prot · FW0933 · 1973-12-31 00:00:00 — har kanske uppmärksammat, inte minst , attTransportarbetareförbundets ledning inte alltid har samma uppfattning som sinamedlemmar. HerrHUGOSSON (s): Det är svårt att svara de tre talarna förreservationen på aUa frågor som har ställts här. Men de frågor som herrDahlgren tog upp och som gäller rättstryggheten i detta fall försökte jag svarapå generellt. Att man tillåter från 15 och upp emot 100 procents överlast innanöverlastavgift uttas är ett uttryck för att man medger en marginal, och detinnebär alltså en form av rättstrygghet. sade att bestämmelsen om överlastavgiftsaknar motsvarighet i lagstiftningen, men överlastavgiften är inte alls någontingunikt i svensk lagstiftning. Den har likheter och beröringspunkter med fleraandra icke straffrättsliga sanktioner och rättsverkningar, förutom avskattetilläggen enligt förfarandeförordningen också med exempelvis förverkandeoch skadestånd. Även inom straffrätten finns exempel på straff som utdömsoberoende av gärningsmannens avsikt. Denna typ av ansvar förekommer t. ex. ivissa fall gentemot företagare. Det sade jag i debatten - jag harciterat mig själv för att vara säker på att det skall varahelt rätt. Det är således fel när man gör gäUande i debatten attdetta är något unUct för svensk lagstiftning. Så är inte alls fallet. För att sedan återgå till det norska systemet vill jag sägaatt de rättelser som kan ske genom den undantagsbestämmelse som finns i svensklagstiftning sker oberoende av om man inför en sådan bestämmelse eller inte. INorge är det nämligen fråga om uppenbara överträdelser beroende på attmyndigheter har gjort något fel utfört vägmärkningen fel eller, som jag sade,vägt fordonen fel. Om sädana fall kommer upp, är det uppgift attåterbetala och avskriva överlastavgiften. Gör inte det, kan mangå vidare tUl kammarrätten, och är man inte nöjd med kammarrättens beslut kanman gå upp till regeringsrätten. I alla de fall som den norskaundantagsbestämmelsen avser är en sådan bestämmelse onödig i svensklagstiftning, eftersom man enligt gällande rätt här har möjligheter att fårättelse i de fall som avses i det norska systemet. sade att överlastvar tillåten utan att överlastavgift utgår och att denna bestämmelse skullegarantera rättssäkerheten. Det är ju bra att är förnöjsam. Jag tycker emellertid det är viktigare att man handlar så,att man vet med sig att ingen medborgare i det här landet kommer att påläggasavgifter eller straff som han inte har möjlighet att få prövade i någoninstans. Det är ju ändå så, , att om ett riktigt lastat fordon för att nu ta det här från början igen på en väg där det tillåtna axeltrycketär helt oförvåUat - genom felkörning t. ex, -kommer in på en väg medbärigheten 8 1 2 tons axeltryck, är den tillåtna övervikten på 15 procentingenting värd utan då skall överlastavgift utgå, därför att de I 5 procentendå inte räcker tUl för att fria. Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs på bifall till dels utskottets hemställan,dels reservationen av m, fl,, och förklarades den förra propositionenvara med övervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästesoch godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller trafikutskottets hemställan i betänkandetnr 4 punkten 1 röstar ja, den del ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen av , Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Anslag till , m. m. Utskottets hemställan bifölls. §17 Anslag till , m. m. Föredrogs civilutskottets betänkanden; nr 1 i anledning av propositionen 1973:1 i vad avseranslag för /74 tUl jämte motioner och nr 2 i anledning av propositionen 1973:12 med förslag tilllag om 1972 års allmänna företagsräkning jämte motion. betänkanden nr 1 och 2 debatteras i ettsammanhang och yrkanden beträffande båda dessa betänkanden framställes underden gemensamma överläggningen. Kungl, Maj:t hade i propositionen 1973:1 bilaga 9(s, 13-27) föreslagit att för /74anvisa 1, tillStatistiska centralbyrån: Statistik, register och prognoser ett förslagsanslagav , 2, tiU Statistiskacentralbyrån: Statistisk uppdragsverksamhet ett förslagsanslag av , 3, tillStatistiska centralbyrån; Teknisk uppdragsverksamhet ett förslagsanslag av , I detta sammanhang hade utskottet behandlat motionerna 1973:57 avherr i m, fl. (fp), 1973:534av i Arrie m. fl. (c), 1973:872 av herrar i (s) och iJönköping (s), 1973:876 av i m.fl. (m) vari yrkatsatt i skrivelse till Kungl, Maj;t hemställde om en utredning avstatistiska centralbyråns verksamhet i syfte att uppnå en högre grad avavgiftsfinansiering av densamma samt 1973:956av i m, fl, (s). 1. beträffandeutredning om avgiftsfinansiering att skulle avslå motionen 1973:876, 2. beträffandeprognosverksamheten på arbetsmarknadens område att skulle avslåmotionerna 1973:57 och 872, 3. beträffandesysselsättningsstatistik att skulle avslå motionen 1973:956, 4. beträffandekartläggning av bostadsönskemålen att skulle avslå motionen 1973:534, 5. att riksdagentill : Statistik, register och prognoser för /74 anvisade ett förslagsanslag av 105 081 000kronor, 6. attriksdagen för /74 skulle a. tUl : Statistiskuppdragsverksamhet anvisa ett förslagsanslag av , b. till : Tekniskuppdragsverksamhet anvisa ett förslagsanslag av . 1. beträffande utredning om avgiftsfinansering av frökenLjungberg (m) som ansett att utskottet under 1 bort hemställa, attriksdagen skulle bifalla motionen 1973:876, 2. beträffande anslag tillStatistiska centralbyrån: Statistik, register och prognoser av fröken () och () som ansett att utskottet under 5 bort hemställa, att tiU : Statistik,register och prognoser för /74 anvisade ett förslagsanslag av100 . Maj;t hade i propositionen 1973:12, underåberopande av utdrag av statsrådsprotokollet över finansärenden för den 19januari 1973, föreslagit att anta inom upprättatförslag till lag om 1972 års allmänna företagsräkning. I detta sammanhang hade behandlatsmotionen 1973:1583 av herrar () och i (m) varihemställts 1. att riksdagenskuUe avslå Kungl. Maj:ts proposition 1973:12 med förslag till lag om 1972 årsallmänna företagsräkning, 2. att riksdagenuttalade att företagsräkning inte fick komma tUl stånd. Utskottet hemställde att skulle a. med bifall till Kungl. Maj:ts förslag och med avslag åmotionen 1973:1583, yrkandet I, anta vid propositionen och vid detta betänkande fogat förslag tUl lag om 1972 års allmänna företagsräkning, b. avslåmotionen 1973:1 583, yrkandet 2. Anslag till , m. m. Reservation hade avgivits av fröken () och herrWennerfors (m) som - under förutsättning av bifall tUl den vid civUutskottetsbetänkande nr I fogade reservationen nr 2 ansett att utskottet borthemställa, attriksdagen med bifall till motionen 1973:1583 skuUe a. avslå Kungl. Maj:ts proposition 1973:12 med förslagtill lag om 1972 års allmänna företagsräkning, b. uttalaatt företagsräkning inte borde komma tih stånd. Anslag till , m. m. FrökenLJUNGBERG (m): är ett av vårastörre verk. Det har väsentliga och ökande uppgtfter beroende på attsamhällsutveckhngen i sig kräver allt mer och mer av underlag för analyser,förslag och beslut. i m. fl. har i en motion tillstatsverkspropositionen, , ifrågasatt om utgiftexpansionensvarar mot en lika stor behovsökning när det gäller undersökningar, dala m. m.Det är naturligtvis en fråga som man kan stäUa. Motionen avslutas med ett yrkandeom en utredning av avgiftsfinansiering. Den frågan om avgiftsfinansiering har varit uppe tidigareoch avslagits av rUcsdagen, och utskottet finner fördenskull ingen anledningatt tala positivt om en sådan tanke den här gången heller. Men det finns kanskeett och annat att säga. omfattar i sin verksamhet treprogram, vUket framgår av statsverkspropositionen. Av de tre programmen är tvåklart och tydligt avgiftsfinansierade. De skaU vara självbärande och finnsupptagna i budgeten med bara ett formellt anslag på I . Den tredje, eher rättare sagt den första programdelen, somhandlar om statistik, register och prognoser, innehåller emellertid också enhel del arbetsuppgifter gällande produkter som betalas. Det är väl där som mankan undra om man möjligen skulle kunna utöka avgiftsfinansieringen. Men det finns också en annan synpunkt. När det gäller detvå programdelarna som är helt avgiftsfinansierade visar det sig att de så gottsom går med ett överskott, vars storlek vi inte får veta någonting omi statsverkspropositionen. Pengarna går tillbaka till statskassan. Här kan man ju ställa sig frågor, herr talman. Det gälleren verksamhet som i rätt stor utsträckning representerar monopol från statenssida. Man kan ha anledning att fråga sig om avgifter bör tas ut på ett sådantsätt att de ger överskott tUl statskassan. Detta är en väsentlig anledning tillkravet på en utredning om avgiftsfinansieringen när det gäller statistiskacentralbyrån. Jag är alldeles övertygad om, herr talman, att samma tanke kundeappliceras i en del andra verkssammanhang också, men det kan vara lämpligt attbörja någonstans. och jag har tagit upp dessa tankegångar ochhar uttryckt dem i reservationen 1 till civilutskottets betänkande nr 1 tillvilken jag yrkar bifall. Vi har också en annan reservation som innehållsmässigtåterkommer i utskottsbetänkandena I och 2. Den handlar om företagsräkningen. har beslutat omföretagsräkning, och pengar är steg för steg anslagna för detta ändamål. Trotsdetta har herrar och i i motion yrkat på att man skulleavsluta arbetet med företagsräkningen. Den motionen är väckt i anslutning tillKungl. Maj :ts proposition nr 12 med förslag till lag om 1972 års allmännaföretagsräkning. Det är flera invändningar som motionärerna har gjort. Eninvändning är den att det ar en ganska omfattande uppgiftsskyldighet som läggspå företagen, och företagen får inte någon som helst kostnadsersättning även omdessa ålägganden är både personellt och ekonomiskt påkostande för de enskUdaföretagen. En andra invändning är mera principiell och gäller behovet av enallmän företagsräkning. vUl gärnauppehålla mig vid det litet grand. När man säger att utvecklingen inom datateknUcen lederdärhän att den här typen av företagsräkningar, som ursprungligen är tänkta attäga rum , kanske inte längre har sitt berättigande, så ligger detväl åtskilligt i detta; desto mer som centralbyrån nu har sagt att det kanhända att det här blir den sista företagsräkningen. Det är mot den bakgrundensom motionärerna har kommit med det yrkande som vi också har tagit upp ireservationen 2 till utskottets betänkande nr 1 och som handlar om att anslagetpå 4,7 miljoner inte skaU beviljas. Här är det onekligen fråga om att avvägavärdet av vad man får ut genom företagsräkningen mot den utgiftssumma detgäller. Utgiftssumman är väl i förhåhande till annat relativt liten och därförär kanske inte den det avgörande, utan det gäher mera principen om delta skallfullföljas eller inte. Jag kan inte underlåta att påpeka, herr talman, att härmåste ha insmugit sig något räknefel i sammanhanget. Det är ju inte bara de 4,7mUjonerna som det handlar om utan också om de tidigare erlagda mUjonerna. Debehöver väl i och för sig inte vara bortkastade därför att det material som harsamlats kan säkerligen användas i datatekniska, sammanhang och i samband meddet centrala företagsregister som finns. Men vad räknefelet gäller är att härsägs i propositionen och i civilutskottets betänkande nr I att hittUls har 7,6miljoner beräknats för ändamålet och att totalkostnaden, som ännu förra åretvar uppskattad till 12,8 mUjoner, beräknas nu komma att uppgå till 13 mUjonerkronor. Här måste något vara borttappat därför alt i själva verket framgår detbl. a. av civUutskottets betänkande i ärendet att t. o, m,/72 hade 3,4 mUjoner beviljats. För innevarande budgetår beviljadesförra året 5,9 mUjoner, Det gör tillsammans 9,3 miljoner. föreslåsyttedigare 4,7 mUjoner, och då kan summan inte bli mindre än 14 mUjoner. Det äralltså tydligen en totalkostnad som kommer att bli 1 mUjon högre än vad den härär angiven eller beräknad till. Denna fråga är kanske inte i och för sigväsentlig. Ifrågavarande totalberäkning ändrar ingenting i budgetsammanhang.Det viktigaste är väl principfrågan om man skall fullfölja företagsräkningeneller inte, och på denna punkt har inte reservanterna blivit övertygade av dengjorda skrivningen. Och övertygelsen kan ju inle gärna bli större av att mannu, som det har sagts från verkets eget håll, är osäker om det i framtidenkommer att finnas behov av företagsräkningar av detta slag. Under sådanaförhållanden kan det vara rimligt att stoppa uppgiftsinsamlingen och altutnyttja de 4,7 mUjonerna för att tillgodogöra sig det material som finns. Jag ber i anslutning tUl detta resonemang, herr talman,att få yrka bifall till reservationen 2 vid utskottets betänkande nr I, vUkenavser anslaget, och dessutom till reservationen vid civilutskottets betänkandem 2. Anslag till , m. m. 1 dettaanförande instämde i (m). Anslag till , m. m. HerrJOSEFSON i Arrie (c); I civilutskottets betänkande m 1 behandlasbl. a. motionen 534, vari föreslås att den aUmänna folk- och bostadsräkningenskall omfatta även uppgifter angående önskemål om förändrade bostadsförhållanden.Genom bostadsräkningarna inhämtas uppgifter av skilda slag angående bostadsbeståndetsbeskaffenhet, och därmed erhålls nödvändigt underlag för statistiken påbostadsområdet. De är sålunda avsedda att spegla de rådande förhållandena.Enligt min och övriga motionärers uppfattning borde dessa räkningstillfällenockså ulnytdas tUl att införskaffa material beträffande människornas allmännaönskemål angående bostäder. Som framgår av utskottsbetänkandet anförde finansministernpå s. 30 i bilaga 9 till propositionen 1969 att materialet från folk- ochbostadsräkningar används för olika ändamål, varvid särskilt borde uppmärksammasräkningens betydelse för planerings- och utredningsverksamheten på regionaloch nivå. Inte minst därför att detta yttrande av finansministern harciterats i utskottets betänkande blev jag mycket förvånad över utskottetsnegativa ställningstagande. Motionens yrkande innebär att man ännu mera skulle kunnautnyttja uppgifterna i folk- och bostadsräkningen i det syfte somfinansministern framhållit som betydelsefullt, nämligen för planerings- ochutredningsverksamhet. Man skall inle förstora svårigheterna när det gäller attställa dessa frågor. Vad beträffar det besvär man skulle åsamkabostadsinnehavarna anser jag, att ett uppgiftslämnande som innebär en medverkani en framtida planeringsverksamhet skulle uppfattas mera positivt än övrigtuppgiftslämnande. Nog hade jag förväntat mig att man i vade fall låtitberörda myndighet pröva frågan om man på det sätt vi motionärer föreslagitskulle kunna utnyttja folk- och bostadsräkningar också för att få fram uppgiftersom är värdefulla för framtida planeringsverksamhet. Eftersom utskottet står enigt bakom sittställningstagande, skall jag inte stäUa något yrkande. Det blir väl flertUlfällen att här i rUcsdagen diskutera denna fråga. I propositionen står det något mycket klokt.Där framhålls att man inte skall fråga om sådant som man redan vet. Sorn bekantblir man inte klokare om man gör det. har man naturligtvis uttryckt siglitet prydligare - man säger att det av lätt insedda skäl bör undvikas attuppgiftsskyldigheten avser förhållanden som myndigheterna har tUlgång tUl iegna register. Om man jämför det förslag tUl lag som statistiskacentralbyrån lade fram, 2 §, åttonde punkten, med det förslag som Kungl. Maj:thar presenterat i propositionen, så finner man att punkten 8 har utökats iregeringsförslaget. Där har tillagts att förutom antalet sysselsatta ochantalet arbetstimmar skall uppgiftsskyldigheten omfatta också de sysselsattasåldersfördelning. Det är ett förslag som har kommit fram i ett yttrande frånarbetsmarknadsstyrelsen och som har sin grund i omtanken om deäldre anställda. Det är med andra ord i och för sig ett klokt och riktigtförslag. Det är emellertid mycket betungande för arbetsgivarna att lämna denuppgiften, och såvitt jag kan bedöma finns alla de uppgifter som behövs i dethär sammanhanget i andra register. Med tanke på allt det som företagen nuåläggs att tala om kan man ju hoppas att den kloka synpunkten som jag talade ominledningsvis skall äga tUlämpning här. Det framgår litet grand av propositionen att ävenfinansministern känner sig något osäker om allt detta verkligen behöver göras.Han säger nämligen att det får ankomma på att i samrådmed ta ställning till hur uppgiftsskyldigheten på dethär området skall utformas. Jag hoppas verkligen att man tar kontakt och tarhänsyn tUl detta. Kanske kan dessa uppgifter inhämtas utan att man går vägenöver arbetsgivarna. Jag har inget yrkande i det här ärendet. Jaghar bara en förhoppning att sunt förnuft skall råda när man skall ta framuppgifterna. Anslag till , m. m. HerrGREBÄCK (c): Fröken är i de reservationer honhar berört ute i vällovliga avsikter. Hon vill dels skaffa pengar tillstatistiska centralbyråns verksamhet, dels spara pengar genom att yrka avslagpä förslaget att meddel ställs tUl förfogande för en allmän företagsräkning.Det är prisvärt i och för sig. tror jag att när det gäller ökad avgiftsfinansieringskiljer sig hennes uppfattning inte så förfärligt mycket från den uppfattningutskottsmajoriteten har. Den skiljer sig inte heller från vaddepartementschefen anförde statsverksproposition. I den framhöllfinansministern att enligt hans mening kunde det visa sig ändamålsenligt att istörre utsträckning låta stalistikkonsumenterna svara för kostnaderna för sådanstatistik som utarbetas för speciella ändamål och inte har större allmäntmtresse. Finansministern har tydligen ingenting emot att pengar flyter in tUlstatskassan genom en ökad avgiftsfinansiering, och det är väl ganska naturligtatt han har den uppfattningen. Dä kan man fråga sig om det verkligen behövs en utredningför att fä till stånd en ökad avgiftsfinansiering om det inte redan liggerinom möjligheter att själv, steg för steg,avgiftsbelägga vissa områden. Det kan förtjäna att framhållas i det härsammanhanget att det bedrivs en ganska omfattande upplagsverksamhet, som gerinkomster. Om man ser på hur de totala intäkterna fördelar sig när det gällerde avgiftsbelagda områdena finner man att på t. ex. jordbruket faller 15,9mUjoner kronor, industri- och byggnadsverksamhet 0,6 mUjoner kronor, handel,servicenäringar och priser , bostäder och andra byggnaderoch fastigheter 0,4 mUjoner kronor osv. Totalt ger denna verksamhet 22,8miljoner kronor. Sedan finns också en annan avdelning som ger en del slantar,nämligen den tekniska uppdragsverksamheten som 1971/72 redovisade 2,9 mUjonerkronor i överskott. Jag tror alltså inte att en speciell utredning på det härområdet har någon särskild uppgift att fylla, utan det bör vara möjligt förstatistiska centralbyrån att själv göra de utredningar som är erforderliga ochvidga området för avgiftsbeläggning. Anslag till , m. m. Jag skulle vilja fråga fröken : Vilka områdenskuhe fröken kunna tänka sig att vi skulle avgiftsbelägga? Det kundevara intressant att få några exempel. Den statistik som vi behöver för rentadministrativa ändamål är det väl rimligt att samhället betalar även ifortsättningen. förstår jag att fröken menar att det voreutredningens uppgift att lämna anvisning på områden som kunde avgiftsbeläggas;det är inte så lätt att göra det på rak arm. Men det kunde kanske ha sittintresse att få exempel på några områden där man från moderat håll kan tänkasig en ökad avgiftsbeläggning och hur den skall gå tUl. Vad den allmänna företagsräkningen beträffar är detalldeles klart att man kan ha betänkligheter när det gäller att åläggaföretagarna en så omfattande uppgiflsskyldighel som del här är fråga om. Manmåste fråga sig om det föreligger ett verkligt behov av en sådan härföretagsräkning och den statistik som man skulle kunna få fram genom räkningen.Är den värdefull för samhället, så värdefull alt del är rimligt att ställa såpass stora belopp till förfogande som det dock här är fråga om för att få till stånden sådan här företagsräkning? Jag vill påminna om att det är hela sedanen allmän företagsräkning verkställdes här i landet. Enligt departementetsuppfattning en uppfattning som delas av utskotts-majoriteten behövsaktuella data om näringslivets struktur, och det vore värdefullt att få framfärskt material på del här området. Det överraskar kanske en aning att man från moderatasamlingspartiets sida har så liten förståelse för behovet av aktuellstatistik. säger man visserligen att den moderna datatekniken öppnar heltandra möjligheter och att finansministern har sagt att det här antagligen ärden sista allmänna företagsräkning som man tänker företa pä det sätt som manhar använt . Men det är väl alldeles uppenbart att innan man kan tadatateknik till hjälp i detta sammanhang kommer det att förflyta åtskilliga år.Klart är emellertid att datatekniken öppnar helt andra möjligheter att upprättaaktuell statistik och lämna snabba upplysningar. Utskottet har stannat för attdet i nuvarande situation är önskvärt att den här allmänna företagsräkningenkommer till stånd. Jag ber att få yrka bifaU tillcivilutskottets hemställan i betänkandena I och 2. FrökenLJUNGBERG (m): ordförande och talesmanpåpekar, och det är alldeles riktigt, att man har en medveten inriktning motstörre avgiftsfinansiering. Han ställde sedan frågan; Vilka ytterligare områdenskulle man från moderat håll vUja avgiftsbelägga? Det är litet mycket begärtatt vi skah kunna precisera det. Jag vill bara peka på, , att istatsverkspropositionen finns en budgetuppställning av vUken klart och tydligtframgår att två programenheter är helt självbärande. Den första är det inte.Den innehåller en hel del delprogram. Av budgetuppställningen framgår att manhär har tagit in en del intäkter. Del mesta, inte ,har man fått in från olika statliga verk som uppgifter är sålda till. 375 000kronor har man fått in för produkter som sålts åt annat håll. Jag kan inte utanvidare säga vUka delprogramsom ger dessa inkomster. Fördenskull är det nästan omöjligt att besvara herrGrebäcks fråga vad man ytterligare skulle kunna avgiftsbelägga. Jag menarfaktiskt att det är utredningens uppgift. Jag vill dels skaffa pengar, dels spara pengar, och detskulle vara en egenartad motsättning enligt . Nej, det är det inteom man tar med i beräkningen vad jag sade. Visserligen skall man avgiftsbeläggaoch sä långt som möjligt göra verksamheten självbärande, men jag satte ochså ifråga om den avgiftsbeläggningen skall innebära att man tar så stora avgifteratt man den här vägen tillför statskassan medel. Frågan är om inte utredningenhar anledning granska hur avgiftsbeläggningen görs. Man kanske skulle kunnareducera avgifterna så att verksamheten blir självbärande utan att geöverskott. Det finns enligt mitt sätt att se ingen anledning för staten att taut överpriser. sade att vi har liten förståelse för behovetav statistik. Nej, det har vi inte, men det finns en tendens att begära litetför mycket statistik och data i som är litet yr när det gäUer dentekniska möjligheten att få fram uppgifter. Anslag till , m. m. HerrMAGNUSSON i (m); har vuxit mycketkraftigt, och det anslag som vi nu går att bevUja uppgår tUl ett sä avsevärtbelopp som över 100 mUjoner kronor. Man frågar sig därför om det inte finnsanledning att något hälla igen på denna utveckling. Det har dock visat sig attdet finns utredningar som är ganska tvivelaktiga och som även har kritiserats ipressen. Jag skall emellertid inte ta upp det , för det är ingenting somutskottets ordförande har att svara för. Beträffande den statistik vi nu talar om,företagsstatistiken, torde det vara så att många av dessa uppgifter, troligenalla, redan i olika sammanhang har lämnats av näringslivet. Det är nu fråga omatt genomföra en företagsräkning som kostar 13 eller 14 mUjoner kronor för detallmänna men som alldeles säkert kommer att kosta det enskilda näringslivet oändligtmycket mer pengar.