talar alltså nu om kontaktades av en arkitektgrupp som hade utarbetatöversiktligt förslag till annan utformning av stationsbyggnaden, det s. k.runda huset. Efter ett antal kontakter med departementet och uppvaktningar hosmig i ärendet inkom arkitektgruppen med skrivelse, i vilken manhemställde att rundahusförslaget skulle läggas till grund för genomförandeeller, om det presenterade materialet inte ansågs tillräckligt, att förslagetskulle få föras fram till förhandlingsstadiet. Yttrande i ärendet angående det s. k. rundahusförslagetavgavs av luftfartsverket i samråd med . TUl detyttrandet fogades bl. a. en inom SAS utarbetad promemoria. Lägg märke till,ärade kammarledamöter, att fram till i diskussionen haringen, förrän jag nu gör det, nämnt den roll som SAS har i detta spel!Luftfartsverket och och var starkt kritiska motrundahusförslaget. Det framgick bl. a. av att luftfartsverket och byggnadsstyrelsenhade fäst avgörande betydelse redan vid det förhållandet attrundahusalternativet var ofördelaktigt från driftkostnads-synpunkt. Verken fanndet, som man uttryckte det, "ostridigt att personalökningen skulle bUminst 80 personer jämfört med det av luftfartsverket utarbetadeförslaget". Rundahusförslaget visade inte upp sådana fördelar att dessauppvägde kravet på ökad personal. SAS ansåg för sin del att förslaget påväsentliga punkter var, som man sade, helt oacceptabelt. Med hänsyn därtill ochtill resultatet av ytterligare beredning inom mitt departement, innefattande ensamlad funktionell och ekonomisk värdering av rundahusalternativet, lämnadeKungl. Maj:t i beslut arkitektgruppens skrivelse utan åtgärd. Jag vill, fru talman, om den av luftfartsverket framtagnamodellen alltså det alternativ som har framlagts framhålla att dettillgodoser alla rimliga servicekrav till godtagbara anläggnings- ochdriftkostnader -detta som motvikt mot vad nu anförde i samma fråga.Förslaget har föregåtts av omfattande utredningar i vilka ingått studier -märkväl! av befintliga och planerade stationsbyggnader på ett stort antalflygplatser runt om i världen. Jag kommer strax tillbaka till den delen,eftersom ville göra gällande att fingeralternativen skulle varapå väg att spela ut sin roll runt om i världen, medan rundahusprincipen däremotskulle vara på något slags segertåg ute i världen. Det förslag vi nu fastnat för bygger på en väl beprövadinternationellt accepterad princip som anpassats till Ariandastrafikförhållanden och till geografiska förutsättningar. Det val somhar träffats om utformningen av stationsbyggnad för utrikes trafikinnebär naturligtvis inte någon bindning till en viss principiell utformning avstationsbyggnader över huvud taget - detta sagt med hänvisning till vad fruEriksson i anförde om att här skulle finnas någon form av totallåsning i allt tänkande som har att göra med flygplatser ochderas utformning. Så är naturligtvis icke fallet. Utrikesterm inalen på samt , m. m. Utrikesterminalen på samt , m. m. Vad vi diskuterar här är utrikesterminal.Utformningen av andra stationsbyggnader får avgöras med utgångspunkt frånomständigheterna i varje särskilt fall. Omständigheter som påverkarutformningen av stationsanläggningar är bl. a. flygtrafikens karaktär, andelentermi-nerande trafik respektive transittrafik, transfertrafik, fördelningen påinrikes- respektive utrikestrafik, flygtrafikens omfattnmg, flygbolagens,tullens, polismyndigheternas expeditions- och kontrollrutiner och mycket annat. Det är viktigt att vi i sådana här frågor drarerfarenheter av lärdomar som vunnits i andra länder. Så sker också genom attluftfartsverket som en naturlig del av sin verksamhet fortlöpande studerarbefintliga flygplatser, studerar flygplatsprojekt, sammanträffar medspecialister i olika länder som planerar och sköter driften av flygplatsernaoch sköter trafiken. I konkreta projekt som t. ex. skett i Ärlandafalletanlitar luftfartsverket naturligtvis också internationell expertis påkonsultbasis. I luftfartsverkets prövning har alltså våra tvåfackmyndigheter på området deltagit, luftfartsverket och byggnadsstyrelsen.Verken har i sin tur nära samarbetat med den största kunden på nämligenSAS. Jag vill framhålla att det är naturligt för mig att fästa den allrastörsta vikt vid vad fackmyndigheterna säger. skall äga ochdriva byggnaden och det har då ett krav på sig att låta byggnaden få en sådanutformning att den på bästa möjliga sätt tillgodoser servicekraven från olikanyttjare, dvs. passagerarna och de myndigheter och företag som skall bedrivaverksamhet inom anläggningen, främst flygbolagen, luftfartsverket, polisen ochtullen som jag tidigare sade. måste det ske på ett sätt som medför delägsta kostnaderna. Anläggningen skall kunna förräntas. Kostnaderna föranläggningen hksom luftfartsverkets övriga driftkostnader måste täckas genomintäkter som verket får genom avgifter lagda på flygtrafiken och andra nyttjareav verkets tjänster. Det är viktigt att hålla också detta i minnet vidbedömningen av verkets förslag och Kungl. Men en viktig intressent i sammanhanget är naturligtvisflygföretagen, som får bära huvudbördan av de ekonomiska konsekvenserna avluftfartsverkets olika åtgärder. Mot den bakgrunden, fru talman, är det alltsåav särskild betydelse att huvudintressenterna luftfartsverket ochflygbolagen, i det här fallet närmast företrädda av SAS funnit att det avluftfartsverket förordade alternativet är den klart bästa lösningen på Arlandasterminalbyggnadsbehov. Man avvisar det s. k. rundahusaUerna-tivet som mindrefunktionellt och - vilket är det viktigaste alltför dyrt i drift. Vill herrClarkson för , om han nu betvivlar luftfartsverkets ochbyggnadsstyrelsens kompetens, på samma sätt omyndigförklara SAS, som har sinverksamhet förlagagd tUl ? Skall inte de om någon vara måna om attförsöka få det bästa möjliga utbytet när rnan skall köpa tjänster? Skulle SASpå grund av någon för mig helt obekant lust att slösa med pengarna kunna tänkasförorda ett alternativ ute på , som ur deras synpunkt skulle vara mindreekonomiskt fördelaktigt? Jag skulle känna SAS dåligt, om så vore fallet. Delförefaller mig som om de som här talar för runda huset tyvärr inte brytt sig om att sätta sig in i vad den av luftfartsverket förordade lösningenpå egentligen innebär. gjorde det mycket enkelt för sig när hanskulle tala om nackdelarna av luftfartsverkets alternativ, som också är Kungl.Maj:ts förslag. Då fanns det bara negativa sidor. Här skedde t. o. m. denkoppling mellan fingeralternativet på och exempelvis som jagför länge sedan trodde att vi skulle ha hört . Hur länge får enosanning fladdra omkring i luften utan att infångas och definitivt förpassastill något annat ställe? Men är fortfarande i gott sällskap närhan gör sådana här jämförelser som den mellan blivandefingeralternativ och . Jämförelsen blir inte mer sann för det. Det finnsfortfarande arkitekter och pressfolk som liksom kopplar sammanlikheten mellan det som skulle komma på och . Jag skall nu ta upp det igen till den verkan det hava kan.Det är inte så att Arlandaterminalen blir något nytt . Detkarakteristiska för luftfartsverkets alternativ är att man eftersträvat atthålla gångavstånden så korta som möjligt. Det har skett genom att flygplanenställs upp genom nos-in-principen och genom att flygplanen placeras runt fingertoppen.Samtidigt har man gjort fingrarna så att säga självförsörjande genom att ditförlägga utrikes- eller transithallar med vad därtill hör av kafeterior,taxfree shops och andra butiker, hygienutrymmen, vilrum osv. Därigenom harfingrarna blivit bredare än normalt är fallet vid liknande lösningar. 1 det förslag som är fastlagt blir fingrarna maximaltca och . Som jämförelse kan jag då nämna attpå har de två äldsta fingrarna en längd av ;det nya fingret inklusive förbindelsegången med ruUande trottoar har en längdav . Det skall alltså ställas mot det maximala mått som kan komma ifråga vid , nämligen . Jag tycker det är rent ut sagt vårdslöst att i endiskussion av den här karaktären medvetet, för det måste det vara, göra sådanahär felaktiga jämförelser. Det kan inte finnas någon annan förklaring än genom siffror, som verkar imponerande, i sin negativism skall försöka vändabort blicken från vad som är riktigt. Jag reagerar starkt mot ett sådant sättatt göra jämförelser. Samma jämförelser gjordes nämligen , ochnu skriver vi snart . Låt mig också, fru talman, ytterligare något beröra fråganom del runda huset. Det sägs att ibland, när man nu bygger nya stationsbyggnaderpå utländska flygplatser, sker det efter rundahusprincipen. Också dettakonstaterande bemötte jag , men förvisso kanske man bör kommenteradet en gång till. anförde här en del exempel. Jag hörde intealla, men i den utredning som har föregått förslaget om Arlandaterminalen harman undersökt alla exempel som är värda att undersöka. Jag kan bara nämna attstationsbyggnaden på - för att nu börja någonstans och PanAmericans ursprungliga, numera helt ombyggda byggnad på Kennedyflygplatsenvisserligen har vissa drag gemensamma med rundahusförslaget men är omkring tioår gamla. 1 fråga om kan jag nämna att enligt uppgifter erfarenheterna av den runda Utrikesterm inalen på samt , tn.m. Utrikesterm inalen på samt , m. m. terminalanläggningenvarit så dåliga att några nya sådana byggnader inte planeras när anläggningenskall byggas ut. terminal på Kennedyflygplatsen är heltombyggd. De övriga terminalanläggningar som kan tänkas och som kanske ocksånämndes här - jag tror att angavs men jag vet inte om nämndes har visserligen rund form men är planerade efter helt andra principer än detrundahus-förslag som vi här diskuterar. Jag har, fru talman, studerat ritningar över ett antalunder senare tid byggda eller planerade stationsbyggnader på större flygplatserpå olika håll i världen. 1 intet fall har byggnaderna utförts efter en principsom Uknar runda huset. Det åligger att bevisa att så skulle varafallet. Det förekommer visserligen anläggningar med rund form men med en heltannan uppbyggnad. Ett exempel är ' nya flygplats som tas i bruk1974 och vilkens terminalbyggnad väl är den som kommer rundahusförslagetnärmast. Den har dock en annan uppbyggnad, bl. a. vad gällervägtrafikanläggningen som inte tillåts gå inuti byggnaden, vilket ju föreslåshär, utan som i så att säga klättrar utanpå i en spiral runt byggnaden. Detär intressant att notera att nästa terminalbyggnad som planeras att tas i brukdär nere över huvud taget inte blir rund, vUket de ursprungligaplanerna förutsatte, utan rektangulär till formen. Man håller alltså tvärtom,, redan på att lära om. Det finns ett par andra anläggningar av rund typ. Jag villminnas att nämnde anläggningen i , som togs i bruk somras. Den är av samma typ som den i , som jag nämnde tidigare.Dessa anläggningar skiljer sig fullständigt från det förslag som herr. Clarksonhär talar om. De är nämligen av s. k. hnjär typ, i princip liknandeinrikesterminalen på men givetvis med andra dimensioner som avolika skäl, bl. a. med hänsyn till vägförings-problem, böjts av i mer ellermindre runda former. 1 dessa fall får man en terminal som formas till en storcirkel bestående av en förhållandevis smal huskropp. Cirkeln är helt öppen imitten där marktrafiken rör sig eller kan parkera. Det finns inte tillstymmelsetill verklig likhet med det förslag som här talar om. Den genomgång av olika byggda eller planeradeanläggningar som jag gjort visar i stället att den vanligast förekommandelösningen är av den typ som vi nu stannat för, dvs. med en centralbyggnadvarifrån pirar eller fingrar går ut, runt vilka flygplanen ställs upp. Jag kan nämna några exempel. Den nya byggnaden påDUsseldorfs flygplats, färdig , den nya byggnaden på , färdig1971, den nya byggnaden på , färdig 1970, och den nyastationsanläggningen på , färdig 1972, har centralkropparfrän vilka går ut korridorer fram till satelliter vid vilka flygplanen ståruppställda - alltså i princip fingrar med flygplanen samlade vid fingertopparna.Stationsbyggnaden på Tokyos nya flygplats, färdig ,. har utförts enligtliknande princip. Jag skall inte hålla i gång med det här sålänge till. Men här har man talat om en rad fördelar med rundahusalternativet.Alla de fördelarna har redovisats av förslagsställarna i nästan likalydandetermer under vår och myndigheternas behandling av ärendet. luftfartsverketsoch analys av rundahusalternativet och jämförelsen medfingeralternativet kan jag väl få nämna att verken har visat hur gångavståndenför passagerarna i båda alternativen är ganska lika, men det är fleravertikalförflyttningar i runda huset, vilket gör det sämre från framför allt dehandikappades synpunkt. Passagerarna har också svårare att orientera sig i detrunda huset. Tillfarten till runda huset går i tunnel underflygplansplattformen och ansluter till två rundfarter och angöringsgator somvardera är långa. De är dessutom helt inneslutna ibyggnaden. Det torde inte ens med mycket avanceradeventilationsanordningar vara möjligt att åstadkomma en godtagbar miljö för denpersonal som får sin arbetsplats nere i dessa rundfarter. Detta som en precismotsatt uppfattning till vad här gör gällande när det gällerarbetsmiljön för dem som skall vara där. Jag hävdar bestämt mot bakgrund av deundersökningar som har skett att det blir icke en godtagbar miljö för demänniskor som skall arbete i dessa gator, som ligger heltinneslutna och under markytan. För att bemanna expeditioner, kontroller,ramporganisation och annat krävs, som jag sagt förut, minst 80 årsanställdamera i det runda huset. Rundahusanläggningen är dessutom i vissa delarunderdimensionerad, och skall man kompensera det bhr det dyrare att bygga om änfingeralternativet. Vid jämförelsen har bedömningen av runda huset skett efterdess huvuddrag, och jämförelsen har visat att det runda huset totalt sett integer några fördelar framför det alternativ som vi fastnat för. Jag tror, fru talman, att det sedan finns bara en sak atttillägga men en viktig sådan. Arbetet med nya stationsanläggning harnu pågått . Alla ansträngningar görs för att få fram den längeönskade nya stationsbyggnaden. Om det skall kunna ske enligt planerna, dvs. attanläggningen skall kunna tas i bruk , måste arbetet få bedrivassom det nu pågår och inte ytterligare splittras på diskussioner och analyser avandra tänkbara lösningar. Med risk för att bli missförstådd vill jag säga attjag hoppas verkligen innerligt att luftfartsverket och byggande organ nu skallfå den absolut nödvändiga arbetsron. Det är nödvändigt också med hänsyn tillden flygande allmänheten, som i hög grad blir lidande redan genom deförseningar som har uppstått fram till . Vi må ha vilken uppfattning vi vill i de härfrågorna. Vi lär inte kunna enas efter den här diskussionen. Men kvar står ändåatt alla som tänker utnyttja väntar på den nya stationsbyggnaden. I dendebatt som pågått om har man ofta fått höra frågan, och jagfår höra den oftare och oftare: Blir detta aldrig färdigt ? Skallinte vi här i , som vill vara så framträdande på alla möjliga områden iövrigt, under de år som återstår av lyckas visa ettsvenskt ansikte utåt när det gäller en internationell flygplats? Jag vill gärna sluta med att säga följande: Den som efterde redogörelser jag har lämnat i kammaren han må sedantycka att vi borde ha varit ännu grundligare när vi prövade de här Utrikesterminalen på A rlanda satn t Brom m a flygpla ts,m. Utrikesterm inalen på samt , m.tn. alternativen fortfarande insisterar på att det skall ges möjlighet att lägga fram nyaförslagshandlingar, nya alternativ, påtar sig ett oerhört stort ansvar för denframtida flygtrafiken i detta land. Han kommer att få möta en opinion som vihittills trots allt har besparats som kommer att säga: har ni bestämt erför att vi aldrig skall få en internationell flygplats av någon riktigkaraktär! De två , kanske fyra fem, som skulle tillkomma ytterligare omvi skulle ge möjlighet att lägga fram nya alternativ skulle det kan jagförsäkra och övriga som deltar i denna diskussion varaförödande för svenskt flyg och i första hand för svenskt internationellt flyg. HerrCLARKSON (m) kort genmäle: Kort genmäle varar, som kammarens ledamötervet, . Jag har alltså endast dessa på mig attbemöta det mycket långa anförande som statsrådet höll. Jag har inte velat misstänkliggöra, och gjorde det inteheller med min beskrivning, någon instans eller något verk. Statsrådetsbeskrivning innehöll inte heller någonting som gjorde det troligt att det fannsnågonting att misstänkliggöra. Men grundfelet är att man inte har låtitförslaget om runda huset utarbetas så långt att det utgör tUlräckligt underlagför en saklig och objektiv bedömning. Vad statsrådet än säger bestriderjag att man på departementet haft chans all genomarbeta det förslaget på detsättet. Statsrådet talade om SAS i detta fall och att det intenämnts. Jag nämnde SAS, men jag gick runt SAS därför att jag tycker att SAS påsitt sätt är vilket statsrådet bekräftade part i målet. SAS är ettföretag som jag personligen är stor vän av, och jag anser att SAS skall ha allaförmåner av objektiv karaktär som det kan få i sin konkurrens med andraflygbolag. Men det finns en konkurrensförmån som SAS inte får ha, statsrådetNorling, nämligen att låta passagerarnas bekvämlighet och behandlingeftersättas. Jag är inte säker på att SAS har alla flygbolag bakom signär företaget säger att det vill ha fingeralternativet och inte runda huset.Jag har i alla fall tagit del av en skrivelse från ett flygföretag, där detheter att runda huset är mycket intressant och mycket gynnsamt. Jag har hörtatt de övriga flygbolagen åtminstone inte är eniga om att sluta upp vid i detta fall. Hur det än är så får naturligtvis SAS, genom att ärSAS:s huvudterminal i , med fingeralternativet vissa konkurrensfördelarframför andra jag tänker då på placeringen utmed fingrarna. Den internationella expertisen har jag också hört talas ommen inte sett mycket av. Statsrådet talade om , Han höll med mig om att detär ett skräckexempel, men sade att den nya terminalen på inte skullebli sådan. Han påstod att jag angav felaktiga jämförelsetal. Jag erkänner attde nästan kilometerlånga gångarna i Kastrupterminalen inte återfinns i den nutänkta nya Arlandaterminalen, men gångarna är i alla fall ungefär 320 meterfrån fingerspets till fingerspets den additionen klarar vi väl båda? mot de65 meter som är förmånligast i runda huset. Runda huset är en innovation, statsrådet . Förslagetkanske är unikt i sitt slag, och det borde därför ges stöd. Det kunde ha bliviten svensk exportvara. Statsrådet säger att runda huset är handikappovänligt.Det är väl värre för de handikappade att ta sig fram långa avstånd horisontelltän att åka hissar vertikalt! Jag tänker på bekvämligheten för passagerarna ochinte på flygbolagen när jag agerar för runda huset, , i (s) kort genmäle: Det var intressant att statsrådet i dagerkände att de rundahusmodeller som han tidigare dömde ut inte var av den typsom det här är fråga om. Det är alldeles riktigt; detta är det kompakta rundahuset, och det har en helt annan konstruktion. Sedan tycker jag nog att det var litet ojust att på slutettala så mycket om att nu skall SAS - eller ellerluftfartsverket - få arbetsro. Vem har stört dess arbetsro? Och vem harfördröjt bygget i ? Det kan inte vara rundahusprojektet, som enligt herrNorling presenterades så sent som , som har fördröjt hela företagetså . Det var väl att ta till för mycket! Man bör kunna diskutera lugnt isådana här frågor. Jag anser fortfarande att det hade varit lyckligt om dettaprojekt blivit prövat, men jag inser att det inte blir det. Då hakar jag migfast vid vad statsrådet litet tidigare tillkännagav, att därmed har man inteför aU framtid tagit ställning mot en konstruktion av denna sort. Jag hoppasatt den vid ett annat tillfälle blir prövad i så god tid att man hinner se allafördelar och inte avfärdar förslaget därför att det är ont om tid. Utrikesterminalen på samt , m. m. HerrMELLQVIST (s); Efter det anförande som statsrådet harhållit och de inlägg som följt därefter skall jag vad gäller själva Arlandafatta mig ganska kort och i huvudsak uppehålla mig vid utskottets synpunkter påutbyggnadsplanerna. Jag går helt förbi de diskussioner som har förts mellan deansvariga myndigheterna och den arkitektgrupp som har kommit in i bilden. Arkitektgruppen har faktiskt med en aktivitet som mansällan möter på alla sätt försökt beskriva sina synpunkter på den här frågan,och självfallet har ingen velat förmena arkitekterna den rätten. Vi har inomutskottet haft förmånen att få träffa arkitektgruppen. Tiden var kanske i knappastelaget, men gruppen hade också möjlighet att mera individuellt träffaföreträdare för trafikutskottet. Det har förts fram en massa material som skulle bevisarunda husets överlägsenhet gentemot det s, k, fingerhusalternativet, som deansvariga myndigheterna har fört fram och som Kungl, Maj:t har tagit ställningför. Kanske man också har slagit över när det gäller att försöka bevisa rundahusets förträfflighet gentemot fingerhuset. har med bilderförsökt illustrera det förträffliga rundahusalternativet. Han har inte lyckatsatt klara utskottet på samma sätt som han nu hoppas klara kammaren. 15 ledamöter är det ju endast två som har stannat för tanken pårunda huset och fört fram den i en reservation, 7 protokoll 1973. Utrikesterm inalen på samt , m. m. Nog har det förekommit litet av överslag när man har talatom förträffligheten i det runda huset. Jag har redan nämnt att arkitektfirmansom sådan har gjort det med en bravur som kanske är ganska enastående, mensjälvfallet ligger det inom de rättigheter som tillkommer en förslagsställareatt plädera för det som man tycker vara rätt och rimligt i sammanhanget. Statsrådet har hänvisat till vad SAS, alltså denstörsta kunden på , har framfört. Jag skulle bara vilja haka på detgenom att referera några synpunkter som har framkommit vid de många diskussionersom har förts kring de här alternativen. En av direktörerna i flygbolaget sadevid ett tillfälle att man fann det "otänkbart att man i dagens läge medkrav på god arbetshygien skall erbjuda personal lokaler med risker förkoloxidförgiftning och utan tillgång till dagsljus, R-alter-nativet medför frånbörjan en mängd krav på tekniska lösningar för att tillgodose de krav man i dagaccepterat för en god arbetsmiljö," Det skulle kunna anföras flera liknande citat just frånföreträdare för den personal söm skall ha sitt arbete förlagt till det tänktahuset. Man blir väl litet konfunderad, för att inte säga ledsen,av de överord som ibland har fällts i den här debatten. Det finns en tidningsom heter Skandinavisk arkitektur- . Den har haft enganska uppmärksammad ledare, vars innehåll i stort sett sammanfaUer med desynpunkter som här gjort sig till talesman för. Där sägs bl, a,så här: "skall fattas ett viktigtbeslut som kommer att få stor betydelse för flygtrafikens framtida utveckling iSverige, Det är beslutet om fortsatta utbyggnad. Ni kanske blirförvånad och höjer på ögonbrynen. Har inte ett sådant beslut redan blivitfattat? har i denna viktiga fråga blivit satt ur spel och med allamedel blivit hindrad från att agera. Man har kunnat agera pro forma, men intede facto. inflytande tycks i detta fall endast vara en formalitetoch inte någonting reellt. Är detta lösa påståenden? Ändå kan jag endast skrivahälften av vad jag vill. Detta uppenbara maktmygel.