prot · FW0962 · 1973-12-31 00:00:00 — Till vill jag säga när det gäller Studsvikalt atomforskningsrådel har fått ett belopp motsvarande det som tidigare gavstill medicinska forskningsrådet och naturvetenskapliga forskningsrådet fördessa uppgifter. påslår atl utskottets prioriteringar inle ärgenomlänk-ta. Våra prioriteringar är kanske andra än '. Men deegna prioriteringarna behöver inle aUlid vara mer genomtänkta än andras. Delkan ju hända all den som har en annan uppfattning än också hartänkt igenom saken, faslän prioriteringarna blivit annorlunda. Slutligen vill jag bara säga att till inlägghar jag i del här sammanhanget ingen kommentar atl göra. Jag ber alt få yrka bifall tUl utskottels hemställan underpunkten 2, Alomforskning. Eftersom jag har fått direkta frågor skalljag väl säga 22 några ord på den här punkten. Jag vill först stryka under vad i Barkarbynu sade: utbildningsutskott är enigt i den här frågan. Del finnsinga delade meningar inom utskottet om ställningstagandet till regeringensförslag rörande atomforskningsrådel. I vad gäller de tre frågor som i Malmöriktade till mig, så vill jag först säga all bedömningen av hur stort beloppfusionsforskningen skall få görs av forskarna själva i rådet.Självklart kommer forskarna i rådet atl beakta del uttalande som görs iutskoltsbetänkandet. Där sägs klart ifrån all rUcsdagen, hksom regeringen,anser att bör ligga så långt framme som möjligt när det gällerfusionsforskningen. Men vi skall ha klart för oss atl den forskning det härgäller ännu så länge är en ren grundforskning. Ingen forskare i världen vethuruvida de många ansträngningar som görs runt om i världen lederlUl praktiska resultat. Därför är det, och i ,något tidigt att koppla in denna forskningsfråga i en diskussion om vårenergipolitik. Vi håller så gott vi kan kunskapsnivån uppe och flyttar frampositionerna undan för undan. Men det är ännu åtskilliga år till den dag då mankan föra in denna forsknings resultat i form av praktiskt realiserbara projekti vår energipolitik. Jag kan upplysa kammaren om atl inom den allra närmasteliden kommer resonemang från svensk och europeisk sida att föras om ell ökatsamarbete inom fusionsforskningen. Slutligen: Jag kan inle se all del lUl följd avregeringens förslag lUl anslagsutveckling på något sätt skulle föreligga enskUlnad mellan den situation som råder och den som rådde 1971 i fråga omkonsekvenserna för annan forskning som lyder under atområdel. den 5 aprU 1973 1 fråga om allforskning gäUer alt man på förhand inle kan säga om den kommer att ge någolresultat, men förmodligen kommer vi alt få höra att tekniken alltidkan lösa de problem som man ger sig in på atl lösa. Del kommer då alt gälla denslutliga lösningen på avfallshanteringsproblemel när det gäller alt la hand omdet radioakliva avfallet från kärnkraftverken. Inte heller här vel forskarna , om det är möjligt att lösa detta problem, men regeringen är helt inriktadpå alt det skall kunna lösas och beviljar hur myckel bidrag som helst därtill.Fusionsforskningen skulle eventuellt kunna vara ett alternativ tillkärnkraftverken, och det är egendomligt att man håller en så viktig forskningpå sparlåga. Statsrådet sade inledningsvis altulskoltel varit enigt. Jag vill därför upprepa mitt beklagande av att manuppenbarligen inom utskottet inle tillräckligt har observerat frågans vikt. Del är i delta sammanhang meningslöst all tvista om vaddepartementet har ställt i utsikt. har sin mening, ochflertalet svenska forskare har sin, och jag är benägen.all anse forskarnas varaden mest plausibla. Under alla förhållanden slår det klart att atområdelskostnader har stigit väsentligt för såväl som för den 5 aprU 1973 forskningslaboratorieti StudsvUc men även för andra projekt. En del av dessa kostnadsökningar är atthänföra lUl lönebikostnader, andra till kursändringar för atl ta några exempel.Resultatet blir atl rådets anslag lUl svensk forskning sjunker under den nivåsom vi hade anledning all räkna med vid riksdagsbehandlingen . Del är dettaförhållande jag har velat slå fast och som jag har reagerat mot. Efter vad vi hört vUl jag bara säga attden som i är ansvarig för forskningen inte verkar vara särskiltintresserad av grundforskning. Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs på bifaU till dels utskottetshemställan, dels motionen nr 170 av och samt motionen nr703 av och i motsvarande del, och förklarades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vUl att kammaren bifaller UtbUdningsutskotletshemställan i betänkandetnr 10 punkten 2 mom. 1 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifaUit motionen nr 170 av och herr samt motionen nr 703 av och i Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåfru begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: i (c) anmälde att han avsett attrösta ja men av misstag nedtryckt nej-knappen. Propositioner gavs på bifall tiU dels utskottetshemställan, dels motionen nr 703 av och imotsvarande del, och förklarades den förra propositionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändesföljande voteringsproposition: Den somvUl att kammaren bifaller utbildningsutskottets hemstäUan i betänkandetnr 10 punkten 2 mom. 2 röstar ja, den det ejvUl röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifaUit motionen nr 703 av och herrFiskesjö i motsvarande del. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Utskottets hemställan bifölls. Maj:t hade under punkten E54 (s. 426427) föreslagit att tUl /74 anvisa ett förslagsanslag av . I detta sammanhang hade behandlats motionerna 1973:353 av herrar iStockholm (c) och i (c), 1973:457 av m. fl. (fp)i vad avsåg hemstäUan att skuUe 1. lUl Institutetför social forskning för /74 anvisa etl i förhållande lUl Kungl.Maj:ts förslag med förhöjt förslagsanslag av , 2. som sin meningge Kungl. Maj :t tUl känna vad som i motionen anförts angåendevälfärdsforskningen, 1973:701 av m. fl. (c)vari hemställts att hos Kungl. Maj:t skulle anhålla om tiUsällande aven parlamentarisk beredning under medverkan av kvalificerade forskare meduppgift att utarbeta ell syslem för kontinuerlig välfärdsforskning i vårt landsamt 1973:713 av m. fl. (fp) vari hemställts attriksdagen hos Kungl, Maj:t begärde alt en parlamentarisk utredning tillsattesskyndsamt för all utreda hur etl syslem för framlida välfärdsbedömningar skulleutformas i , inle minst i fråga om behovet av regelbundet återkommandeundersökningar. 1. alt riksdagenskulle avslå motionen 1973:353, 2. att riksdagenbeträffande en särskUd beredning m. m. för välfärdsforskning skulle avslåmotionen 1973:457 i denna del samt motionerna 1973:701 och 1973:713, 3. all riksdagenmed bifall till propositionen 1973:1 och med avslag den 5 aprU 1973 påmotionen 1973:457 i denna del till /74 anvisade ett förslagsanslag avi . 1. beträffande en särskildberedning för välfärdsforskning av herrar (), i (c). (), Nordstrandh (m), Elmstedt (c) och i Skärstad (c) samt () som ansett atl utskottet under 2 bort hemställa, att som sin mening gav Kungl. Maj:t till kännavad reservanterna i anledning av motionerna 1973:457, 1973:701 och 1973 713anfört, 2. beträffande medel förforsknings- och utvecklingsarbete av herrar () och () som ansett att utskottet under 3 bort hemstäUa, att i anledning av propositionen 1973:1 och medbifall tUl motionen 1973:457 i denna del till InstUutel för social forskningför /74 anvisade ett förslagsanslag av . Det är självfallet en truism all påslå attkunskap om verkligheten är en första förutsättning för atl kunna gripa in ochförändra verkligheten. Det är likaså en truism atl påstå atl vår kunskap omverkligheten är ofullständig och bristfäUig. Delta gäller inle minst frågor somrör sociala förhållanden. Dessa är ofta utomordentligt svåråtkomliga ochsvårgripbara. Inte minst arbetet inom låginkomstutredningen har visat delta. Demätmetoder som forskningen förfogar över är exempelvis bristfälliga. Del ärdärför angeläget atl man söker utveckla metoder för mätning av de faktorer somingår i vad vi betraktar som mänsklig välfärd, t. ex. sysselsättning, hälsa,kunskap, utbUdning och ekonomi. Vi vel vidare alt förhållandena förändras snabbt i vårtsamhälle och alt gjorda undersökningar därför snabbi bhr föråldrade. Deltamotiverar också en ökad satsning på välfärdsforskning. Ännu etl motiv för en sådan metodutveckling och en sådanforskning är nödvändigheten av alt undersöka i vad mån de reformer som beslutasoch genomförs - ofta med betydande ekonomiska satsningar - leder till deeftersträvade resultaten. Reformmetodiken i vårt land karakteriseras ju av attstatsmakternas beslut föregås av myckel grundliga utredningar ochundersökningar men att uppföljningen ofta är bristfällig eller obefintlig. Detfinns därför all anledning all skaffa instrument för uppföljningsstudier ochatl genomföra sådana. Välfärdsforskning är ett relativt nytt begrepp. Det ärdärför inle särskilt märkligt atl del är ett ganska oklart och mångtydigt begrepp.Det är därför nödvändigt all själva begreppet välfärd blir föremål för analysför att en verklighetsnära och relevant forskning om de samhällsförhållandensom den berör skall bli meningsfull. Det är angeläget alt man ger begreppet envid innebörd och inte begränsar det till enbart materiell standard. Vi har från folkpartiels sida i anslutning till förslag i rapporten Forskningom välfärden och dess fördelning i föreslagit att det inrättas enberedning för välfärdsforskning med representanter för statistiskacentralbyrån, för , för forskning inom andraområden samt för de politiska partierna. Etl sådant organ skulle fungera sområdgivande organ när det gäller frågor rörande välfärds- ochlevnadsnivåforskning. majoritet har inte tillstyrkt dennaanordning. Vi anser det vara väsentligt atl inle minst pohlikerna redan frånbörjan kommer in i den beslutsprocess som gäller forskningsprogram inom dennasektor. Delta är för övrigt en strävan som går igen i andra forskningspoliliskasammanhang. Jag yrkardärför bifall till reservationen 1. För alt denna forskning skall komma i gång utan dröjsmåloch för atl den skall kunna bedrivas effektivt krävs ekonomiska resurser.Universitelskanslersämbetet har föreslagit att särskilda medel skall anvisastill för dessa uppgifter. Från sida har vi menat all detta ärnödvändigt. Denna forskning är nämligen ytterligt angelägen. Vi har därför i enparlimolion krävt all anslaget skall höjas i enlighet med UKÄ:s framställning,dvs. Utskottsmajoritelen har tyvärr gått på enkärvare linje. Jag yrkar bifall liU reservationen 2, som innebär all etlanslag bevihas med till . Det kan, herr talman, i anslutning till den debatt somnyligen har förts beträffande anslag till fusionsforskning vara frestande altframföra några reflexioner beträffande anslagsbeviljningen i stort tillforskning. RUcsdagen har alldeles bevihal tillnaturvetenskapliga forskningsrådet. Vi har beviljat drygt 24 miljoner tillatomforskning, 25 miljoner till europeiskt samarbete inom kärnforskning, 2,7miljoner tUl . Om man summerar detta såfinner man alt den samlade satsningen på atomforskning ändå rör sig om drygt 51mihoner. får 62 miljoner. Därtill kommeranslag till . Bara forskningsrådenunder får således 113 miljoner. Om man sammanställer detta med atl samhällsvetenskapligaforskningsrådet får 12 miljoner och humanistiska forskningsrådet 10,8 mihoner,så finner man all den samhällsvetenskapliga eller humanistiska forskningen ivårt land inte har fått några stora bitar av den kaka som finns. I går presenterade humanistiska forskningsrådet enundersökningsrapport som visar att den humanistiska forskningen i vårt landmåste betraktas som svältfödd. Jag tycker det finns anledning atl peka på dettaförhållande i anslutning till delta lilla anslag som äskas till den socialaforskningen och den tidigare diskussionen om anslagen till atom- ochfusionsforskning. den 5 aprU 1973 HerrJOHANSSON i Skärstad (c): I utbildningsulskottets betänkande nr 10behandlas flera motioner. 1 en av dessa, nr 701 av m. fl.,hemstäUs att Maj:t anhåller om tillsättande av en parlamentarisk beredning undermedverkan av kvalificerade forskare med uppgift att utarbeta ell system förkontinuerlig välfärdsforskning i vårt land. Ämnet vi behandlar är mycket intressant och viktigt. Ävenom ulskottsmajoriteten har avstyrkt motionen kommer välfärdsforskningen attinta en myckel central plals när del gäller all utforma morgondagens samhälle.Jag vill återge några av de synpunkter som vi har anfört i vår motion då vikrävt en sådan beredning. En strävan efler atl skapa välfärd för människorna ingårsom en beståndsdel i de flesta politiska överväganden och kan sägaskarakterisera den politiska verksamheten på alla nivåer. Betraktat mot dennabakgrund är del förvånande all så litet gjorts hitintills för att utvecklainstrument för alt mäta välfärd och därigenom få ett bättre bedömningsunderlaginnan förslag framställs och åtgärder beslutas och vidtas. Även instrumentenför atl i efterhand utvärdera resultatet av vidtagna åtgärder ivälfärdsskapande syfte är bristfälligt utvecklade. En av orsakerna till all en förtroendeklyfta iblanduppslår mellan människor och dem som av dessa valts all besätta de olikasamhällsuppdragen kan förmodas vara alt de senare, som i allmänhet har allfatta besluten, gör detta på bristfälligt underlag i fråga om beslutensvälfärdspoliliska konsekvenser. Detta beror på att välfärd i beslutsprocessenhar kommit atl bli ell begrepp i huvudsak knutet till det ekonomiska systemetoch därför mätts och uttryckts i dess termer. Den enskUde däremot upplevervälfärden som ett kvalitativt begrepp med begränsad anknytning till delekonomiska systemet. Vi kan finna exempel på detta från det regionalpolitiskaområdet. Omflyttningen av människor har .vägletts av ekonomiska beräkningar,som understundom pekat på ökad välfärd för den enskilde medan vederbörande pågrund av omätbara sociala och miljömässiga förändringar upplever omflyttningensom en välfärdsförsämring. i uppbyggnaden av vårt nuvarandesamhälle då del främst gällde att övervinna en påtaglig materiell nöd kan delförmodas ha rått en större samstämmighet mellan nationalinkomstens tillväxt ochmänniskornas upplevelse av stigande välfärd. När den ekonomiska tillväxtendärför kräver allt större insatser från de enskilda människorna, med den däravföljande psykiska och fysiska förslitningen, upplevs inte på samma sätt någolstörre samband mellan nationalinkomst och välfärd. Delsamma torde vara falletåtminstone på lång sikt då tillväxten i ekonomin sker till priset av förstördmiljö och uttömmande av naturresurser. Nationalinkomsten uppdelad i per capita-inkomst har ocksåden allvarliga bristen all den ej förmår åskådliggöra inkomstens fördelningmellan olika grupper av människor. Många människor får aldrig del av den stigandevälfärden, men vi saknar statistik som till fuUo förmåråskådliggöra delta. tillsattes efler beslut av och arbetade fram till den då den upplöstes. Därmedkunde endast en del av de synnerligen ambitiösa uppgifterna enligt direktivenfrån 1965 fullföljas. I ell slutbetänkande planerade utredningen att konstrueramodeller för alt förklara samhället från både individens och myndigheternassynpunkt samt alt analysera styrprocesserna bakom den sociala förändringen. Av stort värde var emellertid det kartläggningsarbete somutredningen slutförde. Det skapade goda förutsättningar för en konkretiseradoch mera realistisk jämlikhetsdebatt med direkt anknytning till den enskildamänniskans vardag, hennes hälsotillstånd, kostvanor, arbetsplatsförhållanden,faktiska arbetstider, hushållsarbete och dubbelarbete, bostadsförhållanden,uppväxtförhåUanden och social rörlighet, möjligheter att påverka sill eget liv,sysselsättning och arbetlöshet, inkomslulveckling osv, har gett ett gott underlag för enseriös debatt om sociala och ekonomiska klyftor i dagens ocheftertryckligt dementerat allt tal om att del endast återstår mindredetaljjusteringar för att del svenska välfärdssamhället skall vara färdigt,Inle minst gör utredningens material klart hur väsentliga prioriteringar inomreformverksamheten är . Tyvärr minskar utredningsarbetets värdegenom atl det ej fick slutföras, när det gäller all i framtida reformer angripaorsaken bakom bristerna i samhället och inte endast symtomen, har följts av en komplettering iform av ett förslag till vidareutveckling av arbetet Forskning om välfärden ochdess fördelning i , Inom pågår ell utvecklingsarbetemed målsättningen all skapa ett system för periodiskalevnadsnivåundersökningar. Inom del nyinrättade socialforskningsinstilutelpågår ell arbete för att utveckla detta forskningsområde. pågår således ett utvecklingsarbete påolika håll i vårt land. Delta arbete utföres dock inle under parlamentariskmedverkan. Behovet av nära samverkan mellan politiker och forskare ärspeciellt stort på jusl delta område med tanke på den nära anknytning som börfinnas mellan kartläggning av situationen och förslag till åtgärder för atlavhjälpa påvisade brister. Detta samband framhålles också i den rapport som denav tillkallade sakkunnige avlämnat. Vi vill mot bakgrund av vad som redovisats föreslå att enparlamentarisk beredning tillkallas för alt utarbeta ell syslem förkontinuerlig välfärdsforskning i vårt land. En väsentlig uppgift blir attsamordna det arbete som påbörjats inom SCB och bör undersökas i vad mån arbetet inom olika universitets- och forskningsinstitutionerkan inordnas i ett sådant system. Jag ber alt få yrka bifall till reservationen1 vid punkten 4. den 5 aprU 1973 HerrGUSTAFSSON i (s): Vid punkten 4, , finns två reservationer fogade. Den första är gemensam för de tre borgerligapartierna och rör en särskild beredning för välfärdsforskning. Utskottet har stött sitt avslagsyrkande i del häravseendet på huvudsakligen tre ting. För del första finns del en rapport.Forskning om välfärden och dess fördelning i , som efter remiss bereds iinrikesdepartementet. För del andra har nyligenstartat, och dess personbesättning är ännu inle fulltalig. I själva verketkommer den siste av de professorer som har tillsatts att träda i funktion den 1augusti 1973. För del tredje kan det erinras om utskottets betänkande nr 25 år1972, där möjligheter till debatt om forskningsinriktningen påvisas. Det verkade på som om han inle skulle hasärskilt stor tilltro till kompetensen hos den styrelse som finns , och det kanske kan vara värdefullt all erinrahonom och kammaren om hur den styrelsen är komponerad. Där finns företrädareför . , , ,, , , , och . Jag tycker att denkompositionen av styrelsen för borde borga föratt det är en kompetent församling som leder institutels verksamhet. På tal om politiker i sådana här beredningar kanske manskall erinra om vad vi sade i utbildningsutskottets betänkande nr 1972:"Utskottet, som vill ta fasta på detta uttalande i propositionen, ansersig kunna utgå från alt när institutets verksamhet närmare planlagtsfår en redogörelse härför som etl underlag för en debatt om forskningensinriktning m. Pohtiker bör alltså på grundval av rapporter diskuteraen eventuell fortsatt inriktning åt samma håll som tidigare eller en annaninriktning. I detta större sammanhang bör politiker komma in. Det är fullt rimligt att inte föregripa en beredning sompågår genom ställningstagande i . Del är också rimligt atl bli fulltaligt till sin personaluppsättning.Dessutom bör man nu låta den grupp av, enligt min mening, mycket kvalificeradeforskare som knutits till institutet åtminstone få någon lid på sig alltillsammans planlägga verksamheten. Det är inle så alldeles lätta frågor somvälfärdsforskningen sysslar med, om någon kanske tror del. Även om otålighetenär stor och önskan het atl del skall komma fram forskningsresultat somunderlag för politiskt beslutsfallande, får man väl ändå ge sig till tålsnågol. Del skall här inflikas atl de redan fungerande forskarna naturligtvis inte sitter och väntar på att enpersonalstyrka skall bli fulltahg utan självfallet arbetar med frågorna. Jagutgår från all reservanterna, liksom jag själv, inhämtat den kunskapen. Och dåtycker jag alt reservanternas krav här är ett uttryck för väl stor flåsighel. Man kan för övrigt just i anslutning till reservationen omsärskild beredning för välfärdsforskning, liksom också till förslag om ettpermanent organ för välfärdsforskning knutet till , ha anledning frågasig om det egentligen är så klokt med dessa extra arrangemang. Får inte därmedjusl den här forskningssektorn en ställning som är unik i förhållande tillandra forskningssektorer? Kan det inte i sin tur medföra attvälfärdsforskningen, som vi nu talar om och som är mycket viktig, fårförväntningar på sig, som inte är rimliga och som det blir svårt att leva upptill på kort lid? Slutligen kan man fråga sig varför jusl välfärdsforskarnaskall ha en speciell position i vår poUtiska struktur och i våra politiskabeslutsprocesser. Ja, herr talman, det var mest frågor, men jag tycker delär berättigat att ställa dem och fundera över dem. Jag är nämligen för egen delinte hka tvärsäker som reservanter och motionärer på den här punkten. Vad beträffar reservationen 2 vid punkten 4, därfolkpartiels representanter ensamma yrkar ytterligare i anslagtill , menar utskottet alt man inte när detgäller medelsanvisningen jusl nu bör höja den summa som Kungl. Jag kan fatta mig kort och här hänvisa till vad utskottet anfört ifråga om den pågående beredningen. Det tillägget kanske jag ändå skall göra atl del istatsverkspropositionen, bilaga 9, , under punkten B 2Statistiska centralbyrån, finns förslag från departementschefen alt en planeradprovundersökning rörande välfärden eller Levnadsförhållandena i samhälletskall ulföras , troligen , och att medel, ,beräknas för utvärdering av undersökningen under kommande budgetår. Det finnsockså ett tillägg om atl bör bedriva del arbetet isamråd med . Motionärerna och reservanternaborde enligt min mening vara tillfredsställda med detta. Jag ber att få yrka bifall till utskottetshemställan i betänkande nr 10 punkten 4. Under detta anförande övertog herrförste vice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. den 5 aprU 1973 HerrRICHARDSON (fp): Jag tror inte att del föreligger några delademeningar mellan majoriteten inom utskottet och reservanterna beträffande detangelägna i den här forskningen eller om att det är viktigt all representanterför det allmänna, för samhället, på olika sätt kommer in. Skillnaden gällernärmast på vilket sätt del här inflytandet skall komma till stånd. Situationenär den att vi har i verksamhet och att vi harstatistiska centralbyrån som är verksam med alt skaffa information och kunskapom de frågor som det här gäller. Delta är ett faktum. Vi anser att del är viktigt att , utan någonfördröjning, få en rådgivande beredning med den sammansättning som viföreslagit. i menar att vi har en styrelse med relativt bred sammansättning. Men vi har inte några representanter för de politiska partierna i denstyrelsen. Vi tycker all del är viktigt alt den här forskningen redan frånbörjan får en riklig inriktning. Det kan ju inte vara en bättre metod, anservi, alt i efterhand, sedan en viss tids erfarenhet vunnits, gå in och peka påvägar som vore riktigare. Vi vel atl flera av de här forskningsprojekten är mångåriga tre är ingen ovanlig tid. Det är svårt att finna någol forskningsområde som i så höggrad berör de samhälleliga problemen och den politiska verkligheten. Jag villgärna peka på det remissyttrande som LO avgav över en motion vid angående just välfärdsforskning. LO ansåg atl det var lämpligt att deltilltänkta utrednings- och metodutvecklingsarbetet leddes av parlamentariker.Därigenom skulle en bättre anknytning ske till behov av att kunnastyra utformningen av underlaget för samhällsplaneringen, ansåg LO. Det finns dessutom anledning att fästa uppmärksamheten vidden synpunkt som finns i den aktuella forskningsrapporten.