prot · FW09133 · 1973-12-31 00:00:00 — Detta hade ju också läst, men han hade ändåkommit fram tUl att det var oklart huruvida avsikten är att frågan om de s. k.tröskelbidragen skall behandlas vid den översyn som skall göras. Visst skaU dedet. Jag kanske också skaU nämna här, att i sitt remissvarsäger att man delar motionärernas uppfattning att alla organisationer somuppfyller gällande bestämmelser skall bedömas pä Ukartat sätt och fä likartademöjligheter till centralt stöd. Vi har också i betänkandet uttalat att företrädare förbidragsgivarna staten, landstingskommunema och kommunema bör vara med iöversynsarbetet, och då kommer givetvis denna fråga också att tas upp. Hurutfallet sedan blir av översynen kan naturligtvis ingen yttra sig om, menavsikten är alltså att även de problem som nämnt skall tas upp iden översyn som vi har föreslagit. Överläggningen var härmed slutad. Utskottets hemställan bifölls. Forskning rörande handstilar och deras inlärning § 9 Föredrogs betänkanden Nr 42 i anledning av motion angående den sexologiskaforskningen m. m. Nr 43 i anledning av motion om senareläggning avansökningstiden för intagning i gymnasieskolan Kammaren biföll vad utskottet i dessa betänkandenhemställt. § 10Forskning rörande handstilar och deras inlärning Föredrogs utbildningsutskottetsbetänkande nr 45 i anledning av motion om forskning rörande handstilar ochderas inlärning. I sitt betänkande nr 45 harutbildningsutskottet avstyrkt min motion nr 1331, Dä det inte finns vare signågon reservation eller något särskilt yttrande fogat vid betänkandet har jaginte för avsikt att nu StäUa något yrkande, men jag skulle vilja göra nägrakommentarer till betänkandet. Syftet med motionen har i första hand varit att fästauppmärksamheten på att skrivkunnigheten bland dagens skolbarn är mycketbristfäUig, Därför har jag ansett att åtgärder måste vidtas för att råda bot pådet förhållandet. Eftersom jag har haft möjhgheter att på nära håU ta del avresultat från de försöksmetoder som har prövats i ,har jag i motionen närmare belyst dessa resultat. Det finns desto störreanledning att göra det då alla uttalanden som gjorts om dessa försök har varituteslutande positiva. Jag har därför ansett det värdefullt att ta vara pådessa erfarenheter. Innan utskottet tagit ställning har motionen remitteratstill . Av SÖ;s svar kan utläsas att man 1959 tillsatte en kommittésom skulle syssla med välskrivningsproblematiken. Denna kommittéslutrapporterade , och då rekommenderades vidare forskning. Dettaresulterade i att SÖ uppdrog åt skolpsykologen att genomföra enundersökning. Denna blev klar pä . har tydligen SÖ kommit till samma slutsats somden jag anfört i motionen, nämligen att "skrivkunnigheten bland barnensynes ha avtagit på ett oroväckande sätt". Men dä tycker jag det är ganskahäpnadsväckande, när SÖ sedan skriver; "Med hänvisning till vad som ovananförts finner SÖ ej skäl föreligga för ytterligare forsknings-och försöksverksamhet." Borde inte SÖ ha kommit fram tiU en helt motsattslutsats, nämhgen att eftersom tillståndet är sä dåligt, måste kraftåtgärdersättas in? Och borde forskning och försöksverksamhet ha prioriterats istället för att slopas. Jag förstår att SÖ inte kan kritisera sig själv för vadman utträttat , men om SÖ har samma uppfattning som jag omskrivkunnigheten, så borde SÖ inte bara avfärda mina förslag med att de avser"tidigare, mycket föråldrade metoder". AUt är inte dåligt bara föratt det är gammalt, och allt är inte bra baraför att det är nytt. Jag tycker att vi har det mest vältaliga exempel pä mittpåstående när det gäUer välskrivrungen i våra skolor. Det är inte de använda metoderna som skall vara detprimära utan det resultat man kan uppnå. Skolan skall vara tiU för barnens skuUoch barnen inte för skolans skuU. i (s): Eftersom motionären inte har något yrkandekan jag fatta mig mycket kort på den här punkten. När ett enigt utskott föreslär avslag på motionen, skerdet bl. a. därför att det verkligen ligger ett ganska långvarigtutredningsarbete och en hel del forskning bakom skolöverstyrelsensföreskrifter. Men det sker även och kanske framför aUt pä grund avskolöverstyrelsens nyanserade yttrande. I det yttrandet visar styrelsen att manär väl medveten om att det fortfarande finns problem när det gällerundervisningen i handskrivning. Man är också beredd att successivt bevaka ochutvärdera den här verksamheten. Styrelsen avser vidare att revidera ochkomplettera anvisningarna aUteftersom man vinner erfarenheter av tUlämpningen. I den här handledningens förord uppmanar dessutomskolöverstyrelsen lärarna att komma in med synpunkter. Utskottet har vid sin behandling av denna fråga funrUt attskolöverstyrelsen är mycket lyhörd för synpunkter i detta ärende. Vi anserockså att här i mycket hög grad är problemmedveten. Men detta korta inlägg, herr talman, ber jag att få yrkabifall tUl utskottets hemställan. Överläggningen var härmed slutad. Utskottets hemställan bifölls. § 11 Föredrogs betänkanden Nr 19 i anledning av motion om befogenhet förtulltjänsteman att utfärda provisoriskt körförbud för lastbUar frän utlandet Nr 20 i anledning av motion om ett för hela riketgemensamt system för datumparkering Kammaren biföll vad utskottet i dessa betänkandenhemställt. Kon trollbesiktningen av brandfordon § 12 Kontrollbesiktningen av brandfordon Föredrogs trafikutskottets betänkande nr 21 i anledning avmotion angående kontrollbesiktningen av brandfordon. I detta betänkande behandlades motionen 1973:1349 av herrEnlund m. fl. (fp, c, m) vari föreslagits att hos Kungl. Maj:themställde om förslag till ändrade bestämmelser för kontrollbesiktning av brandfordoni enlighet med vad som anförts i motionen. Utskottethemställde att skuUe avslå motionen 1973:1349. Reservation hade avgivits av herrSeUgren (fp) som ansett att utskottet bort hemställa, att i anledning av motionen 1973:1349 som sinmening gav Kungl. Maj:t tUl känna vad reservanten anfört rörande den i motionenupptagna frågan om ändrade bestämmelser för kontrollbesiktning av brandfordon. HerrSELLGREN (fp); När är 1970 beslutade om utökadbesiktningsskyldighet för vissa utryckningsfordon, grundades det beslutetfrämst på behovet att skärpa tillsynen över ambulansfordonen. Upprepade olyckorpä grund av brister hos fordonen gav anledning till krav på kortaretidsintervaUer mellan besiktningarna. Ambulanstransporterna ställer höga kravpå såväl fordon som förare, och det råder nu liksom 1970, då fattadebeslutet om besiktning av ambulanserna var sjätte månad, fullständig enighet omden föreslagna åtgärden. Jag minns säkert inte fel när jag påstår att utökningen avbesiktnings-tvånget till att gälla även brandbilar kom med av bara farten ellerkanske som utfyllnad vi propositionens utskrivning i kanslihuset. Vid remissbehandlingenavstyrkte förslaget liksom , sombl. a. påpekade att några olyckor inte var kända, i -vUka brandfordon varitinblandade tUl följd av tekniskt fel på fordonen. Däremot framhölls ipropositionen att hade överkapacitetpä de flesta av sina besiktningsstationer. Den utökade besiktningsskyldighetenför brandbilar föreföll mera emanera från behovet att öka sysselsättningen hosSvensk än vara grundad pä olycksfallsstatistik, liknande den somredovisades för ambulansbilar. Av de remissvar som i är inhämtats med anledning avmotionen 1349 som behandlas framgår att tvä undersökningar gjortsbeträffande anmärkningsfrekvensen vid kontrollbesiktning av brandfordon. Denena undersökningen omfattade I 110 kontrollbesiktningar av 352 bUar inom fyralän i ohka delar av landet. Materialet omfattade tvä års besiktningar. Jämför man resultatet av den undersökningen med liknandeundersökning som gjorts beträffande lastbilar, visar det sig att brandbUarnasstandard är mycket högre än lastbilamas. Lät oss se på anmärkningsfrekvensen för de fyra viktigastedetaljerna. Det är de som berör färdbroms, parkeringsbroms, bromsledningar ochavgassystem. För lastbilar var anmärkningsfrekvensen på färdbroms ,för brandbilar 10,5, dvs. För parkeringsbroms 8 respektive 5,8procent, för bromsledningar och för avgassystemslutligen för lastbilar och för brandbilar. Den förhåUandevis höga siffran för brandbilarnasavgassystem beror i huvudsak på att avasledningen konstruerats som ejektor föratt evakuera luften ur frontpumparna i samband med start av pumpningen. Etthtet spjäU som behövs för detta ändamål kan pysa ut avgaser. Det är alltså inte fräga omkorrosion eller andra fel pä avgassystemet. Ser vi sedan på antalet förelägganden om ny besiktningeller körförbud, fär vi liknande utslag. Godkända bUar i procent utananmärkning; lastbUar 29 och brandbilar , godkända med påpekande:lastbilar 46, brandbilar . Underkända, innebärande föreläggande om nybesiktning eller körförbud; 24,5 för vanliga lastbilar, förbrandbilar. Om man tar antalet anmärkrungar per 100 besiktigadefordon, fär man siffran 195 för lastbilar och 88 för brandbilar. Det fanns också en mindre undersökning gjord av SvenskbUprovning som omfattade 93 brandbilar. Resultaten var där ungefär desamma. remissyttrande, som förefaller ha haftstort inflytande på utskottsmajoritetens stäUningstagande, innehåller ett påståendeatt långvarig uppställning av fordon kan resultera i fel, som innebär allvarhgfara för trafiksäkerheten. Då syftar man uppenbarligen på det förhållandet attbrandfordon har mycket kort mediansträcka och således står uppställdalånga tider. Genom den låga utnyttiandegra-den skulle korrosionsskador uppträdapå vitala delar såsom bromsledningar och bromssystem. Men den statistik jagvisar ger klart belägg för att sådana risker inte alls har den omfattning somSvensk velat göra gäUande. Den utredning jag utförhgt refererat har gjorts inomKommunförbundet, delvis i samverkan med . När sedan, som detframgår av betänkandet. framhåller att man inte kontroUeratatt materialet är representativt, kan misstanke uppstå att uppgifterna inteskulle anses vara relevanta. Om det yttrandet innebär misstro beträffandeKommunförbundets objektivitet, finner jag det mycket betänkUgt och allvarligt, isynnerhet om det dessutom påverkat bedömningen i dessa frågor. Jag vill också något beröra uppgiften frän såväl statenstrafiksäkerhetsverk som om att besiktning i storutsträckning sker pä fordonens stationeringsorter. Denna ordning har en mycketbegränsad omfattning. För det första har inte låtit meddelabrandkårerna om denna möjlighet, och därför körs än brandbilar 8-10 mUfrän små glesbygdsavdelningar tiU kontrollstationen i centralorten. För detandra är, enligt de begränsade erfarenheter som finns. Svensk bilprovningmycket obenägen att besiktiga fordonen pä deras stationeringsort medhänvisning till att man inte där pä ett tUlfredsställande sätt kan kontrollerabl. a. bromssystemet. TUl sist vill jag framhålla att det utökadebesiktningsåläggandet för kommunema innebär en kostnadsökning påuppskattningsvis . För dessa pengar fär man 15-20 nyabrandbilar. Min slutsats blir därför att det är bättre även fräntrafiksäkerhetssynpunkt, att kommunerna fär använda dessa pengar tiU attsnabbare förnya sin vagnpark än att tvingas till bevisligen onödigt tätakontrollbesiktningar. Med det anförda, herr talman, ber jag att fä yrka bifalltiU reservationen. HerrHJORTH (s); Motionen och reservationen i den här frågan,som har talat för, gär ut pä en ändring av bestämmelserna förkontrollbesiktning av brandfordon. Man anser, som framgick av , att införandet av besiktning var sjätte månad för dessa fordon ivissa fall lett till orimhga konsekvenser, och man viU alltså ha en återgångtiU det tidigare systemet med endast en besiktning per är. Även om statensbrandinspektion och givit motionärema råg i ryggentycker jag nog att argumenteringen till förmän för det förslaget är tämligenmager. Det kan först sägas att motionen, redan innan denbehandlats, till viss del har blivit tUlgodosedd då den utökadebesiktningsskyldigheten från den i är även gäller polisväsendetsutryckningsfordon. Likaså kan motionärema vara tillfredsstäUda med att ocksåfrån bestämmelserna ändrats så, att den utökade besiktningen förbrandväsendets del endast gäller motorfordon som betecknas som utryckningsfordonoch därjämte registrerade släpfordon som är inrättade eller uteslutande användsför brandväsendet och är försedda med beteckning härom. De orimliga konsekvenser som det talas om i reservationenskulle då vara och här har man åberopat vissa remissinstanser att dengenomsnittliga körsträckan för brandbilar är så kort och att fordonen befinnersig i så gott skick samt att det är en onödig och betungande utgift förkommunerna med denna utökade besiktning. Jag tycker nog dessa invändningarväger ganska lätt jämfört med det stora kravet på trafiksäkerhet. Denöverväldigande delen av trafikutskottets ledamöter har tagit starkt intryck avvad och Svensk bUprovning sagt i den här frågan.Trafiksäkerhetsverket kan för sin del inte finna att den omständigheten attmånga brandfordon har en kort årlig körsträcka skulle utgöra tUlräckhgt skälför att de inte skulle underkastas samma besiktningsskyldighet som övrigautryckningsfordon. Ett fordons trafiksäkerhet är ju inte enbart beroende pådess användning och körsträcka. Undersökningsresultaten visar tiU skillnadfrån de siffror som redogjorde för tvärtom att brandbUarna oftahar fel av betydelse för just trafiksäkerheten. nämnde kostnadsaspekten, men jag tror att vikan bortse från den i det här sammanhanget, för vetskapen om att ettutryckningsfordon är i bästa skick tycker jag är mycket mera värd änbesiktningskostnaden. En aldrig sä obetydlig olycka kan ju välla skador ochkostnader som vida överstiger vad den extra kontrollbesiktningen skullekosta. Jag yrkardärför, herr talman, bifall tiU utskottets förslag. HerrSELLGREN (fp); Det första sade var att deargument jag hade för bifall tUl reservationen var magra. Var och en i kammarensom lyssnade hörde inget som helst sakargument frän som motbevisadevad jag sagt. Hans anförande var inte ens magert det existerade ingaargument. ansåg att motionen delvis hade blivittillgodosedd genom bestämmelsen om att polisens utryckningsfordon också fallerunder den här förordningen och att fordon inom brandväsendet som inte var attbeteckna som utryckningsfordon var undantagna från skyldigheten att besiktigastvå gånger . Det är ett fåtal bUar, . Det gäller bara bilarsom används för besiktningsändamäl. Inga utryckningsfordon med tUlhörandesläpkärror är undantagna. Den där argumentationen kan vara mager tidigare vardet ingenting. När det gäller körsträcka och vad trafiksäkerhetsverketanfört i det avseendet har jag i min statistik påvisat att en bil inteförsämras påvisbart när den står stUla. Man kan befara att det uppstårkorrosionsskador på vitala delar såsom bromsledningar o. d., men den statistikjag visade bekräftade att man fått så goda värden att riskerna för att skadoruppkommer medan bilen står stilla inte kan anses vara påfallande stora. Sedan sade att det förekommit anmärkningar omfel av betydelse för trafiksäkerheten. Jag skuUe då vilja fråga: Vilka fel avbetydelse förekommer? Det som har påvisats från gäUde bl. a.avgassystemet, men då hade man bortsett från att avgassystemet på brandbilarnaär konstruerat så, att man kan fä avgasläckor genom det lilla spjäU jag taladeom. De anmärkningarna beror aUtså inte pä korrosion i avgassystemet med däravföljande risker. HerrHJORTH (s); Måhända var min argumentering mager, men detvar med hänsyn till den sena tidpunkten och av omtanke om kammarens ledamöter.Jag förutsätter också att kammarens ledamöter har läst trafikutskottetsbetänkande och framför aUt remissvaren från trafiksäkerhetsverket och Svenskbilprovning. Det är ju sä, , att den undersökning somSvensk gjort visar att det förekommer fel hos brandbilar. Jag villpåstå att dessa fordon ofta har brister av betydelse för trafiksäkerheten. Manundersökte 93 fordon . Därav fick mer än hälftenanmärkningar för olika slags bristfälligheter av betydelse förtrafiksäkerheten. Sedan kan man naturligtvis diskutera graden av dessa fel, menjag tycker att detta är ganska allvarligt. Vi skall komma ihåg att närmastföregående besiktning utfördes . Av dennaundersökning framgår att av fordonen uppvisade brister hosfärdbromsen och hos avgassystemet, ett förhällande som vUl förringa. Anmärkningarna på avgassystemet är i alla fall av ungefärsamma omfattning som när det gäller lastbilar och då har de som bekant enmycket längre årlig körsträcka. Jag tycker att man skall ställa högre krav påett utryckningsfordon av den här arten. Trots att det framhålls att brandfordonen värdas mycketomsorgsfullt har alltså dessa brister kunnat konstateras vid Svenskbilprovnings besiktningar. Olägenheten av att inställa sig vid bilprovningsstationenkan inte vara sä betungande. Man kan ju i vissa fall få göra besiktningen påfordonets stationeringsort. påstår att denna möjlighet inteskuUe vara känd. Jag tror dock inte heller att det är sä orimligt stort besvär attfara till en bilprovningsstation. Det måste vara säkrare att besiktiga fordonenvarje halvår. Då får man också tillfälle att köra dem nägon gång, även om detinte blir någon utryckning. Jag tycker fortfarande att trafiksäkerheten måste gå förei detta faU. Sedan får man ta de olägenheter och kostnader som är betingade avdetta. Det är nog bättre att man gör det än att man riskerar olyckor med deföljder detta kan fä. Jag skall inte trötta kammarens ledamötergenom en lång debatt med i denna fråga. Jag förstår att det ärsvårt att fä majoritet denna gäng för mitt yrkande. Jag vill bara konstateraatt det som nu har anfört återigen inte var något nytt utansammanföU med vad han sagt. Han har i inledningen av sitt senareanförande bekräftat att hans argumentering var mager, och det tycker jagräckeri detta sammanhang, herr talman! Ett förtydligande; med ordet"mager" menade jag "kortfattad". Jag tycker att det är förvånande att , som harrykte om sig att mycket grundligt sätta sig in i frågorna, inte närmare harstuderat och begrundat de synpunkter som bUinspektionen har kommit fram tUl.Jag tycker att dess rapport är mycket allvarlig och att man måste ta hänsyn tUlden. har ju behandlat en rad trafiksäkerhetsmotioner, ochhela utskottet har varit enigt om att se mycket allvarligt på dessa frågor. Jagvill påstå att det är en trafiksäkerhetsfrämjande angelägenhet att kammarenavslår motionen. Jag vidhåller mitt yrkande, herr talman! HerrSELLGREN (fp); Jag tackar för erkännandet vad avser mingrundlighet. Den egenskapen har jag försökt belägga genom den statistik jagredovisat i mitt första anförande, vilken klart visar brandbilarnasöverlägsenhet över andra fordon av samma art. Detta räcker för att demonstrerabåde den grundlighet varmed jag studerat denna fråga och att trafiksäkerhetsaspekternaär tUl fuUo tillgodosedda genom en ordning med en ärlig besiktning. Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs på bifall tUldels utskottets hemställan, dels reservationen av , och förklaradesden förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller trafikutskottets hemställan i betänkandetnr 21 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen av . Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet avkammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då begärderösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstning gavföljande resultat: Alkoholproblemet inom trafiken m. m. §13Alkoholproblemet inom trafiken m.m. Föredrogs trafikutskottetsbetänkande nr 22 i anledning av motioner rörande alkoholproblemet inom trafikenm. I trafikutskottets betänkande nr 22 behandlasbl. a. motion 259, vars yrkande var att skulle besluta att anhållahos Kungl. Maj:t att åtgärder initieras för att öka medvetandet om riskerna medalkohol i trafiken genom i första hand information och utbildning.Trafikutskottet avstyrker emeUertid motionen med motiveringen att nägonsärskild åtgärd frän sida i ämnet inte nu är påkallad, eftersommänga av de åtgärder som motionärerna föreslår redan nu är vidtagna ellerplanerade. Utskottets avstyrkande med tillhörande motivering är nägotförvånande med hänsyn till de remissyttranden som har kommit in. säger t. ex. i sitt yttrande att man anseratt det är angeläget att de brister i trafikutbildningsverksamheten som påtalasi motionen blir undanröjda. "Den utbildningsverksamhet om alkoholoch andra gifter som förekommer i körkortsutbildningen bör utökas. För övrigtbör sädan undervisning börja redan i skolans trafikutbildning innan de unga hartUlägnat sig alkoholvanor. Därigenom torde kunna utvecklas en naturliginställning att avstå från att köra motorfordon efter förtäring av alkohol,läkemedel eller andra ämnen som menligt påverkar förmågan till säkert framförandeav motorfordon." säger i sitt yttrande att det hargjort olika insatser på informationssidan. Man lovar också att ägna särskUduppmärksamhet ät undervisningen i alkoholfrågan vid trafikskolorna även om,som man säger, det är sä mänga moment som skaU ingå i denna undervisning attdet inte finns möjlighet att ägna speciellt mycken tid ät alkoholfrågan. erinrar i sitt betänkande om att frågan omalkohol och trafik, såsom framgått av trafiksäkerhetsverket yttrande, skallläggas in som huvudaktivitet , alltså om drygt ett är. För oss motionärer är det nägot svårt att förstå denpassiva inställning som trafikutskottets betänkande trots allt andas i den härfrågan. Man vet att alkoholpåverkade fordonsförare förekommer i 1030 procentav alla dödsolyckor. I dessa olyckor omkommer mellan 120 och 360 människorvarie år. Utgår man frän den låga siffran , betyder detalkoholpäverkan vid I 500 personskadeolyckor och ca 5 000 egendoms- A Ikoholproblemet inom trafiken m. m. Om vi skuUe drabbas av en naturkatastrof eller en sjukdomsepidemi somårligen skuUe kräva lika mänga offer, skulle reaktionen ha blivit annorlunda änvad den är inför trafikolyckorna och deras samband med alkoholen. Då hade visäkert inte nöjt oss med att påpeka att en stor informationskampanj skallsättas i gäng för att försöka lösa problemen, utan vi hade varitberedda att vidta omedelbara och kraftfulla åtgärder. Men som så ofta förrvisar de beslutande myndigheterna en helt oförklarhg passivitet och oförmågainför problem som hänger samman med alkoholmissbruk. Speciellt allvarligt är det också att de unga förarna ärså hårt belastade i statistiken över trafiknykterhetsbrott. Det visarytterligare på nödvändigheten av en gedigen grundutbildning i dessa frågor isamband med körkortsutbildningen. Personer i åldern 1 8-24 är svarade för entredjedel av aUa trafiknykterhetsbrott. Om grundutbUdningen hade fungerat somdet var tänkt så skulle ju några stora och specialinriktade informationskampanjerinte heller ha behövts. Vi vet också att risken för att den som kör bil berusadskall bli upptäckt är mycket liten. Det innebär att vi har en stor grupp doldrattonykterhet eller dolt rattfylleri. En holländsk forskare har t. ex. pekatpå att bara ungefär I promUle av alla trafiknykterhetsbrott under ett årupptäcktes. I en svensk undersökning ledd av visade det sig, dä manstäUde frågor om upplevd risk och kunskaper om riskerna, att förarna bedömderisken för att bli upptäckt för rattonykterhet till och förrattfylleri till . Bara hälften av förarna kände till gränsen förrattonykterhet på , och 20 trodde att gränsen var högre eller kändeinte tUl den alls. Vart femte faU av trafiknykterhetsbrott upptäcks i sambandmed en trafikolycka. greps i 19 000 personer som misstänktaför rattonykterhet. Det vi med motionen har velat peka på är att man inte ifortsättningen kan se förbi alkoholen som olycksorsak i trafiken. 1 det s. k.Sköldska trafiksäkerhetstestamentet fanns t. ex. inte med ett ord frågan omalkoholens roll för trafikolyckorna nämnd. Däremot talas det om varningsljus,stötfångare och andra tekniska detaljer. Det är ju helt klart att kampen mot alkoholen i trafikenmäste föras på många fronter. Den av förebådade kampanjen är utmärktoch bör stöttas upp pä alla sätt.