prot · FW0963 · 1973-12-31 00:00:00 — ochadministrativa resurser som lätt kan missbmkas och användas för politiskasyften tvärtemot medborgarnas önskemål. Från denna utgångspunkt ber jag att få yrkabifall tUl reservationen 1 vid civUulskottets betänkande nr 11. När man lyssnar på kan man frågasig, vad han egentligen reserverar sig mot. Reservationen sönderfaUer i tvåavdelningar. Den första avdelningen är ju inte något annat än ett instämmande ivad utskottet säger i sitt betänkande och vad utskottet i många andrasammanhang upprepat när det gäUer glesbebyggelse. Vi har påpekat att man börkräva en så enkel översiktsplanering som möjligt. Avsikten härmed är attunderlätta för de kommuner som vUl gå in för en spridd bebyggelse och att intekrångla tUl det i onödan. Vi är aUtså helt överens med reservanterna på denpunkten. CivUdepartementet har också framhåUit att alla strävanden bör gå ut påatt underlätta för kommunema att på ett enkelt sätt genomföra den spriddabebyggelsen, eller fritidsbebyggelsen, på eget ansvar och utan aUför krävande formaliteteri sammanhanget. Jag kan påminna om att det för närvarandepågår en informationsverksamhet i regi, där man skall dra uppriktlinjerna för kommande bebyggelseplanering och planering över huvud taget ikommunerna. Man har uppmanat kommunerna atl skaffa sig planeringsprogram justför att underlätta atl den här typen av bebyggelse kommer lUl stånd. Sedan finns det i reservationen 1 en andra avdelning, sominte är utan sitt intresse. Reservanterna säger nämligen: "Utöver denna konkreta åtgärd" - att underlättafritidsbebyggelsen över huvud taget "bör ytterligare åtgärder vidtasenhgt motionens syfte. Maj:t bör kartlägga de åtgärder i övrigt som börvidtas för att tUlgodose önskemålen om en vidgad glesbebyggelse och om verkhgägandespridning och förstärkning av den enskUda äganderätten i dessasammanhang." Man har redan i den föregående delen av reservationenuppmanat statens planverk att genom anvisningar underlätta bedömningen när detgäller atl få fritidsbebyggelse tUl stånd. Det är alltså en åtgärd från statensplanverk man efterlyser, men det räcker inte med detta, utan ärmera kungatrogen än kungen själv. Han begär att Kungl. Maj:t utöver detta skallkartlägga de åtgärder i övrigt som bör vidtas för atl trygga den härägandespridningen osv. Förtroendet för Kungl. Maj:ls förmåga att underlättaägandespridning och sådant är nästan rörande. Kungen själv säger attfritidsbebyggelse över huvud taget kan man med förtroende överlämna tiUkommunerna att själva planera. Planeringen skaU göras i samråd meUanlänsstyrelsen och de kommunala förtroendemännen och sedan skaU bebyggelsen istort sett genomföras och kontrolleras av kommunerna själva. Det är etl exempelpå demokrati. har tydligen icke förtroende för de kommunalaförtroendemännen och den kommunala demokratin, utan han springer tUl kungen ochsäger: "Det där räcker inte, utan var nu snäU och Den fysiska riksplaneringen m. m. Den fysiska riksplaneringen m. m. kartläggde ytterligare åtgärder som behövs för att kommunerna skaU klara uppsaken." Det är en rätt märklig instäUning. I det fallet är det fråga om enreservation mot utskottets uppfattning. Så skall jag med några ord ta upp den frågansom berörs i reservationen 2 angående ersättning för förloradglesbebyggelserätt. Senast hade vi en både lång ochinträngande debatt om denna fråga i samband med behandlingen av propositionenrörande hushållning med mark och vatten. De argument vi reservanter då anfördehar fortfarande enligt vår mening fuU bärkraft, och jag skaU inte här upprepadem ulan ber att i stäUet få hänvisa till riksdagsprotokollet från dendebatten. Låt mig bara i all korthet slå fast atl enligtreservanternas mening det i motionen 1556 föreslagna sättet tiU vidgadövergångsvis ersältningsrätt är väl motiverat, och detta gäUer särskUt näralternativ byggnadsplats inte kan anvisas pä en fastighet. Den tvekan som kanråda om lämpligheten att göra en vidgning som skuUe omfatta även det äldreglesbebyggelsebe-greppet kan enligt vår mening undanröjas genom atl kravet fåranslutas tiU del nya glesbebyggelsebegreppet. Vi anser vidare att förslaget vällUlgodoser fördelningspolitiska syften och kan väl förenas med fullt godtagbaraslatsfinansiella bedömningar. Det är också helt i hnje med den av riksdagentidigare uttryckta meningen att övergångsreglerna inte får uppfattas somoskäliga. Vi finner del därför fortfarande angeläget att Kungl. Maj:t efterytterligare överväganden lägger fram förslag som tUlgodoser motionens syfte idenna del. Jag yrkar bifaU tUl reservationen 2 icivUutskotlets betänkande nr 11 och i övrigt till utskottets hemstäUan. () kort genmäle: Med all respekt för civUulskottets ordförandevUl jag nog ändå säga att om har uppfattat situationen så att vibåda skulle vara på väg atl bh överens i de här glesbebyggelsefrågorna, då ärdet nog dags för mig atl avge en reservation av rent principiella skäl. Denuppfattning som vanligtvis ger uttryck för när det gäller mark-och bebyggelsefrågor ligger så långt från den som jag själv har och som detparti som jag lUlhör företräder. Reservationen i fråga riktar sig mot de oklarheter om hurkommunerna nu skall handla som vi har påtalat i skrivningen. Det är inle frågaom någonting annat. Sedan utskottets ordförande speciellt haravhvat reservation skall det väl tillkomma mig att försöka migpå samma operation beträffande den reservation som utskottets ordförandepläderade för, nämhgen reservationen 2, där de borgerliga har enat sig om attta upp ett förslag som avslog så sent som i december i fjol.Reservanterna vUl vidga den ersältningsrätt som övergångsvis finns omglesbebyggelse vägras. Reservationen berör mte de stora hnjerna i markpolitiken.Vi skall notera att reservanterna bara tar upp den rätt tUl ersättning somgäUer, som det heter "övergångsvis". Det är alltså inte fråga om atländra på huvudregeln,nämhgen den atl ersältnmg i princip inle skaU utgå. Den huvudregeln tycks vi nualltså vara ense om. Den regel som tagit om ersättnmgen i ettövergångsskede utgick från en klar fömtsättning: Det som skuUe kompenseras fickinte vara rena förväntningar, det måste vara förväntningar som tagit sig uttrycki någon sorts aktivitet för att de skuUe bU förverkhgade. Så långt är vi välockså ense om atl regeln är bra. Det som föreslås är atl ersättning skallutgå om förväntan på något sätt delats av taxeringsmyndigheterna - aUlså ulannågon aktivitet i övrigt. Del låter ju bestickande vid första kontakten medfrågan det blir någol slags rätlvisepatos över det hela. är del ju inle så enkelt som det låter. Om det vore såenkelt som alt i taxeringslängden slå upp en post för värdet av glesbebyggelserätten erUigt den nyare definitionen och betala ut en ersättning skuUé det vara ensak. Men så är det ju inte. Vi fick vidbehandhngen höra hur taxeringsexperter sett på saken.Fastighetstaxering är inte någon exakt vetenskap i den här meningen. Det finnsmyckel små möjligheter all nu konstalera i vilka fall den äldreglesbebyggelserätten slagit igenom. Det finns inga möjligheter aUs att dranågra slutsatser om den nya definitionens inverkan på beskattningen. Och detfinns starka lokala variationer i bedömningarna. I och med detta har man missatsjälva poängen i del som ser ul som ett rältvisekrav. Det enda som ell bifalltill reservationen skuUe leda till är nog att antalet tvister skiUle öka ganskastarkt. klara regler all döma efler skuUe det bara bli ett slags lotteri. Med detta,herr talman, yrkar jag bifaU tUl utskottets hemstäUan. Överiäggningen var härmed slutad. den S aprU 1973 Den fysiska riksplaneringen m. m. Utskottets hemstäUan bifölls. Propositioner gavs på bifaU lUl dels utskottetshemställan, dels reservationen nr I av fröken och , ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposilion: Den som viU attkammaren bifaller civilutskottels hemstäUan i betänkandet nr 11 punkten 2röstar ja, den del ej viU röstar nej. Vinner nej har; kammaren bifalht reservationen nr I avfröken och . Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då begärderösträkning verkställdes votering med omröstningsapparal. Denna omröstning gavföljande resultat: den 5 aprU 1973 Ersättning till näringsidkare vid s. k. trafiksanering KammarenbiföU vad utskottet i dessa punkter hemställt. Propositioner gavs på bifall liU dels utskottetshemstäUan, dels reservationen nr 2 av m. fl., och förklarades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes föhande voteringsproposition: Den som viU att kammaren bifaUer civUulskottets hemställani betänkandet m- 11 punkten 7 röstar ja, den det ej viU röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 2 av m.fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr Grebäck begärde rösträkning verkstäUdes votering med omröstningsapparal.Denna omröstning gav följande resultat; Utskottets hemställan biföUs. § 17 Föredrogs civUulskottets betänkanden Nr 12 i anledning av motion om ökade kontakter medkommuninvånarna i bebyggelseplaneringsfrågor Nr 13 i anledning av motion om ersättning och inlösen vidbyggnadsförbud på fastighet Kammaren biföU vad utskottet i dessa betänkanden hemstäUt. § 18Ersättning till näringsidkare vid s. k. trafiksanering Föredrogs civilutskottets betänkandenr 14 i anlednmg av motion om ersättning tUl näringsidkare vid s. k.trafiksanering. I detta belänkande hade behandlatsmotionen 1973:15 55 av i m. fl. (m) vari yrkats attriksdagen skulle besluta att hos Kungl. Maj:t hemstäUa om utredning och förslagangående ersättning åt de näringsidkare som tUl följd av s. k. trafiksaneringdrabbades av allvarlig ekonomisk skada. Utskottet hemstäUde att skulle avslå motionen1973:1555. TUI betänkandet hade fogats ettsärskUt yttrande av fröken () och (). HerrFRIDOLFSSON i (m): Jag är medveten om att del bl. a. av mihöskälkan vara motiverat att genomföra s, k. trafiksaneringar i städer och tätorter.Och eftersom det ligger i sakens natur att åtgärdema riktas mot de mesttrafikintensiva områdena sker dessa trafikomläggningar oftast i centralorternascentrum, områden som också är centrum för handel och köpenskap. När man avslängergator försvåras famihernas Lnköpsresor, vilket i sin tur leder till ett förmänga köpmän allvarligt bortfall av kunder. Många butiksägare hotas av konkurseller tvingas brådstörtat skaffa nya lokaler för sin verksamhet. Detta gäUeräven om försök med trafiksanering pågår . Det finns många exempel på hur butiksägare ochnäringsutövare drabbas mycket hårt vid trafikomläggning. Här i har viett närhggande exempel. På pågår en försöksverksamhetmed trafiksanering. Många butiksägare där har på gmnd av trafikomläggningenfått ett kraftigt minskat kundunderlag, vUketnatur-Ugtvis har resulterat i minskad omsättning och minskad lönsamhet. Fleraaffärer har tvingats slå igen, och andra affärsidkare har för avsikt att lägganed sin affär. Delta är förvisso inte bara en lokal företeelse på iStockholm. Ett otal exempel kan anföras från övriga tätorter i landet, därtrafiksaneringar har företagits. Denna utveckling är givetvis inte acceptabel. Mångabutiksägare som har satsat hela sitt liv och hela sitt kapital i sin rörelsehamnar vid en företagen trafiksanering i ett utomordentligt bekymmersamt läge.Många finner sin situation ohåUbar. Risken för s. k. trafiksanering kan inteinräknas i de normala risker som företagare själva måste stå för i sinverksamhet. Eftersom regler saknas för ersättning i sådana här faU harjag tUlsammans med några andra moderata ledamöter motionerat om att Kungl.Maj:t borde utreda och framlägga förslag om ersättning för de butiksägare ochandra näringsidkare som tiU föhd av s. k. trafiksanering drabbas av allvarligekonomisk skada. har tiU min stora förvåning inle funnittillräckUgt vägande skäl föreligga för atl hjälpa den stora gmpp butiksägaresom råkat eller råkar iUa ut i samband med trafiksanering. Utskottet hänvisartUl att frågan ytterst gäller levnadsmUjön. Jag har fastslagit att jag förståroch är medveten om att vissa trafiksaneringar är nödvändiga, men jag finner detorimhgt och icke aacceptabell att en kategori näringsutövare skall minerasdärför att myndigheter vidtar IrafikonUäggningar som helt förrycker grunden förderas näringsutövning. Det aUmänna lar som bekant hand om värdestegringar somuppkommer. SjälvfaUet skaU samhället då också vara med och la ansvar för devärdeminskningar som drabbar enskilda medborgare på grund av vidtagna åtgärderfrån samhällets sida. Av civilutskoltets behandhng av min motion drar jag denslutsatsen att inga affärsidkare sitter i civUutskottet. Utskottets skrivningvisar med aU önskvärd tydhghet att man är helt oförstående för denbekymmersamma situation som affärsidkare och innehavare av affärer kommer igenom s. k. trafiksanering i tätort. Utskottet för ett kort och oinspirerat Ersättning till näringsidkare vid s. k. trafiksanering Ersättningtill näringsidkare vid s. k. trafiksanering resonemang och avfärdarmotionen med att man mte ser sig ha någon anledning att syssla med den härfrågan. Jag yrkar bifall tUl minmotion, som har nr 1555. Idetta anförande instämde (). HerrGREBÄCK (c): TiU delta betänkade är fogat ett särskUt yttrande av två meningsfrändertUl i , nämligen fröken och framhåUer på några korta rader att de tycker att det är besvärligt förbutiksägarna när de blir utsatta för s. k. trafiksaneringsförsök. Detär väl ingen som bestrider eller betvivlar att svårigheterna kan vara mycketstora, och givetvis medför del atl affärsidkama drabbas av förluster i sinaffärsverksamhet. 1 det här särskUda yttrandet sägs bara; "Försök bördärför göras efter noggranna överväganden." Det är den enda tröst som dethär särskUda yttrandet innebär för motion så inte fått särskilt mycket hjälp av sina moderata meningsfränder iutskottet. Närvi diskuterat denna fråga i utskottet har det stått klart för oss att det ärmycket svårt att resa krav på ersättning åt de näringsidkare som tUl följd avs. k. trafiksanering drabbas av aUvarlig ekonomisk skada. Det är svårt attavgöra vad man skaU ha för grunder i den bedömningen. Det enda som lagarna på dettaområde - byggnadslagar och trafiklagar garanterar en affär eller butik somligger vid en gata är in- och ulfarten tUl fastigheten. Men tUl derättigheterna är inte kopplade några ekonomiska garantier i övrigt, utan detmåste sägas att det ligger i den fria näringsrätl som vi har i vårt land, denfria marknadshushållningen osv., att man får la de risker som är förenade medaffärsverksamhet över huvud laget. När dessa svårigheter går över en viss gränsfinns del naturligtvis möjlighet att på vanligt sätt stämma och på så visfå frågan utredd. Den utredning som efterlyser får man då. män ersättning utdöms uppslår sä småningom en rättspraxis på detta område.Men att skapa några genereUa regler för sådana näringsidkare som drabbas av t.ex. en trafiksanering torde inte vara lätt. Det är från dessautgångspunkter utskottet har bedömt denna fråga. Jag ber att få yrka bifaU till civUutskotlets belänkande nr 14. iStockholm (m): menar att det särskUda yttrande som mina moderata kollegerhar fogat lUl utskottets betänkande är en ringa tröst. Jag håUer med honom omdet. Jag är inte belåten med det yttrande som fröken och herrAdolfsson fogat lUl civUutskotlets betänkande. HerrGrebäck talade om att affärsinnehavama måste vara införstådda med att de tarrisker och atl risklagande tillhör den fria marknadshushåll-rungens principer.Ja, det är jag väl medveten om. Men ett sådant risklagande kan väl inteinkludera de svårigheter som en affärsinnehavare råkar i pågmnd av en trafiksanering. En sådan ligger helt utanför det risklagande som enaffärsinnehavare bör slå för. Jag finner det inte alls tillräckligt att utskottetstalesman säger att man är införstådd med atl affärsinnehavarna råkar isvårigheter och drabbas av stora förluster. Jag tycker att frågan skaU utredasoch att man skall se till att affärsinnehavarna får hjälp när de hamnar imyckel stora ekonomiska svårigheter på grund av trafiksaneringar. Det är ettrenhghetskrav i ett samhäUe som vårt atl den enskUde medborgaren hållsskadeslös när det är samhället som försätter vederbörande i stora svårigheter. Menar verkhgen på fulltallvar att affärsidkama i en stad som inle skaU behöva räkna med atltrafiksaneringar kan komma atl genomföras? Det tycker jag är helt orimligt. Detmåste så att säga ingå i de risker man har att ta hänsyn tUl när man etablerarsig. Men avgörande för den här frågan är väl vilken omfattningsaneringsåtgärderna kan ha i olika sammanhang, och för att få den frågan utreddfår man på vanligt vis stämma. Jag ser ingen annan möjlighet. Sedan föreställer jag mig atl del träffasfrivUliga uppgörelser med osv. När man byggt tunnelbanan vet jagatl ersättningar och icke obetydliga sådana utgått. Vid andra former avtrafiksanering förutsätter jag också atl frivilliga överenskommelser omersättning har träffals, och det är väl en rätt normal företeelse all så sker. i (m): frågar mig om jag på fuUt allvarmenar atl trafiksaneringar inte skall få företas i . I mitt väl förberedda anförande som jag höll fråntalarstolen stod jag fast vid atl jag är väl medveten om atttrafiksaneringar är nödvändiga i tätorter, men skall fördenskuU inte deaffärsinnehavare som därigenom råkar i stora svårigheter hållas skadeslösa?Detta finner jag helt nödvändigt. Jag skulle gärna, helt kort eftersom jag inte mera tar lUlorda, vUja få svar på en fråga: Kan förklara för kammaren, om allaaffärsinnehavare uppe på för fyra, var niedvetna om allde skuUe råka i denna myckel svåra situation ? Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs på bifaU fllldels utskottets hemställan, dels motionen nr 1555 av iStockholm m. fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan i begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition; Den som vill atl kammaren bifaller civUutskotletshemstäUan i belänkandet nr 14 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammaren bifaUit motionen nr 1555 av herrFridolfsson i m. fl. Ersättning till näringsidkare vid s. k. trafiksanering den 5 aprU 1973 Ersättning till näringsidkare vid s. k. trafiksanering Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då i Stockholmbegärde rösträkning verkstäUdes votering med omröstningsapparat. Dennaomröstning gav föhande resultat: § 19 Föredrogs civilutskottets betänkande nr 15 ianledning av motion angående anordnandet av cykelparkeringar. Utskottets hemställan bifölls. På förslag av herr förste vicetalmannen beslöt kammaren uppskjuta behandhngen av återstående på dagensföredragningslista upptagna ärenden tUl morgondagens sammanträde. § 20 Herr förste vice talmannen meddelade atl på föredragningslistanför morgondagens sammanträde skulle juslitieutskottets betänkanden nr 16 och 18uppföras främst bland två gånger bordlagda ärenden. §21 Interpellation nr 74 ang. överlastavgiftema Ordetlämnades på begäran tUl HerrSELLGREN (fp), som yttrade: De nya överlastavgifterna som trädde i kraftden 1 aprU har förorsakat stor oro inom såväl åkerinäringen som näringslivet iövrigt. Om grundtanken med överlastavgiften råder inga delademeningar. Överlastavgiflen är ett hårt men verksamt medel mot transporter somleder tUl onormal förslitning på våra vägar och snedvridning av konkurrenseninom transportsektorn. Onormal belastning av fordon och vägar har även entrafiksäkerhelsaspekt. Oron inför att lagen om överlastavgift trätt i kraft nuhänger bl. a. samman med svårigheterna att bestämma lastens vikt. Det är iblandnästan omöjligt alt beräkna vikten. Vågar och lastindikatorer, som är lämpligaför ändamålet, finns ännu inle. Överlastavgifl borde därför inte las ut, om detär aUdeles uppenbart att det inle funnits någon avsikt att överlasta. 1 sambandmed förslaget om införande av överlastavgifl angav kommunikalionsminislem iproposition 1972:81 atl han hade för avsikt atl ge statens vägverk i uppdragatt undersöka vilka olika möjligheter som finns i fråga om laslindikatorer ochannan vägningsutrustning och avge förslag tUl lämpliga åtgärder. Något sådantförslag har ännu inle aviserats. har en översyn av bestämmelsernabeträffande 8/12 tons vägnätet gjorts inom vägförvaltningar och kommuner ilandet. Den har lett tUl i vissa fall väsentlig höjning av antalet 10/16 tonsvägar utan motsvarande upprastning av vägnätet. är dock i flera länendast av det aUmänna vägnätet upplåtet för 10/16 tonsaxel/boggietryck. Som exempel kan nämnas att det tyngre vägnätet iVästernorrlands län höjts från tUl av Nr 63 I tUlåts efter den 1 aprU Xojsjggg den 52 procentav vägarna för tung trafik. Efterdenna uppmstning på papperet kommer med aU sannohkhet -------------- osäkerhetenatt vara ännu större för fordonsförare när det gäUer att avgöra vilka vägar somär upplåtna för olika belastning. För att undvika oavsikthg framföring av tungafordon på 8/12 tons vägar borde en tydlig utmärkning ske. Lagen om överlastavgifterna har medfört nästanoöverstigliga svårigheter att förflytta tunga traktorer, grävmaskiner, kranaroch skogsbmkets processorer. Även bärgningsbUar kommer i sådana situationer avojämn belastning att de inte utan extraordinära åtgärder kan fullgöra sinauppgifter att förflytta havererade fordon. Länsstyrelserna borde därför gesmöjlighet att ge generella dispenser på vissa fömtbeslämda vägar inom ramen förett fastställt axelboggietryck. 1 de debatter i som följt på den nämndapropositionen och därav föranledda motioner har framförts krav på vissrättstrygghet för fordonsägarna. Det är uppenbart att under de beringelser somför närvarande råder med avsaknad av lastindikatorer kan man fömlse att klartoavsiktliga överträdelser kommer att inträffa. Detta kommer atl ha tiU följdatt genom osäkerheten åkarna nödgas underiasta avsevärt med otillbörligfördyring av transporterna. Trots alla försiktighetsåtgärder föreligger helatiden risk för att fordonsägaren drabbas av hög överiastav-gift av skäl som haninte kunnat påverka. Med hänvisning tUl det anförda hemställer jag om kammarenstUlstånd att tUl herr komrnunikationsministern få stäUa följande frågor: VUka åtgärderhar statsrådet vidtagit för att påskynda utvecklingen av lastindikatorer ellerjämförliga viktgivare, och när kan i så fall dessa väntas komma i bruk? Är statsrådetberedd att uppdraga ål att genom skyltning eUer annan åtgärd klartmarkera 8/12 tons vägnätet? Är statsrådetberedd att ge länsstyrelserna tillstånd att ge de generella dispenser för vissamaskintransporter jag närmare preciserat? Är statsrådetberedd att göra sådana ändringar i lagen atl överlastavgift kan eftergivas omdet klart framgår att överlasten är oavsiktlig och alla skäliga åtgärdervidtagits för att förhindra överlast? Denna anhållan bordlades. § 22 Anmäldes och bordlades följande motioner: Nr 1767 av m. fl. avlämnad i anledning avKungl. Maj:ts proposition 1973:32 med förslag tUl lag om ändring igiftermålsbalken, m. m. Nr 1768 av m. fl. Nr 1769 av m. fl. avlämnade i anledning av Kungl. Maj:ls proposition 1973:45 med förslag om allmän tandvårdsförsäkring, m. m. Nr 63------------- Nr 1770 av herrar iUlfsbyn och den--- Nr 1771 av m.fl. S ''' '"" -------------------- Nr1773 av Nr 1774av m. fl. Nr 1776av herrar och Äsling Nr 1777 av herrar och avlämnade ianledning av Kungl. Maj.ts proposition 1973:50 angående medlen i den fortsattaregionalpoliliska stödverksamheten m. m. § 23 Kammaren åtskUdes kl. 1.06.