prot · FW0968 · 1973-12-31 00:00:00 — Dessa jordbrukare ärofta äldre, utslitna av hårt arbete, och många av dem är handikappade, men deborde med hjälp av vissa rationaliseringsålgärder kunna arbeta vidare. Enligten utredning lär det finnas ca 25 000 jordbrukare som är handikappade på etteller annat sätt, men som vi vet från tidigare debatter här i har deingen möjlighet all få den näringshjälp som andra handikappade företagare kanfå. De är diskriminerade därvidlag. 1 reservationen 3 föreslås all stöd skall utgå även lilldeltidsjordbrukare. Modern jordbruksteknik kan ju tillämpas även på litetmindre enheter, som vi vet, och jag tycker faktiskt atl vi borde ha plals ivårt samhälle för denna brukningsform. Dessa brukningsenheter bidrar lill allbevara en levande landsbygd, och jag tror för min del att det är det billigastesättet alt bedriva landskapsvård. Utskottets värderade ordförande har myckel ingående berörtreservationen 4, och jag kan väl i stort sett instämma i de synpunkter som hanframfört, inle minst när del gäller vad han sade om skogspolitiskautredningens, förslag, där man inle lar hänsyn till skogen i det här sammanhanget.Jag är själv företagare med etl kombinerat jordbruk, och jag vet vilka problemdet skulle bli, om vi inte fick bedriva skogsvård och skogsavverkning på detgamla vanliga sättet. Här i landet har så långt vi kan blicka tillbaka jord ochskog hört samman, och del finns ingenting som säger alt den kombinationenskulle vara mindre lämplig . Inom moderata samlingspartiet har vi den bestämdauppfattningen alt detta är en utomordentligt bra kombination för dessaföretagare både från sysselsättningssynpunkt och från ekonomiska synpunkter. Reser-vationen 5 gäller vidgad rätt lill driflslån. 1 dagutgår driftslån endast i samband med en sammanslagning av fastigheter ellertillträde av fastigheter, vid arrende eller vid en genomgripandeproduktionsomläggning. Vi föreslår i reservationen att denna stödform ävenskall kunna utgå t. ex. i samband med investeringar av mera begränsadomfattning, som syftar lill att åstadkomma bättre arbetsförhållanden ellerrationellare drift. Jag skall nöja mig rned dessa kortakommentarer till en del av de reservationer som berör jordbruksutskottelsbetänkande nr 16. Ingen av dessa reservationer begär något högre anslag. Vibegär en annan fördelning av de medel som finns tUlgängliga, och vi har pånågra områden medel som inte är helt utnyttjade . Med dessa ord, herr talman, ber jag att få yrka bifalllill samtliga reservationer som fogals lill jordbraksutskottets betänkande nr16. Jordbrukets rationalisering m. rn. HerrTAKMAN (vpk): Det är självklart atl man med sympati läst avsnitt iåtskilliga av dessa motioner," särskilt motionen 340 av , ivilken hävdas atl det mycket snabbi behövs ell rarionaliseringsslöd lilldeltidsjordbruk i skärgårdsområden. Jag böjde mig där inför uppgiften alt dennafråga mycket snart kommer all las upp av jordbmksut-redning. Några få statistiska uppgifter har här redan berörts föratt antyda utvecklingens snabbhet och riktning. Betydligt mer än en tredjedelav den odlade åkerarealen har övergivits eller planterats med skog sedan 1930.Sverige har i runt tal 3 mihoner hektar odlad jord och beräknas vid någotminskad nedläggningstakl ha 2,5 mihoner hektar 1980. Antalet brukningsenheterminskade under 1950-talel med i genomsnitt 5 000 och under 1960-lalelmed 8 000. Den aktuella takten i minskningen av antalet jordbruksenheter visasav de bägge senaste officiella jordbruksräkningarna. jordbruksräkningredovisar 186 267 enheler , jordbruksräkning 1 50 O 14enheter . Tydligen släpar räkningen någol efter. Antalet enheterär i verkligheten lägre än vad som officiellt uppgivits. Rimligen kan denna trend inle fortsätta hur länge somhelst. Med samma snabba minskning under ytlerligar-e 20 eller skulle heladet svenska jordbruket reduceras till en enda enhet. avsnitt ur 1973 årsstalsverksproposition - s. 16 i bil. 11 ger en koncentrerad bild av dennautveckling. "Antalet i jordbruket förvärvsarbetande minskade med . En analys av de Jordbrukets rationalisering in. delresultatsom hittiUs publicerats års folkräkning visar att antaletförvärvsarbetande inom näringen minskal i ännu snabbare takt under perioden1965-1970. För de 20 län (ej , , och samtÄlvsborgs län) som bearbetats visar näringsgrenshuvudgruppen jordbruk,skogsbruk m. m. en genomsnittlig äriig minskning med underdenna period. är dock inle likartad över hela landet.Norrlandslänen jämte och uppvisar sålunda igenomsnitt i årlig minskning medan motsvarande siffra för de merajordbruksbetonade områdena i södra och ligger på ." Trots all denna statistik pekar mot en total avfolkning avstora delar av landsby:gden inom loppet av 10 ä , uttrycks fortfarande itongivande skrifter förhoppningar om en "ytterligare snabb strukturrationalisering"i samband med "viss krympning av jordbrukels produktionsapparat",som det heter, . Vi har från kommunistiskt håll aldrig pläderat för enkonservering av småjordbruket, såsom det bedrevs av exempelvis Madam Flod,och de andra hedervärda , men vi godkänner inle en statligjordbrukspolitik som ersätter ett levande och produktivt landskap meddeprimerande djungelområden, som det har blivit på många håll i Norrbotten.Dalarna och . Vi godkänner inle heller den slappa, hjälplösa politik sominnebär ökad arbetslöshet och undersysselsätlning i stället för en kraftfullregionalpolitik och en mobUisering av väldiga outnyttjade arbetskraftstillgångar.Jordbrukarna i , och har bara i undanlagsfall fått enrejäl chans atl övergå från småbruk till stordrift. Ett främjande av detkooperativt drivna jordbruket skulle utan tvivel bilda ett konstraktivtalternativ, i vissa bygder det enda alternativet liU den nedläggnings- ochavfolkningspolitik som på många häll varit förhärskande. Den politiken harverkligen inte varit billig när det gällt beredskapsarbeten, omskolning ochutflyttning av alla jordbrukare som kastats ut i arbetslöshelskön, och den harinte heller varit billig i form av mänskliga tragedier. Men det är uppenbart alt de möjligheter lill samdrifl,till kooperativt jordbruk, som funnits inte har varit attraktiva. Fråntillkomsten av lagen om sambruksföreningar 1948 hade bildals femsambruksföieningar: Ryds i , Tarvs i ,Hörnsjöfors i , i och Gudhemsi . fanns bara och Hörnsjöforssambruksföreningar kvar. Ryds, Tarvs och Lessebo sambruksföreningar hadetvingats upphöra på grund av ekonomiska svårigheter. I fortsättningen har tillkommit en. Lantbruksstyrelsenköpte 1971 Stäholm, etl av de största jordbruken i , för att - somdet hette i en tidningsartikel "där göra experiment med en sambruksförening".Enligt samma artikel skulle sambruksföreningen, som kommer att driva jordbruketmed dess åker, få fyra delägare: en lantmästare. en driftsledare ochtvä som varit lantarbetare. De betecknas som "myckelkvalificerade jordbrukare". käre, somsedan sju år varit anställd vid Stäholm, erbjöds ingå som delägare menreagerade upprört mot ett så oanständigt anbud: "Det är en form avsmygsocialisering som inte bör få passera opåtald." Att vara anställd hosgårdens tidigare ägar-e, en bryggeridisponent bosatt på annan ort, gicktydligen an, men att ingå i en sambruksförening med lantbruksstyrelsen somägare till jorden var alltså otänkbart. För att förebygga varje möjligiiet till vantolkning villjag än en gång kategoriskt deklarera att kommunisterna vill slåvakt om de jordbrukare som brukar sina egna gårdar och alt vi stöder de åtgärdersom krävs för en effektivisering av familjejordbruken genom yttrerationalisering och inre rationalisering. Men statistiken är obeveklig. läggs driftenner vid mellan 5 000 och 10 000 jordbruksenheter , dvs. alt i runt talen gård läggs ner varje timme av dygnet pä året. Och de kvarvarandejordbruken, t. ex. många av dem som genom lantbruksnämndernas aktiva inköps-och försähningsverksamhet bildats av ett flertal småbruk och blivit stora,rationella enheler, har inte sällan blivit omänskligt betungande förinnehavaren. Inte så få av dem som blivit ägare lill dessa KR-jordbruk eUerSR-jordbruk har blivit fastkedjade vid en obegränsad arbetstid och ständigaekonomiska svårigheter. Storiordbrakel på slättlandet i är i stortsett utom räckliåll för de ungdomar sorn har utbildning, energi och intresseför jordbruket som yrke. För dem som till äventyrs tror alt alla gårdarna i defrämsta jordbrukslänen brukas av de egna ägarna kan en tabell över andelenarrenderade brukningsenheter och andelen arrenderad åkerareal i fyra län år1971 vara en tankeställare. I och brukasganska exakt halva åkerarealen av arrendatorer, i och iSkaraborgs län . Men därtill kommer alla de gärdar som brukasformellt av ägaren men i realiteten av andra än ägaren. Etl vanligen oöverkomligt och ständigt växande problem fördem som önskar etablera sig som aktiva jordbrukare på egen gård ärfastighetsprisernas ständiga stegring. För de yngre jordbrakare som intehändelsevis ärvt gård och rörelsekapital är det svårt, ofta omöjligt all startaeget jordbruksföretag. Spekulationen i egendomar i attraktiva delar av landethar drivit priserna långt utom räckhåll för den jordbrukare som inte har enförmögenhet och är villig att avstå från bankräntan pä den. Den kapitalistdäremot som har en mihon kronor i beskattningsbar förmögenhet kan betala dennamiljon för en jordbruksfastighet som är taxeringsvärderad till en halv miljonoch därmed klara sig undan skallen på halva sin förmögenhet. Det är på dettasätt vi kommer alt få ett halvfeodall syslem med "absenleelandlords", dvs. godsägare bosatta i storstäderna eller utomlands, som deverkliga bönderna i vissa andra delar av världen har tvingats atl t. o. m. gå igerillakrig emot. Såvitt jag vet har den sittande sambruksutredningen intepresterat någon epokgörande lösning på dessa problem, i varie fall inleoffentligt . Del har antytts att de ursprungliga direktiven i stort settskulle begränsa utredningens verksamhet till ett abstrakt broderande ochknypplande på den gamla lagtexten om sambruksföreningar. Jordbrukets rationalisering m. m. Jordbrukets rationalisering m. m. orn dettaiir en korrekt uppgift eller om det är nedrigt förtal. i Skänningesom hör lill utredningen kanske kan ge besked. I varje fall tycker jag inte kan bara begränsa diskussionen om jordbrukets former till frågan omfamiljejordbruk eller deltidsjordbruk. Jag tycker också atl man bör la infrågan om kooperativt jordbruk och de möjligheter som den jordbruksformenskulle kunna ge en hel del ungdomar, som är intresserade av jordbruk men sominte nu har någon möjlighet att ge sig in i detta yrke. På förslag av herr tredje -vicetalmannen beslöt kammaren uppskjuta den fortsatta överläggningen rörande dettabelänkande samt behandlingen av återstående pä dagens föredragningslistaupptagna ärenden lill . § 23Interpellation nr 78 om tillhandahållande av luftrenare somkostnadsfritt hjälpmedel för handikappade Ordet lämnades på begäran till HerrHENMARK (fp), som yttrade: Som bekant finns i vårt land etl stort antalastmatiker och allergiska personer med allergier utlösta av luftburnaallergener (damm, pcUlen). För sådana är tillgången på ren, partikelfri luftbetydelsefull. tiUbaka prövas en av luftrenare, Steral, på några platser, och ytterligare kliniska provförbereds. 1 samtliga fall tycks positiva resultat ha uppnätts. Enligt uppgiftlär ca 2 000 personer använda sig av luftrenare. En avdessa, som sökt kontakt i ärendet, bekräftar den effekt filti-et har för atlförebygga astmaanfall , för atl minska medicinering och elimineraeljest ofrånkomliga sjukhusbesök. Vederbörande, som själv saknar inkomst menvars make har inkomstbringande anställning, har själv bekostat apparat ochfilter lill en kostnad av ca . Ombyte av filter, som måste skeårligen, kostar ca . Även om man bortser från den lindring som genomåtgärden skapas för patienten, är den ekonomiska vinslen genom minskadmedicinering och minskade vårddagar vid sjukvårdsanstalter säkerligen mer äntillräcklig för att täcka kostnaden för det allmänna för kostnadsfritttillhandahållande av luflreningsapparat. För människor med små inkomsler äranskaffning på egen bekostnad knappast tänkbar. Hjälpmedlet i fråga ingår ickebland dem som jämlikt KK 10.5.1968 om statsbidrag till vissa hjälpmedel förhandikappade är föremål för statsbidrag. Ordination av läkar-e bör krävas. Den lindring av svårt mänskligt lidande som ifrågavarandeapparat kan bidraga till är del första och vä.sentligaste motivet till attsamhället bör medverka lill alt envar oberoende av ekonomisk status bör kunnaerhålla hjälp. Men även med hänsyn till ekonomiska förhållanden torde ett förden enskilde kostnadsfritt tillhandahällande vara motiverat. Med hänvisning till den anförda motiveringen hemställerjag om kammarens tillstånd alt lill herr socialministern få ställa följandefråga: Ärsocialministern beredd medverka lill atl luftrenare snabbt inrange- ras blandde hjälpmedel, tUl vilka statsbidrag jämlikt KK 10.5.1968 nr Nr 68 12aprU1973 Denna anhåUan bordlades. § 24 Interpellation nr 79 om bättre förhållanden förkvinnliga intagna pä fångvårdsanslalter Ordel lämnades på begäran till (), som yttrade: För de kvinnor som ådömes frihetsstraff iSverige finns bara en fångvårdsanstalt, nämligen Hinseberg i . Genomatt det bara finns en anstalt - och tillräckliga, kompenserande åtgärder intefått vidtagas - äger en uppenbar könsdiskriminering rum gentemot dessa kvinnorsom råkat i svårigheter och som för sin rehabihtering inle ges samma chans sommotsvarande manliga intagna. FörhåUandena för de intagna är i praktikendiskriminerande i flera hänseenden: "Del stora problement för Hinseberg är alltfortavsaknaden av ytterligare en anstalt en öppen sådan! Med de långa strafftider som allmänt råder blir det oerhört påfrestande för såväl personal som - framför allt - intagna alt den kvinna som döms liU straff måste liUbringa hela sin tid på samma anstalt, samma arbete, samma personal, samma medinlagna och aldrig kan beredas den relativa omväxling som etl ombyte av anstalt ändock ger." Detta konstaleras i anstaltens verksam hetsberättelse för /72. Situationen innebär atl de intagna ges etl extra straff i straffet. anför i ett öppet brev, atl detta ärpsykiskt påfrestande och alt del ofta uppstår irrationella konflikter ochsammanstötningar som borde gå alt undvika. ("De manliga intagna harmöjlighet atl byta anstalt samt atl efler viss del av avtjänat straffförflyttas lill koloni. Detta för alt få ett avbrott i tristessen och lätta påtrycket. De s. k. kolonier som vi kvinnor har tillgång till fyller inle denfunktion som en koloni skall ha. Dels är de belägna inom anstaltsområdet ochdels blir det inget ombyte av mUjö, vilket torde vara en av de viktigastefaktorerna.") Slussning via koloni förekommer inte, frigångshotell ochfrigångshem inle heller. De som dömtsför relativt sett lindrigare brott tvingas umgås med övriga som är svårtbelastade eUer dömda för narkotikabrott - kategorier intagna som vid de manhgafångvårdsanstalterna brukar särskiljas. Det kan inte vara rimligt atl på sammaställe ha intagna dömda lUI ungdomsfängelse, såsom en 17-åringnyligen, och internerade. Personalbristför rättsvård och kuraliv verksamhet får allvarliga föhder, eftersom - enligten tidigare verksamhetsberättelse de intagna på Hinseberg i många avseendenär mer arbetskrävande, mer psykiskt skadade och kräver mer omedelbara åtgärdernär del gäller barn och andra närstående än vad fallet är med intagna på enmansanslall. Vidare är en stor del av de intagna narkotikaskadade, vilketerfarenhetsmässigt fordrar väsentligt merarbete. HärtUI kommer del förhållandet att 97 7 protokoU 1973. Nr 68 Hinseberg är en riksanstalt, vilket gör arbetet inför frigivning mer den 12 aprU 1973 komplicerat.Det innebär för assistenterna samarbete med myndigheter och enskilda över helalandet. Detta blir en onödigt hård belastning på assistenterna, som är alltförfå. Likaledes borde vidgad praktisk utbildning ges för arbeten som de intagnaefter frigivningen kan väntas erhålla. Förhållandena innebär alltså en otvetydigkönsdiskriminering i fråga om vårdsituationen för dessa kvinnliga intagna.Uppenbara förändringar erfordras såväl nu genast som pä sikt. Ett av huvudgreppen i kriminalvårdsberedningens betänkandeKriminalvård (SOU 1972:64) är all för en av tre kategorier intagna - kallatnormalklienlel tankes lokalanslalter, som förutsattes vara så belägna alt deger de intagna möjlighet liU frigångsanställning på hemorten samt tUlpersonliga och sociala kontakter i deras vanliga miljö. - I sitt remissyttrandevill också "väcka frågan om inte liden nu skullevara mogen för att i vissa fall hänföra manliga och kvinnliga intagna tUl enoch samma anstalt. Del är i längden inle rimligt och blir det i ännu mindregrad med den nya ordningen - att utesluta del kvinnliga anslaltsklientelet frånmöjligheten atl, när förutsättningar eljest är för handen, komma i åtnjutandeav samma närkontakl med familjen och anhöriga m. m. som deras manligamedinlagna. Betänkligheterna borde också vara mindre starka när del gäller alltUlämpa en sådan anordning på lokalanstallerna med deras stora kontaktyta gentemotsamhället utanför och deras klart utåtriktade aktivitetsprogram." Låt mig påpeka att många sådana förbättringarhar ägt ram som anslaltsledningen kunnat vidtaga inom den kritiserade yttreramen. I någon mån har tillfälle tiU samtalsterapi getts, gruppsamtal harförekommit, initiativ har tagils lUl underhållning liksom olika idrotts-ochhobby\'erksamheler och en studiepaviljong har blivit klar. Del kan ocksåliUäg.gas att anstalten i fråga om läge och utsikt är gynnsamt placerad. Mentrots dessa förhållanden saknas såsom anförts grundläggande betingelser för engod och rättvis rehabilitering. 1 årets stalsverksproposition bilaga 4, s. 104 anges attvad remissorgan anfört beträffande de kvinnliga intagnas förhållanden"anser jag också värt alt beakta i den fortsallaanslallsplaneringen". Förmodligen syftar detta inte minst på placering vidlokalanslalter på andra håll än å Hinseberg. Någon ytterligare precisering görsemellertid inte, varken i fråga om storleken för anstalterna(anstaltsavdelningarna), frigångshem i samband därmed eller tidsplan. Med hänvisning tiU det anförda ber jag om kammarenstillstånd atl lill herr justitieministern få rikta följande frågor: Anserjusritieminislern att de förhållanden som intagna nödgas möta åfångvårdsanslalten Hinseberg är olämpliga och för kvinnorna i fråga innebär enallvarlig faktisk ojämlikhet i förhållande lill lägel för män som är intagna åsvenska fångvårdsanstalter? VUka åtgärderavser statsrådet vidtaga på byggnads- och personalsidan liksom i fråga ombestämmelser - för att åstadkomma en rimligare gradvis ulslussning av deintagna å Hinseberg, möjlighet till viss separering efter broltskategori ochförstärkning av den praktiska utbild- När kanplacering av kvinnliga intagna i lokalanslalter på andra håll Nr 68 ilandet än å Hinseberg ske? 12aprni973 Denna anhållan bordlades. § 25 Anmäldes och bordlades Kungl. Maj:ls proposition nr100 med förslag till lag om ändring i , m. m. § 26 Anmäldes och bordlades föhande motioner: Nr 1845 av i Nr 1847 av m. fl. Nr 1849 av herrar och Nr 1850 av m. fl. Nr 1851 av i Nr 1852 av 'i avlämnade i anledningav Kungl. Maj:ls proposition 1973:90 med förslag tUl ny regeringsform och nyriksdagsordning m. m. Nr 1854 av m. fl. avlämnade i anledning avKungl, Majts proposition 1973:91 angående ändrat belöningssystem förstatsanställda m, fl. Nr 1855 av /örfc i Göteborgavlämnad i anledning av Kungl, Maj:ls proposition 1973:92 med förslag lilllagstiftning om straff för luftfartssabotage, m. m, § 27 Meddelande ang, enkla frågor Meddelades att följande enkla frågor denna dag framställts,nämhgen Nr 183 () till herr finansminislernangående avdrags-rätten vid inkomsttaxeringen för underhållsbidrag till barn: Avser finansminislern all med anledning av atlunderhållsbidraget lill barn höjes föreslå all höjagränsen för avdragsrätten i inkomstdeklarationen för dem som är pliktiga utgeunderhållsbidrag till barn? Nr 68 Nr 184 () lillherr utbUdningsministern angående Torsdaeen den lärarprotesterna mot arbetsförhållandena i skolorna: 12 april1973 Avser statsrådet vidtaga någraåtgärder i anledning av de från flera hållkommande lärarprotesterna mot arbetsförhållandena i skolorna? Nr 185 i (c) till herrsocialministern angående vården av astmasjuka barn: uppfattningen all del är angeläget att astma.sjuka barn äveni fortsättningen kan erhålla vård vid anläggning som drivs av § 28 Kammaren åtskildes kl, 18,04,