prot · FW0998 · 1973-12-31 00:00:00 — Maj:t skuUe anhålla om översyn av ABIndustrikredits och AB Företagskredits utläningsbestämmelser i enUghet med vadreservanterna anfört. 14. beträffande samordning av kreditstöd samt stärktsohditet för mindre och medelstora företag av herrar Regnéll (m), iÖrebro (fp), i (c), (), SjöneU (c), Hovhammar (m) ochGustafsson i (c) som ansett att utskottet under 15 bort hemställa, att med bifaU till motionen 1973:518 punkten 1hos Kungl. Maj:t skulle anhålla att förslag förelades riksdag om delsökad samordning av kreditstödet till mindre och medelstora företag, delsåtgärder för att stärka mindre och medelstora företags soliditet. 15. beträffande allmänt uttalande om näringspohtiken avherrar RegnéU (m) och Hovhammar (m) som ansett att utskottet under 16 bort hemställa, att med bifall till motionen 1973:1941 punkten B2 som sin mening gav Kungl. Maj:t till känna vad reservanterna anfört angåendenäringspoUtikens inriktning, 16. beträffande den regionalainriktningen av allmänna pensionsfon dens placeringar av herrar i (fp), i (c), (), SjöneU (c) och i (c) som ansett att utskottet under 17 bort hemstäUa, att med bifall till motionen 1973:990 hos Kungl.Maj;t skuUe anhålla om a) en analys avöverensstämmelsen mellan allmänna pensionsfondens hittillsvarandeplaceringspolitik och samhällsmälsättningama i regionalpolitiken i syfte atteliminera konfUkter dem emellan, b) åtgärder förkontinuerlig produktion av statistik frän regional fördelningssynpunkt överallmänna pensionsfondens kapitalplaceringar samt c) förslagangående sädana rikthnjer för aUmänna pensionsfondens utlåning tUl kommunernaoch näringslivet att långivningen kom att stå i överensstämmelse med de avstatsmakterna antagna regionalpolitiska målsättningarna, 17. beträffande äterlån tUlenskilda personer av herrar Regnéll (m) och Hovhammar (m) som ansett att utskottet under 18 bort hemställa, att med bifall tUl motionen 1973:1944 punkten 2hos Kungl. Maj:t skuUe anhålla om en utredning syftande till att skapa ettsystem för äterlån till enskilda personer i enhghet med vad reservanternaanfört, 18. beträffande löntagarsparande iföretagen av herrar RegnéU (m), i (fp), i (c), (), SjöneU (c). Hovhammar (m) och i (c) som ansett att utskottet under 19 bort hemställa, att i anledning av motionen 1973:820, motionen1973:829, motionen 1973:1470 punkten B 5, motionen 1973:1510, motionen1973:1942 punkten 7 och motionen 1973:1957 punkten 4 hos Kungl. Maj:t skulleanhålla om utredning rörande löntagarsparande i företagen i enhghet med vadreservanterna anfört. Allmänna pensionsfondens förvaltning, m. m. 19. beträffande arbetsdemokratiskt program av herrarAndersson i (fp) och () som ansett att utskottet under 20 borthemställa, att med bifall till motionen 1973:1942 punkten 8som sin mening gav Kungl. Maj:t tiU känna vad reservanterna anfört om ettprogram för insyn, inflytande och medbestämmande för de anställda, för bättrearbetsmUjö och förbättrad företagshälsovård. Allmänna pensionsfondens förvaltning, m. m. 20. beträffande aktieemissioner och vinstandelslån avherrar RegnéU (m), i (fp), i (c), (), SjöneU (c). Hovhammar (m) och i (c) som ansett attutskottet under 21 bort hemstäUa, att med bifall tUl motionen 1973:1470 punkten B6 hos Kungl. Maj;t skuUe anhålla att förslag förelades angående a)vinstandelslån, b) åtgärder för att stimulera nyemissioner. 21. beträffandesysselsättningspoUtiskt handhngsprogram av i (vpk) somansett att utskottet under 22 bort hemstäUa, att med bifall tUl motionen 1973:1472 hos Kungl.Maj:t begärde förslag tUl ett sysselsättningspolitiskt handhngsprogram ienhghet med vad reservanten anfört. TUl betänkandet hade fogats ett särskilt yttrande avherrar Regnéll (m), i (fp), () och Hovhammar (m). HerrGUSTAFSSON i (c): Den fråga som vi nu skall behandla är inte sädramatisk som man på vissa håll försökt framställa den. Att beteckna förslageti propositionen 97 som "den största socialiseringen genom tiderna",vilket några framträdande pohtiker gjort, är missriktad ambition och i sakfelaktigt. Behovet av riskvUligt kapital i näringslivet är på mängasätt belagt. TUlväxttakten inom den svenska industrin har under de senaste årenvarit OtUlfredsställande. Om man genom insatser från AP-fondernas medel kanhjälpa tUl att öka investeringstakten så är detta enligt mening högstvälmotiverat. Vi hade väl önskat att förslaget kunnat remissbe-handlas och attriksdagen därigenom fått synpunkter på förslaget från olika berörda parter.Detta hade varit önskvärt, inte minst mot bakgrunden av att finansministernfrångått utredningens, sä gott som enhälliga, förslag pä ett flertal punkter.Ätt näringsutskottet fått mycket knapp tid för behandlingen ger likaledesanledning tUl det uppskovsyrkande tUl höstsessionen som bl. a. centernförordat. är jag medveten om att detta yrkande faller och ämnar inte sökaframmana tragik utifrån detta förhåUande. I medvetande om att frågan alltså skall avgöras av dennavårriksdag vUl jag försöka ge en koncentrerad bild av hur ser på deföreslagna nya reglerna för AP-fondernas användande och av våraställningstaganden i näringsutskottet. Låt mig dock först få ge en bakgrundgenom att något beröra de orsakssammanhang som råder inom kapitalmarknaden. Näringslivet i vårt land har blivit alltmer centraliserat.Det finns en betydande maktkoncentration. Från såväl demokrati- someffektivitetssynpunkter är det angeläget att den nödvändiga tUlförelsen avAP-medel som riskkapital sker i decentraliserade former, som garanterar attcentralisering och maktkoncentration inte ökar. För försäkringsbolagenskapitalplacering gäller regler som garanterar decentralisering. Försäkringsbolagfår inte förvärva större andel aktier i svenskt aktiebolag än att röstetaletför aktierna utgör högst av röstetalet för samtliga aktier. I direktiven tUl kapitalmarknadsutredningenunderströk finansministern att utredningen borde pröva likartade regler förAP-fonden och försäkringsbolag, bl. a. när det gäller att i begränsadomfattning förvärva och äga aktier. har i sittbetänkande "Näringslivets försörjning med riskkapital frän allmännapensionsfonden" (SOU 1972:63) lagt fram ett sådant förslag. Enligt utredningsförslaget skulle riskvilligt kapital frånAP-fonden kanaliseras tUl näringslivet genom att det vid sidan av nuvarande tredelfonder inrättas en ny fristående fjärde delfond med rätt att placera medel iaktier i huvudsak i börsnoterade företag. Placeringarna skuUe ske inom en vissram som tiU en början skulle bestämmas tiU . Liksom i frågaom försäkringsbolagen skulle gälla att aktier i svenskt aktiebolag inte skullefå förvärvas tUl större antal än att röstetalet för aktierna utgör högst femprocent av röstetalet för samtliga aktier. Utredningen föreslog vidare attuppburna utdelningar på fjärde fondens placeringar skulle inlevereras tiU deövriga fonderna i proportion tUl dragningen i dessa. Härigenom skulle fjärdefonden bidra tUl pensioneringen, även om detta skedde på indirekt väg. fäste mycket stor vikt vid attriksdagen skuUe ges goda möjligheter tUl avgörande kontroll och insyn i frägaom AP-fondsmedlens användning som aktiekapital. Rambeloppet 500 miljonerkronor skuUe beslutas av , och framtida utvidgning av rambeloppetskulle kunna ske först efter beslut. Vidare föreslog utredningen attfjärde fonden skulle bli föremål för en århgen återkommande riksdagsbehandlingi fasta former. Förvaltnings- och revisionsberättelser skulle lämnas tillriksdagens behandling. Den årliga sakgranskningen skulle utföras av ett särskUtgranskningsorgan pä fem personer, varav fullmäktige i ochriksgäldskontoret, alltså egna verk, skulle få utse två ledamötervardera. Det var en utgångspunkt för kapitalmarknadsutredningensarbete att beslutsfunktionen pä kapitalmarknaden i vad gäller fördelningen avde finansiella resurserna på individueUa projekt eller företag inte skullekoncentreras alltför mycket. Utredningen konstaterade att koncentrationstendensernapå olika områden genom AP-fondens dominans redan är utomordentligt starka. Enutvidgning av användningen av AP-fondsmedel till att även omfatta ägarkapitalborde därför enligt utredningens mening inte fä leda tUl attcentraliseringsgraden ytterligare förstärktes. Placeringarna borde varken få leda till ökad centrahseringpå kapitalmarknaden eller innebära en ökad maktkoncentration. En mer omfattandeprocedur borde därför utvecklas för en återkommande granskning av fjiirdeAP-fondens verksamhet än den som tUlämpas för de tre andra delfonderna. Denna konstruktion har på väsentliga punkter förkastats avregeringen. Vi i anser att utredningsförslaget på ett bättre sätt änpropositionen är ägnat att tiäna syftet: säkerhet och trygghet förförsäkringstagarnas pengar samt angelägenheten att vitalisera värt näringsliv. Allmänna pensionsfondens förvaltning, m. m. 3 protokoll 1973. Allmänna pensionsfondens förvaltning, m. m. Vi har i ohka sammanhang understrukit nödvändigheten av ennäringspohtisk planering som ger riktlinjer för näringslivet en ramplaneringför ett decentraliserat näringsliv. Men detta syfte blir direkt motverkat genomden föreslagna maktkoncentrationen till fondstyrelsen och regeringen. I stäUetkrävs, såsom vi vid upprepade tillfällen framhäUit, ett näringspolitiskthandlingsprogram med som det beslutande organet. Beträffande förslaget om att medel ur allmännapensionsfonden intill skall kunna genom placering i bl. a.aktier tillföras näringslivet som riskvUligt kapital har vi inte någoninvändning. Men i motsats tUl propositionen anser vi att och interegeringen skaU ha att bestämma om eventueUt högre belopp. Det är enligt vårmening ofrånkomligt att beslut av den ekonomiska räckvidd som det här är frågaom mäste få träffas av . Vi avvisar därför i reservationen nr 4 a propositionens förslag och tillstyrker den lösning som anges i vår partimotion nr 1957 och somsammanfaller med den nämnda utredningens förslag. I reservationen nr 6 uttalar vi vårt beklagande av att denav kapitalmarknadsutredningen angivna 5-procentsspärren, som avsåg attgarantera decentrahserade former för fjärde fondstyrelsens aktieförväi-v, hartagits bort enligt propositionens förslag och att fonden på det här sättetbereds möjligheter att t. o. m. köpa upp aktiemajoriteten i vissa företag. Viavstyrker propositionen på den här punkten och tUlstyrker motionsyrkandet fråncentern att en bestämmelse om 5-procentsspärr skaU införas i reglementet. Beträffande återinvestering av avkastningen på aktier, sombehandlas i hemstäUan under punkten 7, har vi avgivit en reservation där viinstämmer i den kritik mot propositionen pä den här punkten som motionenframfört. Vi förordar att andra paragrafen i reglementet kompletteras med enbestämmelse rörande överföring av avkastningen av de av fjärde fondstyrelsenförvaltade medlen tUl de övriga fondstyrelserna enligt de förslag som framlagtsav kapitalmarknadsutredningen. När det gäller granskningen av aUmänna pensionsfondens nyaverksamhet instämmer vi, i reservationen nr 8, med partimotionen från centerni att det måste anses angeläget att fjärde fondstyrelsens verksamhet årligenblir föremål för granskning från sida. De former för dennagranskning som kapitalmarknadsutredningen förordade finns det enligtreservanternas uppfattning ingen anledning att a-wika från. Reservanterna hemställeraUtså att med bifaU tiU motionen 1957 i denna del beslutar om engranskning av här angiven typ. När det gäUer frågan om delegation av rösträtten förallmänna pensionsfondens aktier tiU representanter för de anställda harutskottet enigt i anledning av partimotion och en motion från vpkuttalat sig positivt och gjort en beställning till Kungl. I partimotion nr 1957 påyrkas att rösträtten förde aktier som förvaltas av fjärde fondstyrelsen skall delegeras tUl representanterför de anställda, valda av de anställdas organisationer på arbetsplatserna.Motionärerna framhåller att fondstyrelsen givetvis i det decentraliseradesystem som motionen föreslår mäste tUlerkännas ägarinflytande över sina aktieplaceringar,men anser att det i normalfaUet bör vara möjligt med en sådan delegation uttill fabriksgolvet som föresläs i motionen. Detta skulle ha positiv betydelseför såväl företagsdemokratin som möjligheterna att bättre anpassaföretagspolitiken efter varje enskUt företags speciella förhållanden. För såvitt i de här motionerna avses att mer än en anställd vid varje företag skallkunna anförtros rösträtt för fondens aktier fordras emeUertid en lagändring somhittUls inte varit aktuell. Det framhålls i propositionen att användningen avfondmedel för insats av ägarkapital är motiverad bl. a. för att ge löntagarnastörre inflytande i företagen. I viss utsträckning får löntagarna som gruppnaturligtvis ett sådant inflytande genom sina representanter i fjärdefondstyrelsen. De ATP-försäkrade, dvs. löntagare men också t. ex. jordbrakare,småföretagare och andra självständiga yrkesutövare som betalt egenavgifter, kangivetvis inte få något ökat inflytande genom att en central AP-fond ges rollenav näringspolitiskt styrmedel. De har varken genom stämmor eUer på annat sättnågra kanaler för inflytande över den makt som centraliseras tUl AP-fonden ochregeringen. De ATP-försäkradé stäUs således utanför ägarinflytandet. Som detofta har framhållits i debatten om det föreliggande förslaget, skulle det varasynnerligen värdefullt om de anstäUda i företag där AP-fonden hade gjortinsatser kunde, tUl följd av detta, också fä möjligheter att utöva inflytandepå företagets utveckling via bolagsstämman. Det är enligt utskottets mening önskvärt att man försökeråstadkomma sådana regler som gör det möjligt för fondstyrelsen att som ombudpå bolagsstämma utnyttja mer än en företrädare för de anställda, så att deanställdas representation i företagets styrelse får en mera direkt motsvarighetvid bolagsstämman än lagen tUläter. Och utskottet föreslär, somjag sade, enhälligt att hos Kungl. Maj:t hemställer om förslag tUllagändring som gör det möjligt för AP-fonden att under de förutsättningar somutskottet angivit uppdra åt representanter för anställda i ett företag attutöva rösträtt för fondens aktier i företaget. När en sådan möjlighet skapasbör fondstyrelsen fortsättningsvis som regel delegera rösträtten för sinaaktier i olika företag på angivet sätt. Detta ser vi i som en storframgång för vår partimotion. Det är enligt vär mening ännu viktigare för vårtnäringsliv att finansieringsproblemen för de mindre och medelstora företagen underlättasän vad fallet är beträffande de börsnoterade bolagen som berörs avaktiesatsningen. Därför har beträffande förmedling av medel ur aUmännapensionsfonden genom meUanhandsinstitut samtliga utskottsledamöter från denicke-socialistiska sidan i reservationen 11 påpekat att nu rådande förhållandenmed en stor balans av låneobjekt hos meUanhandsinstituten, för vUka avlyftmäste anstå på grand av institutens otUlräckliga möjligheter tUl upplåning hosAP-fonden, inte enligt utskottets mening är godtagbara. Det är, säger vi ireservationen, alltså befogat att som i de här behandlade motionerna resa kravpå åtgärder som leder tiU att de mindre och medelstora företagens behov avlångfristiga krediter kan tillgodoses utan lång väntetid. 1 första hand måste ABIndustrikredits och AB Företagskredits redovisade behov av att låna uppytterligare 250 miljoner Allmänna pensionsfondens förvaltning, m. m. Allmänna pensionsfondens förvaltning, m. m. kronorhos allmänna pensionsfonden tillgodoses. Reservanterna föreslär att riksdagenhos Kungl. Maj:t anhåller om att förhandlingar upptas med fondstyrelsen omlämpUga åtgärder för att i det rådande kapitalmarknadsläget tiUföramellanhandsinstituten de resui-ser som krävs för att långfristiga krediter iönskvärd utsträckning skall kunna ges tUl de mindre och rnedelstora företagen.Jag vUl här understryka att det är de mindre och medelstora företagen som är demest arbetskraftsintensiva som vi har i det här landet och att man där alltsåhar att räkna med effekter i form av nya jobb på ett helt annat sätt än vad sommåhända är fallet i de börsnoterade företagen. 1 fråga om förmedling av medel ur allmänna pensionsfondengenom banker och företagarföreningar rn. m. det gäller utskottets hemställanunder punkten 13 - har vi från den icke-socialistiska sidan också här engemensam reservation, där vi säger att medel ur allmänna pensionsfonden i ökadutsträckning och på ett smidigare sätt än bör komma de mindre ochmedelstora företagen till godo och att detta måste vara en riktpunkt förkapitalmarknadsutredningen i dess fortsatta arbete. Vi vUl rikta särskUduppmärksamhet pä möjligheterna att skapa decentraliserade former förutnyttjandet av fondmedlen. Ätt företagarföreningarna skulle anlitas somförmedlare och att de eventueUt skulle kompletteras med regionalautvecklingsbanker är intressanta uppslag. Vi reservanter föreslär att riksdagenhos Kungl. Maj:t anhåller att kapitalmarknadsutredningen anmodas att särskiltöverväga de förslag som kommer tUl uttryck i det här aktueUa motionsyrkandet. Likaså tUlstyrker vi i reservationen 13, som rörhemställan under 14, en översyn av AB Industrikredits och AB Företagskreditsutlåningsbestämmelser enligt de riktlinjer som anges i partimotion.Vi anser att det är högst befogat med denna översyn. 1 fråga om den regionala inriktningen av den allmännapensionsfondens placeringar så har vi i reservationen nr 16, vilken avserutskottets hemställan under 17, tagit upp ett motionsyrkande av i . Vi finner det angeläget att garantier skapas för attaUmänna pensionsfonden med sin alltmer dominerande roll pä den svenskakapitalmarknaden inte i sin placeringspolitik kommer att avvika frän deregionalpolitiska mål som statsmakterna har uppstäUt. Vi säger att om dettaskaU kunna ske så måste fondens placeringar först och främst belysasstatistiskt på ett sådant sätt att den regionala inriktningen kan avläsas. Detmaterial som härigenom bhr tillgängligt bör vidare analyseras med utgångspunkti de regionalpolitiska principerna. Genom att fastställa riktlinjer för fondensutlåning tUl kommuner och näringsliv bör statsmakterna kunna åstadkomma attfonden fortsättningsvis blir ett av de aktiva mstrumenten för deregionalpolitiska strävandena. När det gäller löntagarsparandet inom företagen så har viockså en trepartireservation, nr 18 den rör utskottets hemställan under 19,där vi konstaterar att självfinansieringsgraden inom företagen oftast nu äralltför låg för att en tUlfredsställande investeringsnivå skall uppnås. Genomatt i större utsträckning göra de anställda delaktiga i förmögen-hetsbUdningeninom företagen skulle man kunna öppna en viktig väg till ett ökatföretagssparande, och det skulle i sin tur kunna medverka tUl en ändring ide här förhållandena. En utvidgad intressegemenskap mellan företagens ägare ochanställda och ökade möjligheter tUl insyn och inflytande i företagen från deanställdas sida tror vi skuUe bli värdefulla bieffekter. Vi påyrkar ireservationen en förutsättningslös utredning på det här aktuella området, ochden bör omfatta alla de förslag som framförs i de här berörda motionerna, vilkaär partimotioner frän de olika icke-socialistiska partierna. Reservanternabetonar att statsmakterna genom att föranstalta om en sådan utredning ingalundaskuUe bryta mot principerna att det skall ankomma pä arbetsmarknadsparternasjälva att förhandla och träffa avtal om sådana former för sparande ochdelägar-skap som det här är fråga om. Den principen är självklar men bör intelundra statsmakterna att genom en utredning, där arbetsmarknadsparternagivetvis bör vara representerade, bidra med underlag för fördjupadeöverväganden och diskussioner i ämnet. Med det som jag här anfört yrkar jag bifaUtill samtliga reservationer där mitt namn förekommer och pä övriga punkterbifall till utskottets hemstäUan. A llmänna pensionsfondens förvaltning, m. m. HerrWIRTÉN (fp): Vi har här i under en lång följd avår, mänga tycker aUtför , haft en regering vars ideologiska stjärna ärsocialism. har den ideologiska hemvisten, måhända av politiskt-taktiskaskäl, varit svår att skönja, men däremellan har åsiktsbeteckningen markeratsklart. Det ideologiska mönster som socialismen följer leder tiU ökadcentralisering och maktkoncentration. Det är därför sett från den sittanderegeringens, och för den delen också vpk:s, synpunkt ett naturligt steg som tasom näringsutskottets majoritet får bifall till sinaförslag. För.slagen innebär att AP-fondens kolossala resurser tas ianspråk för nya uppgifter. , som har gjort förarbetettiU detta utspel, har helt riktigt konstaterat att AP-fonden enligt uttalandeni riksdagsbeslut inte borde åläggas att uppfylla ekonomiskt-politiskaeller socialpolitiska mål vid sina placeringsbeslut. Kapitalmarknadsutredningenhar efter sina överväganden inte föreslagit någon ändring på den punkten utanbetraktat ÄP-fonden alltfort som en väsentligen kapitalförvaltande institution.Utredningen har således inte sett som sin uppgift att ta ställning tiU vägaratt uppnå ett ökat samhälls- och löntagarinflytande i näringslivet. Den åsikten har regeringen i sitt förslag kastat över bordoch öppnat vägar för att med AP-medlen fä nya instrument att dirigeranäringslivet från trånga maktcentra. Denna utveckhng kommer i och för sig inteför oss liberaler som någon överraskning. , dä beslut om AP-fondernatogs, förutsattes att en översyn av placeringsreglerna borde komma till ståndnär erfarenheter förvärvats, och förutsäg redan då vad som kommaskulle. I en resei-vation tUl beslut finns bl. a. följande passus:"Det är därför angeläget att förvaltningen av försäkringsfonderna organiserasså att en riskabel politisering av kapitalmarknaden undvikes." Halvtannatdecennium har gått . Allmänna pensionsfondens förvaltning, m. m. tiden ärinne för nya tag i socialistisk riktning. Finansminister haruttryckt detta klarast. Jag syftar på finansministerns vid det här laget välberyktade uttalande vid förra årets socialdemokratiska partikongress, i vUketett avsnitt löd så; "har AP-fonderna vuxit ut tUl dendominerande faktorn pä kapitalmarknaden. står vi inför uppgiften att viafonderna skaffa samhället direkt inflytande i företagen." Och litet längrefram i samma anförande sade , att "vi har säkerligen inte settslutet på denna utveckling som innebär ett gradvis starkare element avsamhällets inflytande över kapital-och penningmarknad. Det bör dockunderstrykas att denna omvandlingsprocess ägt rum utan ostentativa utspel ochomfattande politiska meningsbrytningar. Partistyrelsen har den iippfattningenatt det är en klar pohtisk fördel att så sker även i fortsättningen. Politikenpå detta känsliga område bör i ordets rätta bemärkelse vara resultatpolitik ochsåledes baseras på de ingripanden som framstår som lämpligaoch nödvändiga. Från dessa pragmatiska utgångspunkter bör frågan omaffärsbankernas funktion i vår ekonomi behandlas. Den vägen leder säkrare tUlmålet samhäUskontroll över kapitalet utan de störningar i ekonominsfunktioner som en ren banksocialisering i vårt land skulle innebära." Det råder således intet tvivel om att förslaget om attutnyttja AP-fonden för aktieköp innebär verkligt pohtiskt sprängstoff. De treicke-socialistiska partierna har ansett det vara nödvändigt att låta riksdagenfå en längre betänke- och arbetstid för sin granskning av propositionen. Med deradikala förändringar regeringen gjort i förhållande tillkapitalmarknadsutredningens förslag hade det varit naturligt och önskvärt attfå höra vad experter och berörda parter tycker om regeringsförslaget innanbeslut fattas i . Därför har vi varit överens om att hela ärendet böruppskjutas till höstsessionen. Det skulle dessutom innebära att frågan kom uttUl allmän debatt och bedömning i årets valrörelse. Därför yrkar jag bifall tUlreservationen 1. finns det bakom den pohtiska sidan av förslaget ocksåen bister verklighet för det svenska näringslivet. Den socialdemokratiskanäringspolitiken har misslyckats på avgörande punkter. Tvä Umeåekonomerpresenterade en undersökning av hur företagsbeståndet underefterkrigstiden förändrats inom några branscher i och Stockholmslän.