prot · FW09154 · 1973-12-31 00:00:00 — Och när de ingår i planerna och uppfyller kravenvad beträffar innehåll skall kommunerna också ha möjlighet att ge demstatsbidrag. Det är inte märkligare. HerrKARLSSON i (s) kort genmäle; Jag har inte bidragit tUl någon nymytbUdning. Jag har bara sagt att om man genomfört en obligatorisk förskola, såskulle de som vill driva speciella förskolor ha haft sämre möjligheter att göradet. Då hade kanske en hel del av de argument som har åberopats mot denallmänna förskolan och till förmån för de separata förskolorna tett sig mycketsämre. och jag står båda bakom det mesta av detsom utskottet skrivit, men våra åsikter går isär när det gäller statsbidragtill förskolor vid sidan av den allmänna förskolan. Det kan man inte ändra på;det är två principiella linjer som möts, och då måste den ena segra och bhutskottets linje och den andra reservanternas. Jag konstaterar att vice ordföranden i utskottet, herrRune i , nu är på reträtt från vad han tidigare sade. Hansvängde sig nu med att jag hade sagt någonting nedsättande om de opinionslistorsom förekommit. Ja, jag sade att om dessa människor hade känt till de faktiskaförhållandena, så hade säkerligen många listor inte blivit skrivna. Jag får nu tillfälle att komma tillbaka till fröken i och resonemanget om glesbygdsbarnen. FruMarklund känner ju till avstånden exempelvis i . Nog skulle det stötapå svårigheter att ha en obligatorisk förskola i de jättestora kommunerna där,t. ex. kommun, kommun osv. I ligger det naturligtvisannorlunda till, fröken , men det jag sade om glesbygden gällde bl. a.just de stora avstånden. Sedan till och hans långa historieskrivningnär det gällde de många reservationerna. Om det så hade blivit 62 reservationerså skulle jag inte ha haft någonting emot det. Men det viktiga måste ju varadet sakliga innehållet i reservationerna, vad man reserverar sig till förmånför. Det är av den anledningen jag tycker att en hel del av de reservationersom avgivits till det här betänkandet kunde ha varit oskrivna. Jag tror inteatt de borgerhgas situation skulle ha blivit sämre om de följt utskottets linjei stäUet för att skriva en och annan reservation om de petitesser som där tasupp. i (s); Också jag vill inledningsvis sälla mig tUlstatsrådet gratulanter. Statsrådet kröner nu sin bana somfamiljeininister med förskolepropositionen, som innebär att vi tar ytterligareett steg på detta område. Det har förekommit en utbyggnad avförskolan. Vad som händer är att vi inför ett obligatorium för kommunernaatt bygga ut förskolan så att alla sexåringar kan beredas plats. Jag har självfallet stora sympatier för ett obligatoriumockså för barnen. Vi i antog ettfamiljepolitiskt program där vi talade om en obligatorisk förskola. Denmotivering som ligger bakom ett sådant resonemang är, att det lätt kan bli såatt vissa barn kommer vid sidan om och att de som bäst behöver det inte får denstimulans som förskolan innebär. När nu barnstugeutredningen och regeringen har valt att gåen annan väg har man lagt till skyldighet för kommunen att bedriva uppsökandeverksamhet. Jag tycker att vi kan nöja oss med det ett tag, så får vi se om denuppsökande verksamheten lyckas och om förskolan över huvud taget har denattraktionen det tror jag den har att de barn som vi vill skall gå iförskolan också kommer att göra det. Jag tror att alla vi som har deltagit iutskottets arbete och som varit med i debatten är eniga om att vi får tänkaöver och se vad som händer på det här området. Finner vi att förskolan börgöras obligatorisk är vi säkert beredda att fatta beslut därom. Det harförts en diskussion med många övertoner. Jag vill hänvisa till vilketockså gjorde - den ledare och de inlägg som funnits i . Där har det bl. a. talats om när det gäller de alternativa förskolorna att bortåt 75 000 barn går i förskolor som drivs av församlingar, fria samfund och andra ideella organisationer. Har de verkligen räknat barnen? De uppgifter som jag har om säger att inte fullt 3 000 barn går i dessa alternativa förskolor inom . Det finns ungefär 53 000 barn i Kyrkans barntimmar, men det är någonting annat. Bortåt 100 000 barn går i söndagskola, och det är också någonting annat. Man rapporterar vidare att det bedrivs verksamhet bland barn meUan sju och som når ungefär 50 000 barn. Ingen har i sin vUdaste fantasi tänkt sig att detta skulle tas åt sidan, utan man vill ständigt uppmuntra den verksamheten. Det ingår i barnstugeutredningens andra etapp att förafram förslag om samhällsstöd tUl kompletterande verksamhet för barn upp tilltolv år - eftersomvi har statsstöd tUl verksamhet bland barn och ung dom över tolv är. I den allmänna seriösa debatten har sagts att det är i denna ålder då mycket grundläggs av människans framtid och inställning. Det är de bortglömda åren, och vi har anledning att gå in och hjälpa till på den punkten. När vi behandlade den frågan i Förskoleverksamhetens utbyggnad och organisation Förskoleverksamhetens utbyggnad och organisation famUjepolitiskaprogram sade vi, att man kanske skulle kunna gå ner till med denverksamheten. Jag frågar mig om man inte i nuvarande situation kan gå ner tillbarn när det gäller ekonomiskt stöd till frivilliga organisationerför barnverksamhet, eftersom det skulle överensstämma med den ålder då barnenbörjat i förskolan. Men det är en fråga som vi får återkomma till vid senaretillfälle. Jag har funderat över vad som hade hänt i debatten omregeringen hade föreslagit en obligatorisk förskola, som hade legat underskolstyrelserna och dvs. att man strängt taget hadeflyttat ned åldersgränsen för skolstart med och haft skolplikt från sexår. Hade vi då fått den diskussion som förts? Jag tror knappast det, och detfinns de som sagt att mycket av argumenten i de alternativa förskolornabortfaller om man går in för ett obligatorium. Vi har väckt vår motion nr 2047 i den här frågan därföratt det har uppstått missförstånd. Det kan vara sakligt eller osakligt grundat- det kan vi lämna därhän, men missförståndet fanns där och gick ut på att detskulle vara något slags förbud för andra att ordna sådan verksamhet över huvudtaget som man sade när det var som värst mellan kl. 9 och 16 . Detär uppenbart att man vill klarlägga sådana punkter, så att det inte behöverråda någon tvekan. Jag förmodar att det också har varit statsrådetsintentioner, eftersom hon nu är överens med utskottet på den punkten. Utan attrannsaka hjärtan och njurar förmodar jag att det har varit hennes inställningredan från början men att skrivningarna på den punkten blev litet oklara. Denstriden kan vi alltså lämna åt sidan helt och hållet. Det talas rätt mycket om den kristna opinionen, och denhar verbaliserats i många former, ibland med övertoner. Jag har fäst mig vidett inlägg av i . Hanär sekreterare i och deltari ett arbete som gäller samtliga kyrkors och samfunds barnverksamhet. Han tar iett längre inlägg upp problematiken kring förskolan och skriver bl, a.;"Från samfund och ideella organisationer har man särskilt tagit uppfrågan om vilka möjligheter som bjuds att bedriva förskoleverksamhet parallelltmed den förskola som kommunerna är skyldiga att anordna. Tyvärr har dettabidragit tUl att ge en uppfattning av att de kristna samfunden är allmäntnegativa till reformen. Tvärtom är reformen angelägen och i enhghet med kristnaintentioner om lika rätt och lika värde för alla människor. Detta behöver sägasklart för att undvika en snedvridning av debatten." Han skriver litet längre ned i sitt inlägg: "Denavgörande frågan i detta sammanhang är dock vad som händer med de barn som intehar denna förmån och som kanske särskilt behöver det stöd i utvecklingen som enförskola utgör." Han skriver detta mot bakgrund av att det krävs en allmänförskola, för att samtiiga skaU komina in i denna förskola och inte vissa barnlämnas utanför, eller om det anordnas speciella kristna förskolor att man iden allmänna förskolan lämnar livsåskådningsfrågor åt sidan. Jag delar denna uppfattning som har förtfram, och jag tror, herr talman, att den delas av mycket stora grupper av demsom sysslarmed de här sakerna. Jag skulle så, herr talman, vilja ta upp en fråga som jagbedömer som mycket stor och allvarlig, nämUgen om man inte i den allmännaförskolan kan rymma in också frågor om livsåskådning. Vi har i vårt famUjepolitiska program, som jag hänvisattill tidigare, tagit upp den punkten och sagt att det är nödvändigt. När vifick propositionen hänvisade vi med tillfredsställelse till att frågan ärupptagen där. Vi väckte en motion för att få understryka den här saken. I den försöksutbildning som gesbarnskötare upp till förskollärare ligger ett livsåskådningsblock på 40 timmar.Det är, tycker jag, den väsentligaste delen i detta sammanhang. Om det ändåfinns människor som vill ha en alternativ förskola skall det givetvis varafritt fram för dem. Men den fråga som uppkommer är givetvis: Skall vi lämnastatsbidrag till denna verksamhet? Jag lämnar åt sidan frågan om huruvida kommunernaskall lämna bidrag det är deras sak att avgöra det, precis som vi har sagtatt vi inte lägger oss i hur man tolkar församlingsstyrelselagen. Om man nubegär statsbidrag till alternativa förskolor måste vi ställa stora krav på dem.Det är detta frågan gäller i reservationen 3 från oppositionen. Det innebär t.ex., efter vad jag kan förstå, att en alternativ förskola inte kanavgiftsbeläggas. Det ställs relativt stora krav på dem om statsbidrag skallutgå. Utskottsskrivningen lämnar helt åt sidan de kraven. Jag tycker att det ären fördel. säger att jag som motionär inte har följt upp den härfrågan från motionen. Det är riktigt. Men då var kravet att den alternativaförskolan skulle ordnas efter samma normer som den allmänna förskolan. är defriare, och det skall man notera med tillfredsställelse. Frågan gäller naturligtvis också vilka som anordnaralternativa förskolor. Jag går tillbaka till min egen kommun. Det är intekyrkan eller frikyrkorna som gör det, utan det är de studieförbund som haranknytning till de borgerliga partierna, ungefär som ABF har anknytning tillarbetarrörelsen. Det är 218 barn i åldern i dessa skolor, medankommunens förskola har 350 barn. När kommunen nu tar över för sexåringarnaförmodar jag att det kommer att accepteras. Men om man skulle lämna delsstatsbidrag, dels kommunalbidrag, så att de alternativa förskolorna själva intehar några kostnader, får vi räkna med att det blir en skiktning över lag; dåkommer man att få fortsätta med att ha olika huvudmän för förskolorna. Innan jag går in på de olika reservationer som jag ännuinte har berört vill jag gärna säga några ord om föräldrautbildningen. Jag gårockså då tillbaka till vårt familjepolitiska program . Vi diskuteradedenna fråga i . Några av oss följde upp den diskussionen ien motion, och vi har fått en klar och entydig skrivning om att den frågan börutredas för att ett resultat snabbare skall kunna uppnås. Jag behöver inteupprepa de krav som ställts i utskottet på den punkten. Det finns en del reservationer som står kvar i den härdiskussionen, och jag vill som hastigast gå igenom dem. Den förstadet gäller är reservationen 19 om gruppstorlek i daghem. Förskoleverksamhetens utbyggnad och organisation Förskoleverksamhetens utbyggnad och organisation Det är enborgerlig reservation med som medreservant. är dockinte med på den reservationen. Man kan väl bara säga att detta är en fråga somnaturligtvis är föremål för diskussioner, och vi får väl se varman hamnar. Vi skall emellertid ha klart för oss att man inte kan gapa över merän man har. Vi har ett visst antal lärare, och vi har frågan om ekonomin. Detkan vara värdefullt att bygga ut på den kvantitativa sidan också. När det gäller reservationen 21 från vpk, där man talar ompersonaltäthet, är det i stort sett samma sak. Vi menar att kommunen intebehöver bindas vid sådana detaljföreskrifter som det är fråga om här. Överhuvud taget går både propositionen och socialutskottets betänkande ut på attkommunen själv skall ha ganska stor valfrihet när det gäller att utformaförskolan. Reservationen 20 handlar om förskolestadga. Vi anser också i den frågan får se tiden an innan man tar ställning till hur ensådan stadga skall utformas men att kommunen i det avseendet har rätt storfrihet. skall hålla sig underrättad, och man får se vad somhänder i det avseendet också. Reservationen 22 handlar om en plan för förbättring avpersonalresurserna. Reservanterna anser att bör beredastillfälle att ta ställning tUl en samlad plan för att tillgången på personalsnabbt skall förbättras. Det är samma sak där. Man vill att skall gåin på ett hårdare sätt. Man vUl alltså gå ifrån den kompetens som kommunenskall ha. Reservationen 23 talar om fortbildning av personal.Utskottsmajoriteten säger där att barnstugeutredningen på den punkten hartilläggsdirektiv. Reservationen 24 handlar om anställande av pedagogiskakonsulter. Sådana finns redan. Om man kan ta ifrån dem en del av derasadministrativa uppgifter kan man kanske på det sättet ge dem större möjligheteratt arbeta med deras egentliga uppgifter. driver enförsöksverksamhet angående den pedagogiska ledningen, och man får också i detavseendet se tiden an. Reservationen 25 gäller tomtstorleken vid förskolorna. Påden punkten säger utskottet att den här frågan kan man givetvis resonera om.Kommunen har också i det fallet ansvaret, men utskottet uttalar i sin skrivningatt 80 m per plats bör vara ett riktmärke något som man bör sträva efter. I reservationen 26 från vpk talas det om en förbättring avstandarden hos nuvarande institutioner. Jag lade märke till att mycket om denna fråga och menade, att den var mycket eftersatt. Jagskulle tro att det över hela förskolefältet det gäller väl kommunalverksamhet över huvud taget finns brister. Det kan alltid finnas krav på höjdstandard. Men av ekonomiska skäl är det inte alltid möjligt att tillfredsställakraven. Emellertid får man följa detta, och arbetar med frågan. Jag ber, herr talman, med dessa enkla ord att få yrkabifall till utskottets hemställan på de punkter som jag här har tagit upp. Under detta anförande övertog herr förste vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar. () kort genmäle: Jag tackar i förhjälpen med att klargöra skillnaden mellan alternativa förskolor ochkompletterande förskoleverksamhet. Men på ett par punkter är nog en aning vilseledande. Han säger att det är klart att alternativaförskolor inte skall få statsbidrag. Men, fortsätter han, sedan är detkommunernas ensak om de vill ge bidrag. Jag tror inte det. Statsbidrag spelar idetta fall en ganska Uten roll både för kommunerna och för eventuellaalternativa skolor. Det handlar om de sista platser. Det framgår mycket klart, , att alternativaförskolor icke är önskvärda. Utskottet säger uttryckligen på s. 16 ibetänkandet att de skulle "motverka ett av huvudsyftena med den allmännaförskolan". Var finns den kommun som, även om det inte står i en tvingandelagtext, går rakt emot statsmaktens intentioner? Det brukar inte kommunernagöra. Gentemot kommunerna behövs ingen tvingande lagtext för att de skall avståfrån att ge kommunalt bidrag, om de väl fått klart för sig att staten inte villdet. Därtill kommer att det skulle bU fråga om att ge bidrag tiU platser somkommunen trots detta är skyldig att själv tillhandahålla, dvs. kommunen skullefinansiera samma platser två gånger, vilket kommunal-ekonomiskt är en ganskaegendomUg tanke. Det kan rimligen inte finnas några hinder för kommunernaatt liksom stödja den kompletterande förskoleverksamheten. Men märkväl att motiveringen för kommunerna att ge bidrag till sådan här annanbarnstugeverksamhet i huvudsak har varit att den verksamheten fyller en lucka iden kommunala organisationen. När den egna lekskolan inte räcker till, ger manbidrag t. ex. till Vuxenskolan och . Om kommunerna blir skyldigaatt själva hålla platser, bortfaller det motivet. säger att ingen i sin vildaste fantasi kanföreställa sig att man skulle föra denna verksamhet åt sidan. Nej, det är intefråga om fantasi, , Om det vore det ändå! Det är fråga omverkligheten. Jag har sagt det tidigare. Vad som händer är att deti praktiken blir omöjligt att med de ambitioner man har driva denverksamheten vidare. nämnde kyrkans barntimmar. Det är inte enUten söndagskola på vardagarna, eller två, utan en verksamhet som iregel pågår åt gången tre till . Det är detta dethandlar om. Det bhr inte möjligt att i nämnvärd utsträckning driva dennaverksamhet. Den har anordnats av två skäl, dels av samma skäl somstudieförbundens verksamhet, nämligen för att fylla luckor i den kommunalaorganisationen, dels för att man vill ge den en särskild kristUg inriktning. mån det sistnämnda skälet väger över och man skulle vilja fortsätta, hademöjligheten funnits att bygga ut den till full förskola. lämnas inte denmöjligheten. Ätt fortsätta som kommer inte att gå, för barnen orkarinte med det. För sko lev erksam -hetens utbyggnad och organisation 5 protokoU 1973. Förskoleverksamhetens utbyggnad och organisation HerrROMANUS (fp) kort genmäle: i talar om att manskall ge kommunerna fria händer. Det är naturligtvis en tilltalande Uberalattityd, som är glädjande att möta hos socialdemokraterna. Vi får hoppas attden håller i sig, också när vi kommer in på andra områden. har man enligt vår uppfattning gjort felavvägning. Man har lagt sig för mycket i förskolornas utformning och lokaleroch detaljgranskat ritningar osv., medan man har tagit för litet ansvar förpersonaltätheten. Det vill vi ändra på. kan man släppa lokalerna fria. Detär bra att utskottet gått på den linjen. Däremot får man nog när det gällerpersonalen räkna med att det, med hänsyn till de erfarenheter som gjorts, ärnödvändigt med en viss styrning under uppbyggnaden av denna verksamhet. Måletär naturligtvis att det inte skall behövas någon styrning, på varesig det ena eUer det andra området. Sedan vill jag påpeka att vi reservanter inte föreslårnågon skärpt styrning i fråga om gruppernas storlek, vi vill bara ändra siffran20 i propositionen och utskottsbetänkandet till nuvarande 15 med viss möjlighettiU överinskrivning. Utskottsmajoriteten går med på en utökning av gruppernasstorlek, men i sade att det här får diskuteras under handoch att man får se var man hamnar. Det var ett intressantuttalande. Vi kanske kan få ytterhgare klarlagt vad det innebär. Om mandiskuterar frågan och inte vet var man skall hamna, är det väl naturligt under den tiden inte går med på en ytterligare ökning av grupperna. Manborde vara medveten om vilka problem som råder inom förskoleverksamheten. Medanman diskuterar, och innan man vet var man hamnar, borde man i varje fall hållasig till de nuvarande gruppstorlekarna och försöka att successivt arbeta bortöverinskrivningen. Det är vad vi har begärt i reservationen 19. HerrHYLTANDER (fp) kort genmäle: i polemiserar motreservationen 3 och åberopar ett uttalande av i om att de barn som deltar skuhe få lika möjligheter i det systemsom majoriteten förordar. Om läser reservationen 3 rätt, skallhan finna att det inte heller där finns någonting som hindrar att barnen fårlika möjligheter. Däremot bibehålls de frivilliga kvalitativt fullgodaskolornas möjligheter att verka. I propositionen och utskottsbetänkandet stårdet emellertid klart uttryckt att kommunen inte skall ges rätt att fullgörasina skyldigheter enligt lagförslaget genom att överlåta på någon annan attbedriva förskoleverksamhet. Ätt åberopa som ett argument för attpropositionens förslag skapar större jämställdhet för barnen går inte, herrSvensson. Sedan ett par ord i anslutning till vad som sagts ombarntimmarna och de 3 000 barn som går i barnskola. Resten avbarnverksamheten var av mycket aktningsvärd storlek, och sade sigockså vilja stödja denna. "Vi vill uppmuntra den verksamheten", sadehan. Var finns i dagens ärende i propositionen eller betänkandet någontingsom talar om någon sorts pekuniär uppmuntran annat än möjligen så att säga i luften för framtiden? skullevilja ha en upplysning om var det finns något substantiellt att ta vara på idet sammanhanget. Motståndet mot det statsbidrag som vi har föreslagit är juklart uttalat från er sida, och efter vad jag kan se finns det ingenting annatatt peka på som uppmuntran eller stöd. i (c) kort genmäle; Först ett par ord rörandeföräldrautbildningen. i uttalar nu sin stora tacksamhetöver att socialutskottet varit enhälligt på den punkten och betonar vikten avatt det verkligen vidtas åtgärder för att få till stånd en bättreföräldrautbildning. Det är intressant därför att en fråga tydligen blir viktigförst efter det att det har kommit en socialdemokratisk motion. Frågan har juvarit föremål för behandling tidigare. Jag läste med intresse den motion som iKungälv har väckt med anledning av propositionen om förskolan. säger herrSvensson i fråga om icke-kommunala förskolor att den skrivning som vi har i reservationenbinder dessa skolor betydligt hårdare. De får en friare ställning enligtutskottets skrivning, och därför anser han inte att det skall utgå statsbidrag.Det är intressant att höra. Här har såväl statsrådet som utskottetsordförande hävdat att alternativa förskolorskulle innebära en segregation. Hela den argumenteringen fick ett platt fallefter i anförande. Förskoleverksamhetens utbyggnad och organisation HerrSVENSSON i (s) kort genmäle: Först ett ord till om denverksamhet som pågår i kommunerna och om att den skulle bli omöjlig på den såatt säga alternativa sidan. Jag underströk ju i mUt anförande att jag ser ensträvan mot en allmän förskola som tar hand om alla sexåringar som viktig.Kommunerna får väl själva avgöra om de skall ge bidrag, de får fatta sina egnabeslut och se till de faktiska omständigheter som föreligger. Jag har i min hand en bok från om kyrkan ochförskoleåldern. Där står talat om kyrkans barntimmar. Barnen samlas 1,5-2,5timmar en eller kanske . Det är alltså målsättningen. Dessabarntimmar ersätter i viss mån söndagsskolan. försvinnerfamUjerna från t. ex. städerna och det blU svårt att håUa i gång söndagsskolan,och då lägger man in småbarnstimmar på vardagar i stället. Detta kommer inte påkoUisionskurs med den allmänna förskolan. säger att staten lagt sig för mycket ikommunernas affärer. Vi har en trend till en större generositetgentemot kommunerna, och vi får väl fortsätta med den. Vi har genomförten kommunreform som gett kommunerna större möjligheter att sköta de härangelägenheterna, och vi får väl utgå från att kommunerna skall göra det,självfallet i samarbete med som är den myndighet som skall seöver det hela. Jag får,herr talman, nöja mig med detta eftersom min tid har gått ut. Förskoleverksamhetens utbyggnad och organisation HerrCARLSHAMRE (m) kort genmäle: Det finns faktiskt väsentligt fler barn än 3000 som i det som kallas kyrkans barntimmar får en förskoleaktivitet av heltannan omfattning än 1 å . Det är som jag sade 35dagar och med ambitionen att ersätta en förskola som inte finnsi dessa kommuner. Det är så. Det torde i varje fall handla om tiotusentals barnäven om det inte gäller 75 000. Men låt mig peka pä den modell som i Kungälvnu har anslutit sig till. Den skulle kunna leda till en konsekvens jagbetonar skulle kunna, vi vet inte säkert som måste te sig egendomlig förBroderskapsrörelsen med dess starka förankring i . Det skullekunna bli så att de borgerliga kommunerna får maka åt sig i sinmonopolställning enbart för kyrkokommunerna, dvs. församlingaroch icke några andra. Kyrkans församlingar är de enda som har egenbeskattningsrätt och skulle kunna driva dels alternativa förskolor, dels enomfattande kompletterande verksamhet med utdebite-rade medel. De kommer i ensärställning som t. ex. frikyrkoförsamlingarna inte får. Vi vet inte detta säkert för vi kan inte få någon tolkningav vad församlingsstyrelselagen innebär i det fallet. Det står ungefär så ilagen att man inte får driva verksamhet som någon annan dvs. i det här falletkommunen - är skyldig att bedriva, om inte verksamheten har en särskildinriktning.