prot · FW09136 · 1973-12-31 00:00:00 — Förhandhngama leddes av fru andre vice talmannen. § 1 Justerades protokollet för den 9 innevarande månad. Om vidgning av stadshypoteksföreningarnas låneverksamhet § 2 Om vidgning av stadshypoteksföreningarnaslåneverksamhet Herr finansministern erhöUordet för att besvara () framställdainterpellation, nr 99, och anförde; har frågat mig om jag villmedverka till en sådan ändring i förordningen om stadshypotekskassan ochstadshypoteks-föreningarna att dessa kan lämna lån för bostadsbyggande ocksåutanför s. k, hälsovärdstätort. Enligt gällande bestämmelser kan stadshypoteksföreningarlämna lån inom orter där hälsovårdsstadgans särskilda bestämmelser förhälsovårdstätort gäUer. Lån får också lämnas inom andra tätare bebyggdaområden i den mån Kungl. Maj ;t bestämmer. har i sin skrivelsetiU Kungl. Maj:t med anslagsäskanden för /75 anfört att denregionala inskränkningen i stadshypoteksföreningarnas långivning bör kunnaslopas, när det är fråga om företag med statligt bostadslån. Bostadsstyrelsensskrivelse vad avser denna fräga har av överlämnats tillfinansdepartementet och har sänts ut pä remiss. Jag avseratt ta ställning tiU frågan, om stadshypoteksföreningarna bör ges rätt attlämna lån utanför hälsovårdstätort, när remissbehandlingen är avslutad. Jag ber att till statsrådet fä framföraett tack för att jag fått min interpellation besvarad. Svaret får mig att kännaen viss positiv förväntan inför finansministerns slutgiltiga ställningstagandei denna fräga, som enligt min bedömning är av stor betydelse för många som villbygga pä landsbygden. Jag skulle dock vilja ställa en följdfråga: När gårremisstiden ut och kommer finansministern att avgöra frägan ? Herr finansministem STRÄNG; Jag kan faktiskt inte på rak arm säga närremisstiden gär ut. Ärendet är inte av den omfattningen att det tarvas någonlängre remisstid. Det skickades ut på remiss . Jag förutskickaratt minimum av remisstid har bestämts även i det här fallet, och det brukarröra sig om tre eller . Det torde således näppeligen bli möjligt att under höstsessionen framlägga någon proposition tUl . Däremot kan jag trösta med att är det så att remissinstansernas svar ger anledning till en positiv behandling och regeringen hamnar på den linjen, så brukar jag inte ha för vana att i onödan ligga på förslagen. Överläggningen var härmed slutad. Maj:ts proposition nr 170 tUl Om vidgning av stadshypoteksföreningarnas låneverksamhet Bilaga BUaga Bilaga Bilaga BUaga Bilaga § 3 Föredrogs och hänvisades utskott enhgt följande: Punktema1, 2, 6 och 7 BUaga 7 BUaga 8 Bilaga 9 BUaga 10 Bilaga 11 BUaga 12 Punkterna3, 4, 5 och 8 § 4 Föredrogs och hänvisades framställningen nr 19 tillkonstitutionsutskottet. § 5 Föredrogs och hänvisades motionen nr 2117 tUlkonstitutionsutskottet. § 6 Föredrogs, men bordlades åter konstitutionsutskottetsbetänkanden nr 45 och 46, skatteutskottets betänkande nr 59, justitieutskottetsbetänkanden nr 35 och 37, lagutskottets betänkanden nr 2931,försvarsutskottets betänkande nr 23, socialförsäkringsutskottets betänkandennr 29-32, utbildningsutskottets betänkanden nr 44 och 46, jordbruksutskottetsbetänkanden nr 44 och 45, näringsutskottets betänkande nr 62 samtcivUutskottets betänkande nr 29. § 7 Fru andre vice talmannen meddelade att päföredragningslistan för morgondagens sammanträde skulle justitieutskottetsbetänkande nr 37 och civUutskottets betänkande nr 29 uppföras närmast efter skatteutskottetsbetänkande nr 59. § 8 Interpellation nr 160 om nyrekrytering av personal vidSJ Ordet lämnades på begäran till HerrMAGNUSSON i (vpk), som yttrade; Fru talman! Enligt 1963 ärs trafikpolitiska beslut skall de olika trafikgrenarna och trafikföretagenarbeta under fri konkurrens och med ett s. k.kostnadsansvar. De olika trafikföretagen avses drivas utifrån rent Nr 136företagsekonomiska krav, de samhällsekonomiska aspekterna lämnas ät Tjsdaeen den sidan i deras verksamhet. I de fall samhällsekonomiskaöverväganden kommertill uttryck i trafikpolitiska åtgärder åhgger det regering och ------------ riksdagatt besluta om desamma. Statens jämvägar har givetvis att i sin verksamhet följade riktlinjer som uppdragits i det trafikpolitiska beslutet. Detta utesluterinte att meningarna kan vara delade om det sätt varpå SJ försöker uppfyUa dekrav som ställs pä företaget i detta sammanhang. Tvärtom har ju SJ;s åtgärder,även ifrån den här relaterade utgångspunkten, diskuterats livligt. Ett direkt samband med den målsättning som anges förstatens jämvägar har den personalpolitik som bedrivs vid företaget. Den utgåralltid ifrån att statens järnvägars verksamhetsområde skall vara anpassat tUlvad som är företagsekonomiskt lönsamt och att personalåtgången, med hänsyn tiUden utveckling som SJ under en följd av år genomgått, skall kunna hållas så lägsom möjligt och att nyrekrytering skall undvikas. I praktiken råder förnärvarande ett rekryteringsstopp. Följden av denna rekryteringspolitik har blivit ensnedvriden åldersfördelning av personalen vid SJ. Genomsnittsåldern bland deanställda har blivit allt högre. Ett ansträngt personalläge har uppstått inomSJ, vilket är särskilt markerat på de större stationerna. Härigenom uppkommerockså en kraftig eftersläpning när det gäller kompensation av övertid, vilket isin tur förvärrar situationen. Den höga genomsnittsåldern gör ju att personaleni hög grad behöver all sin fritid för vila och rekreation. Det behöverunderstrykas att för viss tiänst vid SJ är det nödvändigt med ung och rörligarbetskraft. Vid fackliga överläggningar har SJ sagt nej tillnyrekrytering av personal och i stället gett uttryck för planer på ytterligarekraftiga minskningar av personalstyrkan. Detta skall främst tillgå på detsättet att ingen nyanställning sker i samband med pensionsavgångarna. Den nuvarande trafikpolitiken har ju varit föremål föromfattande debatt under senare är. kommunisterna har för sin delkritiserat beslut alltsedan dess tillkomst. Men man har inom deolika partierna i stort blivit överens om att något mäste göras för att rättatill en del av det som gått snett i trafikpolitiken. Särskilt gäller det attförhindra en fortsatt överföring av trafik frän järnväg till landsväg.Järnvägen mäste i stället få en större del av den framtida trafiken, i allsynnerhet den tunga trafiken. Behovet av en ny trafikpolitik med entotalekonomisk grundsyn understryks för övrigt av den aktuella energikrisen.Direktiven för den nya trafikpolitiska utredningen ger också klara anvisningarom att trafikpolitiken bör ses från ett vidgat perspektiv. Det borde enligt min mening föreligga skäl för SJ att isin personalpolitik ta hänsyn till den förväntade utvecklingen på det trafikpolitiska området. En överföring av trafik till järnväg och ändrade förutsättningar för nedläggande av bandelar kan skapa behov av en större personalstyrka vid SJ än företaget tycks räkna med. Vad som i första hand föranleder kravet på en ändrad rekryterings politik är emellertid den olidliga arbetssituation som uppkommit pä mänga platser pä grund av personalbristen. Den tid man skulle behöva till 7 Nr 136----------- vila tas i stäUet i anspråk avföretaget. En konsekvens av detta blir en Tisdaeen den--- kraftigt ökad sjukfrekvens och enförshtning av personalen. '' hänvisning tiU det anförda anhållerjag att tUl herr kommunika- -------------------- tionsministern få ställa följande frågor: Har statsrådetuppmärksammat de betänkliga följderna av rekryte ringsstoppet vid SJ? Har statsrådet för avsiktatt hos SJ:s centralförvaltning aktualisera frågan om en nyrekrytering av personal avpassad dels till de faktiska aktuella behoven, dels till en förväntad gynnsammare utveckling för jäm vägstrafiken? Denna anhållan bordlades. § 9 Interpellation nr 161 om skydd för insjöar mot miljöfarliga sprängningsexperiment Ordet lämnades på begäran tUl HerrJONASSON (c), som yttrade: ägde ett ovanligt stort jordskalvmm vid . Enhgt uppgift kändes det av befolkningen inom ett stort områdesöder om . Jordskalvet lär vara det kraftigaste som registrerats under1900-talet i . Orsaken till jordstötarna är enhgt en teori förknippademed rörelser i jordskorpan beroende på landhöjningen. () anser det nu vara ettunikt tillfälle att mera ingående studera geofysikaliska skalvmekanismer iVänerom-rådet. FOA bedriver viss verksamhet för att mäta underjordiskaexplosioner av olika slag. Man hävdar vidare att det krävs en kontrolleradexplosion i närheten av skalvplatsen för att kunna fastställa pä vilket djupskalvet ägde rum. Forskningsanstalten vill med den planerade sprängningen iVänern förfina mätmetoderna för att, som man säger, bättre kunna skiljajordskalv från kärnsprängningar. En sprängning var planerad att äga rum i norr omDjurö fyr . En sprängladdning, bestående av marinaminor, med en sammanlagd sprängverkan på , skulle bringas att detonera på sjöbotten på ett djup av 50 m. Sprängämnet skulle bestå avhexatonal, något kraftigare än trotyl. Yrkesfiskarna i , genom ,reagerade kraftigt när de fick vetskap om den planerade sprängningen. De vargenast pä det klara med att sprängningen måste stoppas. I skrivelser till ohkamyndigheter har de uttryckt sin djupa oro inför försöket i och krävt attexperimentet stoppas. Farhågorna gäUer inte bara fiske utan även vattnetoch miljön i och kring sjön. Riskerna för en oljekatastrof i samband medexperimentet oroar. offentliggjorde FOA en information omsprängningen med visst bakgrundsmaterial, vilket rönte stor uppmärksamhet imassmedia. Den II lät FOA genom ett TT-telegrammeddela att Nr 136 sprängningen uppskjutits tills vidare och kunde av tekniska skäl genom- den föras tidigast i vår. angav i sitt svar till fiskare förbund att ----------- dylikaprojekt skall underställas vattendomstol för prövning, vilket FOA hadeunderlåtit att göra. Det har även senare framkommit att man ej lämnatinformation om sprängningen tiU den särskilda fiskeskyddsnämnd som finnsinrättad för . Den består av representanter för försvaret ochyrkesfiskare. Alla skjutningar och sprängningar skaU anmälas tiU dennafiskeskyddsnämnd. Sammanfattningsvis kan konstateras att sä stora laddningarsom ej tidigare bringats att detonera i svenska vatten. Mot bakgrund avdetta har man inga erfarenheter av vilka skador som kan uppstå i samband medden av FOA planerade sprängningen. Försöket kan betecknas som miljöfarligverksamhet och borde därför bli föremål för särskild prövning. Det måste vara ett riksintresse att och övrigasvenska insjöar och vattenområden skyddas mot dylika projekt . Detmåste även klarläggas hur tillståndsgivningen för dylika försök skaUhandläggas. Med hänvisning till det anförda anhälles om kammarenstUlständ att tUl herr jordbruksministern fä stäUa följande fråga; Är statsrådet beredd att vidtaga åtgärder för att skyddasvenska insjöar mot miljöfarliga sprängningsexperiment? Denna anhållan bordlades. § 10 Anmäldes och bordlades motionema Nr 2118 av i Glömminge m. fl. Nr2119 av m. fl. Nr 2120 av avlämnade i anledning av Kungl.Maj:ts proposition 1973:155 med förslag tiU kreditupplysningslag Nr 2122 av avlämnade i anledning av Kungl.Maj:ts proposition 1973:169 angående vissa domartjänster Nr 2123 av m. fl.avlämnad i anledning av Kungl. Maj:ts proposition 1973:173 med förslag tiU lagom ändring i lagen (1964:542) om personundersökning i brottmål Nr 2124 av avlämnad ianledning av Kungl. Maj:ts proposition 1973:177 med förslag tiU lag om ändringi statstiänstemannalagen (1965:274), m. m. Nr 2125 av herrar i och/owon i Nr 2126av i ybro Nr 2127 av i m. fl. Nr 136------------ Nr 2128 av herrar 5oo och Carlssoni den av herr 5ö>/e.fjo« i " - av herr öö/eiion i Glömminge -------------------- ----- Nr2131 av herrar och Elmstedt Nr 2132 av m. fl. Nr 2133 av herr feinge Nr 2134av i m. fl. Nr 2135 av herrar i Ulfsbyn och 7o>wjo« i Nr 2137 av !utfl/jio« i Nr 2138av m. fl. Nr2139 av i Skegrie m. fl. Nr 2140av m. fl. Nr 2141 av herr/o/ia/tMO/j i Holmgärden m,/?, Nr2142 av i m. fl. Nr 2143 av herrar i Öskevik och i Nr 2144 avfru (ur!d m./i. Nr2145 av i m. fl. Nr 2146 avherr 0/mo« i SundsvaU Nr2147 av m. fl. Nr 2151 av avlämnade i anledning av Kungl,Maj:ts proposition 1973:178 med förslag till ändring idistriktsveterinärorganisationen, m, m. Nr 2152 av herr//e/é;i m,/7. Nr2153 av i m. fl. Nr 2154av i Trobro rn. Nr2155 av herrar Pefferwoti i och Stadling Nr 2156av herrar och Nr 2157 av herrar i och avlämnadei anledning av Kungl, Maj:ts proposition 1973:181 angående ändrade regler förbeskattning av periodiska understöd, m, m. Nr 2158 av herrar /nc/iffjan och/o/iöHMon i Holmgärden Nr 2159 äv m. fl. avlämnade i anledning avKungl, Maj;ts proposition 1973:185 med förslag till brandlag m, m. Nr 2160 av i Nr 2161 av i m. fl. avlämnade ianledning av Kungl, Maj;ts proposition 1973:187 med förslag tUl tullförordning,m, m. Nr 2162 avherrDahlgrenm.fi. Nr 2163 avherrMo/(>i Nr av herr venwow i Eskilstunaw,/7, avlämnade i anledning av Kungl, Maj:ts proposition1973:193 angående Nr 136 avgiftema i postverkets tidningsrörelse den Nr 2165 av m. fl.avlämnad i anledning av Kungl, Maj:ts proposition 1973:197 med förslag tUl lagom ändring i lagen (1955:183) om bankrörelse, m, m. Nr 2166 av m. fl.avlämnad i anledning av skrivelse 1973:18 från förvaltningsstyrelse med förslag tiU vissa ändringar iersättningsstadgan för ledamöter § 11 Meddelande ang, enkla frågor Meddeladesatt följande enkla frågor framställts, nämligen Nr 311 (vpk) tUl herr justitieministern angående tUlämpningen av lagen om tillfäUigtomhändertagande: Vad anser statsrådet om att den nya lagen om tiUfälligtomhändertagande utnyttias mot demonstrationsrätten? Nr 312 i (s) tUl herrjustitieministern angående tillämpningen av lagen om tUlfälligt omhändertagande: Avsägs med lagen om tiUfälligt omhändertagande ingripandemot invandrares demonstrationer; och om frågan besvaras med nej hur tänkerjustitieministern klarlägga innebörden i denna lag, sä att händelser sådana somnyligen ägt rum icke upprepas? Nr 313 () tiU herr industriministern angående möjligheterna att föra stora supertankers genomBohusläns skärgärd; Hur harregeringen tänkt sig att de supertankers på 400 000 - 500 000ton, som skaU byggas på Uddevallavarvet, skaU föras ut Nr 314 () till herr utrikesministern angående de politiska förhållandena i : Vad är utrikesministerns kommentar tUl militärdiktaturensterror mot demokrater och oliktänkande i ? Nr 315 () till herr finansministern omtillgodoseende av personalensintressen vid utflyttning av statliga verk: Hur bedömer statsrådet möjligheten att tillgodosepersonalens intressen vid utflyttning av statliga verk, mot bakgrund av erfarenheterna vid statens provningsanstalt? Nr 136 Nr 316 i KU (fp) tUl herr justitieministem angående Tisdagenden tillämpningen av lagen om tiUfäUigtomhändertagande; 20november 1973 statsrådet beredd föreslå sådana preciseringar i lagen om -------------------- tUlfäUigt omhändertagande att icke avsedda ingripanden mot demonstranter i fortsättningen kan undvikas? Nr 317 () till herr utbildningsministern om Anser statsrådet att det inom ramen för nu gällandeskolstadga är möjligt för skola som sä önskar att utbyta undervisningenterminens sista skoldag helt eller delvis mot högtidligare avslutning förlagdtill skolan eller annan lämplig lokal? § 12 Kammaren åtskildes kl, 16,08,