prot · FW0993 · 1973-12-31 00:00:00 — Var det attvara mot reformen, att lägga de förslag som han lade och som vi här , herrtalman, fortfarande vill aktuahsera? I detta anförande instämde herrar , , , , , och , fröken samtfru (samtliga fp). berörde ett antal frågor,och jag skall söka i det här inlägget koncentrera mig tiU en del av de punkterhon tog upp. Tiden skulle kanske fly mig om jag gick in på alla de ohkapåståenden hon kom med. Till en del demonstrerade hon det måste jag säga,herr talman inte någon större insikt i en del av de frågor hon berörde. Ochjag skaU återkomma tiU detta. Jag skall börja med att säga något om den s. k.förhandlingsrätten, rätten tUl överläggningar. Där har vi ju mött de mestotroliga påståenden. , man måste här klara ut den skillnad somföreligger mellan självständiga yrkesutövare, dvs. privattandläkare, ochanställda, dvs. Det är frän utredningen alldeles klart - låtmig understryka det - att taxan för privattandvården inte skall ha formen avnågot kollektivavtal eller någon avtalsuppgörelse. Därom har det rätt enighet iutredningen med representanter. Givetvis skall tandläkarna ha en överläggningsrätt vadgäller tandvårdstaxan. Detta var man också helt enig om i utredningen. Pågrund därav har utredningen föreslagit ett förfarande beträffande behandlingenav tandvårdstaxan som innesluter ett system för överläggningar omtand-värdstaxan i en tiU knuten delegation, i vUkenTandläkarförbundet skall vara representerat. Även detta, , harman varit helt enig om i den utredning där deltagit, . Förslaget i propositionen följer i denna fräga tUl punktoch pricka det utredningsförslag som självt varit med om attutforma. De uppgifter som har spritt i denna fråga genom annonseroch på annat sätt är inte riktiga. Jag har haft anledning att tidigare reageradäremot, och jag har anledning att göra det även här denna dag i . säger att man inte avser någraförhandlingar som skulle beröra patientens avgifter inom tandvårdsförsäkringen.Samtidigt vUl man harena förhandlingar om tandvårdstaxans belopp. Detta är ett helt obegriphgtresonemang, eftersom en höjning av beloppet i tandvårdstaxan automatiskt ledertiU en höjning av patienternas avgifter för tandvård. Detta visar också attfrågorna om taxenivän inte kan vara en ren förhandhngsfråga utan i stäUet är enfråga som måste bli föremål för allsidiga överläggningar på det sätt somföresläs i utredningen och propositionen. I dessa överläggningar är det självklart attTandläkarförbundet skall delta. Detta är också innebörden i propositionensförslag. I dessa överläggningar är det också självklart att Tandläkarförbundetkommer att företräda sina medlemmars ekonomiska intressen liksomriksförsäkringsverket kommer att företräda patienternas och försäkringensintressen. När det gäUer denna fråga, , så följer visåledes utredningens förslag där representanter var med och icke hade några invändningar. Några ord om den frågan. Jag trodde attjag hade klarat ut den förut. Det är möjligt att inte hadetillfäUe att dä lyssna pä mig. Jag skall därför upprepa en del av vad jagtidigare har sagt. Etableringsregeln har tUlkommit för att trygga utbyggnadenav folktandvården, varvid speciell hänsyn tages tiU glesbygdernas problem. Ommånga tandläkare lämnar folktandvården eUer om de nyutexaminerade skulle tillstor del ge sig ut på den privata marknaden, kan folktandvårdensutbyggnadsplaner helt enkelt inte uppfyllas. Att sådana farhågor inte är någrafria fantasier framgår sannerligen av en rad remissyttranden. har t. ex. tillstyrkt etableringskontrollenmen ansett att de av utredningen föreslagna åtgärderna behöver skärpas för attgarantera folktandvårdens huvudmän det antal tandläkare som utredningenförutsatt. Samma synpunkter har framförts i remissyttrande.Västerbottens läns landsting säger att i ett landsting med stor glesbygd måstebestämmelserna ges en sådan utformning att folktand-värdens utbyggnadgaranteras. För att nå målet att hela nettotillskottet av tandläkare tillförsfolktandvården anser t. ex. att anslutningen tillförsäkringen av privattandläkare generellt endast skall medges tandläkare somvarit etablerade den . För senare etablerade bör det ske enindividuell prövning av försäkringskassorna i området. Om nödvändigheten av etableringsregeln var det enighet,. Det tillägg som regeringen gjort tUl den av utredningenföreslagna etableringsregeln har tillkommit med anledning av denna uttalade orofrån tunga remissinstanser på folktandvårdshåll, nämligen ett flertal landstingoch . i bör observera att vi hargjort den skärpning som han och går emot på grund avLandstingsförbundets remissyttrande. Han tillhör själv dess styrelse. Vi hargjort det med hänsyn till uttalad oro från landsting efter landsting. vUl gå åt det andra hållet och begäratt den etableringsregel som deras representanter i utredningen varit med omatt Allmän tandvärds-försäkring, m. m. Allmän tandvårdsförsäkring, m. m. föreslåinte skaU genomföras. Det är märkligt att nu t. o. m. talarom det har redan nämnts här i kammaren att etableringsregeln skaU anmälastiU i , Förbundet får väl då också stämma sinaegna representanter i utredningen, som biträtt utredningens förslag ominförandet av en etableringsregel. Sedannågra ord om anslutningen. måste ha klart för sig attTandläkarförbundet i sitt remissyttrande pä väsentliga och avgörande punktervänder sig mot utredningens förslag. avvisar exempelvisbestämt utredningens förslag om ett temporärt tidsbegränsat etableringsstopp,och man säger att införandet av en etableringskontroll skulle kunna leda tillsädana interna medlemsaktioner att förbundet hindras verka för försäkringensgenomförande. Förbundet har alltså på punkt efter punkt i utredningens förslaggått emot viktiga inslag i tandvårdsförsäkringens utformning. På dessa punkter har såvitt jag vet jag kommer härtUlbaka till vad jag sade förut, nämligen att jag har berörtdessa frågor men repeterar dem eftersom jag inte vet om då vari tUlfälle att närvara i kammaren i sak ingen ändring skett. Jag har har följt den debatt som ägt rum på olika hällinom . Jag såg ett uttalande från sydsvenskakretsen av . Man säger visserligen att man vill hatandvårdsförsäkringen och det är gott och väl; jag noterar det men manvidhåUer de krav som framfördes i det märkliga remissyttrandet frånTandläkarförbundet och som regeringen inte har ansett sig kunna gå med på medhänsyn till att vi måste ge folktandvärden garantierna för dess utbyggnad, fördess förstärkning. Och vi måste ge patienterna garantier för att vi får entandvårdsförsäkring som fungerar redan ifrån början. Nog är det märkligt, herr talman, att få uppleva här, anno1973, när vi står beredda att genomföra en stor social reform, inlägg av detslag som vi lyssnade på och som vi har hört frän flera andra häll. Jag harvarit med tUlräckligt länge för att komma ihåg hur man frän borgerligt hällvände sig mot den allmänna sjukförsäkringen. Jag skall inte ta upp striden omATP. Det var också en strid om frihet kontra obligatorium etc. Och det ärmycket från den ATP-striden som går igen i den här debatten omtandvårdsförsäkringen. Jag har inte, , sökt skapa någonkonfliktsituation meUan tandläkare och patienter, men vad jag har sagt ochvidhåUer är att när vi har haft att utforma denna stora och, vill jag gärnatillägga, komplicerade reform, har det självfallet varit patienternas intressensom har stått i förgrunden. Vi har efter bästa förmåga sökt utforma reformenså, att den skaU komma patienterna fullt ut tiU godo. Under detta anförande övertog herrförste vice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. Fru andre vice talmannen () kort genmäle:Herr talman! Jag tycker, herr socialminister, fortfarande inte om -om nu de känslorna kan vara av något intresse i sammanhanget socialministernssätt att diskutera de här frågorna ungefär som om det vore ettmotsatsförhåUande mellan den ädle socialministern och den övriga regeringen,som tänker på patienternas väl och vill genomföra denna reform, och ä den andrasidan oppositionen som skuUe stnmta i patienterna, detta för att vi hävdarintressen som vi i andra sammanhang hävdar för olika gruppers del. Ytterst ärdet nämligen också patienterna som blir tillgodosedda, om man uppfyller de härkraven. Jag upprepar att det är oförsynt att på det sättet teckna frontställningarnaungefär som om de gick mellan goda och dåliga när det gäller att tillgodosejust patientintressena. Regeringen har nog inte något att yvas över när detgäller den här frågan, som har använts i valrörelse efter valrörelse men ändockbehövt så att närma sig förverkligandet. Herr socialministern säger nu att när det gäller viktigainslag har tandläkarna gått emot reformen. Socialministern gär inte in i endiskussion om vad de här frågorna verkligen betyder och vad det kan få förkonsekvenser för framtiden att genomföra något för vårt samhäUssystemlyckligtvis sä främmande som tvångsanslutningar och etablerings-kontroUer.Däremot säger socialministern att anledningen tiU att man har gått ifrånutredningen är att det har hänt så mycket , att det har gjorts såmånga uttalanden. var man, med socialministerns gamle statssekreterarei spetsen, överens om att man icke skulle gå in pä sådana här principieUt settäventyrliga vägar. Den enigheten raserar man nu på grund av vissa uttalandendärefter. Man insinuerar att tandläkarna som kär är så oansvariga att man intevågar hta på att de kommer att fullgöra sina uppgifter. Sedan måste socialministern komma Uiäg att det var enenstaka representant i utredningen och inte förbundet som tog ställning när detgäUde överläggningsrätten. Det skedde dessutom i ett sammanhang dåetableringskontroU och tvångsanslutning ännu icke var aktuella, och dä är deten helt annan sak. Allmän tandvårdsförsäkring, m. m. HerrCARLSSON i (c) kort genmäle: Jag skulle egentligen inte ha gått upp mera idebatten. Men herr statsrådet vUle göra gäUande att jag inte hade följt upp de intentioner som hade angivit i sitt yttrande här. Jag har yttrande framför mig, och jag kan läsa ordagrant för herr statsrådet: * "utredning förordar en frivUlig samverkanmellan huvudmännen och tandläkarförbundet i, vad avser planeringen avvuxentandvårdens utbyggnad. Denna avses ske via organiseradetableringsrådgivning genom de lokala tandläkarföreningarna. Företrädare förlandstingen bör därvid medverka med aktuell information om tidsplaner,genomförande etc. Samverkan i denna form är givetvis av värde. Innehållet idenna mäste dock bli avhängigt av parternas bestämmande. Självfallet får dendock ej innebära att huvudmännens planering görs eller löper risk att bliberoende av de privatpraktiserande tandläkarnas etablering." Det är vad jag också har sagt, herr statsråd, angående dendelen att vi är beredda att acceptera en etablering. Sedan försdet en diskussion beträffande tillräckligt antal tandläkare i Nr 93 ett annat sammanhang, nämligen isamband med taxesättningen, och jag Måndaaen den ''°'' '* " skall läsa rätt sakpå rätt ställe då 7] jj1973 kommer man rätt, herr statsråd. Jaghar icke frånträtt den uppfattning Allmän tandvårdsförsäkring, m. m. jag har företrätt i . Detta måste jag i klarhetensnamn få säga. Jag skall be att först få klara upp den frågajag ställde här förut tiU i . Vad jag sade var observera det att och flera landsting, däribland herrCarlssons i eget landsting, uttalade stor oro för bl. a. riskernaför överströmning från folktandvård till privattandvård. Landstingsförbundetsäger i sitt remissyttrande; "Styrelsen vill i och för sig framhållavärdet av de av utredningsmannen föreslagna garantiåtgärderna. Detta gäller isynnerhet den ekonomiska garantin. Däremot är styrelsen inte övertygad om attde föreslagna åtgärderna är tUl fyllest för att garantera folktandvårdenshuvudmän det antal tandläkare utredningen förutsatt." Läs remissyttrandetfrån , ! Det är samma oro som uttalas där. Vad har vi gjort då? Jag kommer då över tiU . Vi har accepterat ett förslag från försäkringsutredningen, därTandläkarförbundets representanter har varit med och ställt sig bakometableringskontroUen. Vi har nägot skärpt denna och sagt att i stället för attden skaU gälla inom försäkringskasseomrädena mäste vi också se tUl riket i desshelhet. Det är det tiUägget vi har gjort, och det är en beredskapsåtgärd. Mendetta viktiga tillägg har icke accepterat. Han går emot det - härföreligger en reservation - och det är det som har förvånat mig. Jag har sagtdet nu i flera inlägg. Fär jag sedan säga att på några av de väsentliga punkternahar jag en mycket bestämd känsla av att fru andre vice talmannen enkelt inte är klar över vad utredningen har föreslagit eller över denuppföljning vi har gjort i propositionen. Beträffande etableringskontrollen har vi gjort det tUläggjag nämnde. Vi har i övrigt tagit det förslag som Tandläkarförbundetsrepresentanter i utredningen ställde sig bakom det var dess ordförande ochdess direktör. Förhandlingsfragan, som fru andre vice talmannenNettelbrandt viU göra till en stor sak här, har jag redan berört i mitt tidigare inlägg. Men lät mig upprepa att vi har helt enkelt till punkt och pricka tagit det förslag som utredningen kom med och som mycket prominenta representanter i utredningen stod bakom. Vad som sedan har följt efter remissyttrande och dess långtgående krav, där man bokstavligen hotar med att blockera det hela och åstadkomma stora svårigheter för tandvårdsförsäkringens genomförande, om man inte fär sina krav tillgodosedda - är en helt annan sak, och därvidlag har jag ingående redogjort för mina ställningstaganden. Jag vill bara återigen säga att det har gäUt för oss att se tUl att få försäkringen denna stora sociala och ekonomiskt kostbara reform att fungera på ett 102 sådant sätt att allmänhetenverkligen fär nytta av reformen. Allmän tandvårdsförsäkring, m. m. haft patienternas Nr 93 målsättningen,och där har jag låt mig säga det igen bästa för ögonen, när jag haft att taställning. i (c) kort genmäle: Herrtalman! Jag har godtagit vad sagt i fråga ometableringskontrollen. Det avsnitt som herr statsrådet citerade mäste såvittjag förstår jag har inte yttrandet här gälla frågan om taxesättningenoch den skrivning som där fanns angående överströmningen. Vad beträffar yttrandet från ,så har jag inte deltagit i handläggningen av det ärendet. Fru andre vice talmannen () kort genmäle: Jag har inte alls velat göraförhandhngsrätten eller överläggningsrätten till en stor sak det är en storsak. Det är en stor sak för aUa grupper som berörs. Och det är en avgörandeskillnad meUan om man är tvångsansluten eller icke tvångsansluten. Det äralldeles givet att det blir nägot annat om det är privatpraktiserande som heltenkelt fär ta konsekvenserna av en tandvårdsreform med ersättningar och utbetalningarav ett visst slag. Men när man blir tvångsansluten tUl detta, då är man med iett system på ett så intimt sätt att vi rent av kan tala om"anställda", även om jag är medveten om att det inte är en heltadekvat term. Sedan skaU väl ändå regeringen just akta sig för att börjaåberopa innehållet i ohka utredningar. Hur ofta händer det icke att regeringenskickar ut ohka utredningsbetänkanden på remiss och sedan lägger fram ett heltannat förslag för ! Det har ju i viss män hänt just här regeringenhar på en principiellt sett väldigt viktig punkt gått ifrånutredningsförslaget. Skall man då kräva att alla andra skall stå kvar vidinnehållet i ett utredningsbetänkande? Sedan sade socialministern att tvängsanslutningen är enberedskaps-åtgärd. Det betyder alltså att man skaU pröva. Herr socialministernser ut att ha så roligt , men jag tycker inte detta är något att skratta åt.Det är en viktig sak detta, att man vill pröva tvångsanslutning under en visstid, och när den prövningstiden har gått ut, anser man sig kompetent att bedömahur det skall fungera med en frivillig anslutning. Det blir ju följden avförslaget. Detta tycker jag är något fullständigt orimligt! Låt mig så slutligen komma tillbaka till det som jag intehann med i min första rephk, nämligen frågan om tandläkarnas ersättning.Överläggningsrätt är ju inte bara en fräga om att komma tUlsammans och prata,utan det är också fråga om att ta konsekvenserna av vad man har kommit framtiU. Och frågar jag herr statsrådet - och det går bra att svara rakt ochdirekt på det: Har man i detta initialskede tagit konsekvenserna av den s, k.möjligheten till överläggning? Ligger det man vid överläggningen kommit framtill verkligen oförändrat som underlag för den reform som skaU träda i kraftäven när det gäller möjligheterna till revision av taxan? tycks i långa stycken varamycket intresserad av hur jag ser ut här i bänken, och det må nu vara hennessak. Nr 93 Jag vUl här bara säga att fruNettelbrandts senaste inlägg kan karakteri- Mändagen den ' " ' 'S grad en reträtt från de påståenden som hon gjorde 21 maj1973 ' ' första inlägg. Jag noterar detsom intressant. Allmän tandvårds försäkring, m. m. och jagvet att en debatt aUtid är värdefuU inte minst därför att man lär sig så mycketunder en diskussion, och jag har efter bästa förmåga försökt bidra tillkunskapsspridandet i detta fall. Jag begär inte att skallkunna denna besvärliga fråga. Hon har deltagit i en lång ochhärd skattedebatt, och diskuterar vi tandvård, men jag begär som sagt inteatt hon skall kunna denna fråga. Men därför är det så viktigt att veta vad mantalar om, och jag menar att på några punkter helt enkelt inteär riktigt på det klara med vad vi diskuterar. Jag har sagt att utredningen enhälligt har föreslagit enetableringskontroU, och där har vi gjort ett tillägg. Det har jag ocksådeklarerat. Och vi har gjort det i hög grad på grund av de önskemål somframförts av landstingen och för att garantera folktandvårdens utbyggnad iolika avseenden. När det gäller överläggningsrätten har vi inte gjort någonändring. Där har vi tUl punkt och pricka accepterat det förslag som utredningenhar lagt fram och som representanter har stäUt sig bakom. Låt mig då på nytt upprepa att vad vi har gjort en ändringav är anslutningsformen. Men skaU observera att även inomutredningen och det är redovisat diskuterade man alternativaframgångslinjer på den punkten, även lagstiftningsalternativet, men manstannade för en annan anslutningsform. Och när man då kom i den situationen atthela tandvårdsförsäkringen skuUe komma att äventyras - inte minst, som jagredan har deklarerat, med hänsyn tiU ett märkligt remissyttrande från detmycket viktiga Tandläkarförbvmdet hade vi naturligtvis bara att klart sesanningen i ögonen: Hur skulle tandvårdsförsäkringen komma att fungera, omstridiga och utomordentligt långtgående krav inom detta förbund skulleskapa oreda och osäkerhet? Vi fick lov att ta klar stäUning. Och det har vigjort genom den automatiska anslutningsformen, som skall gälla . Så vill jag aUra sist korrigera ett annat felaktigtpåstående. Jag talade om etableringskontrollen, . Det är densom har tUlkommit som en beredskapsåtgärd. Den skaU finnas, och om det behövsskall den sättas in. Jag skall, herr talman, stanna med det nu anförda. Herr förste vice talmannen anmäldeatt fru andre vice talmannen anhälht att till protokollet fäantecknat att hon inte ägde rätt tiU ytterhgare rephk. Det är egentligen en mycket underlig debatt som vi för när viskaU försöka komma överens om att genomföra en efter vad jag kanförstå - stor reform på det här avsnittet av hälso- och sjukvärden. I morseåhörde jag en debatt om skatter, som det var ganska intressant 104 att lyssna till. Den reformvi nu skall genomföra har ekonomiska konsekvenser,och den kommer att kräva personella insatser av mycket stor omfattning. Även omde ekonomiska och politiska uppfattningar som förs fram under skiftarbörjar man ändå fråga sig om det alltid behöver finnas ett logiskt sammanhangmellan resurser och ekonomiska konsekvenser av reformer som man föreläggsförslag om. Fru andre vice talmannen talade omutredningar och om propositioner, och jag måste erkänna att det är riktigt attdet är material som ligger till grund för dagens diskussion. Men harförbehåUit sig själv rätten att besluta och dra upp riktlinjer för framtiden.Därför har själv möjlighet att säga sin mening, och jag måste erkännaatt det i det avseendet är olyckligt att förslaget till denna reform har lagtsfram under ett valår. De oratoriska politiska anföranden som har hålhts här harnämligen ingen som helst grund i den verklighet som vi ändå lever i. Jag har personlig erfarenhet av dålig tandvård, men jaghar också under ett flertal år haft ansvar för hälso- och sjukvärden inom ettlandsting. Jag vet vilka besvärligheter vi har haft, och den skönmålning avvissa grupper som görs i detta sammanhang har ingen motsvarighet iverkligheten. Om vi menar att vi över huvud taget skaU kunna genomföraden här reformen är det absolut nödvändigt att vi kan ordna en utbyggd folktandvård,och den mäste landstingen ta ansvar för. Det är pä den punkten vi inomlandstingen har besvärligheter både ekonomiska och andra. Om vi vidtaråtgärder som minskar landstingens möjligheter att få ekonomiska resurser ochäven personalresurser, kommer den här reformen icke att få det resultat vi allaönskar. Jag skall inte gå in på de frågor som man här så känslomässigt hartalat om. Jag skulle bara till i , som enligtuppgift har sysslat rätt mycket med landstingsfrågor, vilja ställa frågan: Vadtror att dessa höga taxor och de bristande möjligheterna attstyra inom folktandvården kommer att leda till för landstingen? Vi har inomlandstingen inte bara tandläkarna och tandvården att tänka på. Den procentuellahöjning av ersättningen som taxeförslaget innebär måste vi också vara bereddaatt ge t. ex. våra tandsköterskor. En tandsköterska har meUan 26 000 och30 000 i årsinkomst. Skall vi ge tandsköterskorna 40 000 eller 50 000 ?Är vi beredda att ge sjukvårdsbiträdena en lika stor procentuell höjning? Om vii dag ger en grupp högavlönade möjlighet tiU oförtjänta enligt mitt sätt attse lönestegringar, mäste vi räkna med att följa upp det beslutet medlönehöjningar för andra grupper. Jag är kritisk mot de föreslagna taxorna därför att dekommer att leda tUl ytterligare gap mellan hög- och lågavlönade i samhället.Även om vi diskuterar de olika formerna aldrig sä mycket, så löser det inte deproblem landstingen möter i det praktiska arbetet. Jag har ingenting emot att folk har inkomster. 1 morsetalade man här om skatter och pålagor av olika slag. I ena stunden spelar manupp "på mörka vatten" för att vända pä skivanoch ägna sig åt det där ljusblå, vackra skimret. Och det må väl vara en kvinnaförlätet om hon tycker om skimmer, men vi mäste komma ihåg att det här är enreform som är oerhört dyr. Det är därför nödvändigt att resultatet bhr att Allmän tandvårdsförsäkring, m. m. Allmän tandvårdsförsäkring, m. m. de sombehöver en förbättrad folktandvård fär ut mesta möjliga av den, inte attgrupper som redan har det bra fär det ännu bättre. Jag får erkänna att jag tycker statsrådet har varit litetför generös; han har varit alldeles för snäll mot den ena gruppen. Om vi skallfå ut vad vi önskar av tandvärdsförsäkringsreformen tror jag inte att vi kanräkna med att försäkringskassornas kostnader för tandvårdsersättningar för år1974 blir 650700 mUjoner kronor, utan då tvingas vi att betala ytterligarekostnader. kan det invändas att arbetsgivarna, patienterna ochlandstingen skall betala hela reformen, men ytterst måste de pengarna tas frånnågot häll. Naturligtvis kan man lägga pä arbetsgivarna ytterligare bördor. Detär riktigt, men det måste ändå göras en avvägning mellan olika delar av vårtekonomiska liv, och eftersom hälso- och sjukvård och däri ingår även detansvar som landsting och andra myndigheter har för att upprätthäUa en hyggligtandvård kostar mycket pengar, kan vi inte bara se på denna tandvård som endel, utan vi måste ta hänsyn till helheten. Till statsrådet skulle jag därför vilja säga att när herrYngve och jag har stannat vid ett särskilt yttrande, har vi med dettavelat understryka att om folktandvården inte kan säkras, utan om den äventyras,är vi beredda att förorda att samhället mycket snart övertar hela tandvårdenoch förstärker folktandvärden.