prot · FW09105 · 1973-12-31 00:00:00 — entreprenadpå den kristna synen. "Vi kan inte acceptera " - jag tyckte nogatt det fanns något av den tonen även i inlägg här i debatten. Att lagförslaget skulle vara ett anfall mot den kristnasynen på familjen förstår jag inte. Vill man vara uppriktig måste man ju rentav erkännaden historiska sanningen att den lutherska kyrkan aldrig skaffat sig en klaroch i helheten genomtänkt syn på sexualmoralen. Man kan för vårt landsvidkommande och i denna tidssituation peka på att den av biskopsmötet för någotår sedan inledda undersökningen, som syftade till att nå fram till en enhetligsyn på hithörande frågor, har förklarats strandad. Även efter den nya lagens antagande det skallunderstrykas har kyrkan och de olika trossamfunden i vårt land fullständigfrihet att verka för sin tolkning av äktenskap, skilsmässa ochfamiljerelationer över huvud taget. Vad staten ger är en fullständig frihet förde olika samfunden. Mer kan inte staten göra. Att staten skulle genomparagrafer som är döda för människorna ha någon skyldighet att påtvinga dem enviss religös synpunkt kan inte med fog göras gällande. De moralistiska utfallsom i detta sammanhang har försports röjer ofta ett slentrianmässigt accepterandeav former och formler som strider mot den trons gyllne regel somsäger: "Allt vad I viljen att människorna skola göra Eder, det skolen 1ock göra dem." Det kommer i värt land att föras en diskussion, inte minstinom kristna kretsar eller kretsar som kallar sig kristna, och då kan det varaganska lämpligt att man återgår till texter som i detta sammanhang harväsentligheter att säga. syn på mänskliga relationer är kanske mestkoncentrerat uttryckt i ordet: Vi får aldrig glömma bort att fråga hur nästanhar det. Ofta förefaller det som om en del av de röster som högljuddastprotesterar mot det nya lagförslaget glömt bort denna för kristendomengrundläggande norm i förhållande till nästan. De välanpassade, de i familjelivet lyckliga, de ekonomisktvälförsörjda hur ofta försummar de inte de udda, de olyckliga, de utarmade,de från normalmönstret avvikande, de som kallas de annorlunda, och glömmer bortatt samhället har plikter just mot dessa. Och det är för att hålla sig tillBibelns område i liknelsen om det förlorade fåret det enda, det vilsekomnasom blir föremål för särskilda omsorger. Den omsorgen gäller inte de 99, de ärredan i hägnadens trygghet. Detta bör, herr talman, vara och är enligt min uppfattningi detta fall målinriktningen för lagstiftningsarbetet i vårt land: tolerans,frihet, barmhärtighet. Tolerans, neutralitet: Här talas om att äktenskapetdiskrimineras, och var inne pä kapitlet om att talet om denekonomiska diskrimineringen betecknas som moderat kvirr. Men med en viss försiktighet eftersom väl, om räkningen görs upp i desshelhet, man inte kan tala om någon ekonomisk diskriminering. Jag vill barapåminna om att den gamla goda tid inte är så avlägsen, då det vari lag stadgat att kvinna i statens tjänst och även i andra sammanslutningarstjänst var skyldig att lämna denna tjänst vid ingåendet avgiftermål. Det kan inte vara obekant. "Man kunde ha väntat med att lägga fram dettaförslag." Ja, men det brådskar alltid när det gäller människor, och denmoderata vänta-och-se-mentalitet som kommer till uttryck och som kommit tilluttryck i många sammanhang här hör inte hemma i vår dynamiska tid med desssnabbt ändrade villkor för den enskilde. Å ktenskapslagstift-ningen rn. På två punkter, som dock på intet sätt rubbar min positivasyn på helhetssyftningen i lagförslaget, har jag en annan uppfattning änpropositionen. Jag har redovisat denna i ett särskilt yttrande och ireservationen 13. Jag gör nämligen gällande, att när man bibehåller en låtvara frivillig medling, man borde ha lämnat ett större utrymme åt de nufungerande medlargruppema av präster och pastorer, så att de fortfarandetilldelas behörighet som officiella medlare. Närmare motivering för att jaganser detta vara en skälig breddning av hela det register sommedlarinstitutionen skall omfatta lämnar jag i mitt särskilda yttrande, som harnr 2 bland de avgivna. 1 motion 1973:1803 har jag påyrkat en betänketid på 6månader även i de fall där makarna är ense om skilsmässa och inte har barnunder . Jag anser först och främst att en bestämd betänketid skall avdelasoch jag har därvid funnit att en omställningstid enligt minuppfattning är den lämpligaste. Jag har därför reserverat mig mot majoritetens förslagpå denna punkt och jag yrkar, herr talman, bifall till min reservation 13. I övrigt ger jag mitt bifall till dettalagförslag som enligt mitt sätt att se är uttryck för en levande strävan attgenom lagen skapa rätt åt alla, orätt åt ingen och som enligt mitt sätt att seföljer ett tidlöst råd att man aldrig får glömma bort att fråga hur nästan hardet. Det lagförslag vi behandlar frågar verkligen efter hur dagensmänniska har det i dagens samhälle. () kort genmäle: Jag vill bara rätta till beträffande mitt inlägg. Jag har icke använt begreppet "vikristna" som något exklusivt eller i den meningen att kristna skulle varaförmer än andra. Jag har heller inte velat dra upp motsättningar mellan kristnaoch icke-kristna. Jag talade om "vi kristna" lika väl som "vilagstiftare". Det är ett språkbruk. I stället för att dra upp skillnadertalade jag faktiskt om en samsyn mellan kyrkans lära om äktenskapet ochäktenskapslagstiftningen. HerrWIKLUND i (fp) kort genmäle: Jag skulle bara vilja säga till präster och pastorer kommer att bh tillgodosedda enligt majoritetensskrivning. Statsrådet säger i sin proposition att man skall utse särskildamedlare enligt den föreslagna medlingslagen, en lag som för övrigt skall gällainte bara dem som är gifta utan även andra samlevande. Vid rekryteringen avmedlarna skall man självfallet enligt propositionen utnyttja den erfarenhetsom finns hos präster och pastorer. De är alltså på intet sätt utestängda frånmöjligheten att bli förordnade som medlare. Jag tycker att det är viktigt att framhålla att dettauttryckhgen skrivits in i propositionen. 1 utskottsbetänkandet har saken ävenunderstrukits. Jag vill också gärna säga till , att jag hyserstora sympatier för en betänketid . Jag vet att den saken kommeratt ytterligare behandlas av . Det var emellertid en strävan frånutskottets sida att göra en så god kompromiss som möjligt i den här frågan.Från skilda utgångspunkter kom vi rätt många i utskottet fram till 3 månadermen har skiljt sig ut från den gruppen genom att avge en egenreservation . () kort genmäle: Gentemot vill jag säga att jag ärfiende till alla slags kategoriindelningar. Redan uttrycket "vilagstiftare" ter sig för mig övermaga, och uttrycket "vi iriksdagen" borde vara i lag förbjudet att använda såsom det sker ute ilandet. Allra värst är det för mig när jag i samband med tro ochkristen livsåskådning hör detta uttryck "vi kristna". Som svar på inlägg vill jag säga att jag ärväl medveten Om att möjligheten inte är utesluten att anlita en präst ellerpastor i ett annat trossamfund. Vad jag har åsyftat är bredden påvalmöjligheten när det gäller medlare. Med det begränsade antal som kommer attstå till förfogande trots det vidgade förslag lagutskottet framlägger omantalet medlare kommer det inte att finnas möjlighet att täcka hela registretav olika samfund i vårt land. Det är därför jag velat bibehålla den nu gällandebestämmelsen. i (fp) kort genmäle: Det är nog inte riktigt så att präster ochpastorer bara skall kunna anlitas. Man kan anlita dem redan nu utan att deblivit särskilt förordnade. Det är uttryckligen sagt att medlarna skallförordnas. Många av den grupp vi talar om präster och pastorer - är särskiltlämpade för ändamålet i den mån de har erfarenheter och bedöms i övrigt varalämpliga. De bör då kunna hli förordnade, inte bara anlitade. Såsom medlare kandock strängt taget vilken människa som helst anlitas. Här är det fråga om demsom enligt medlingslagen skall förordnas. () kort genmäle: Det är just detta jag vUl nå. Jag vet mycketväl att varje människa kan fungera som inofficiell medlare åt två parter i ettäktenskap. Men just beträffande de förordnade medlarna lämnas för litenmöjlighet för våra olika samfund i detta land att bli tillgodosedda. Eftersomvi har en glädjande rik skara av dessa i detta land som arbetar i andaoch för den kristna tron, skulle varje medlem av dessa samfund ha möjlighet attkomma till en medlare som innehar officiell ställning som erkänd medlare. Detär detta diskussionen gäller. De allmänna synpunkterna och de principiellavärderingarna när det gäller det lagkomplex som är föremål för lagutskottetsbetänkande har framförts här av statsrådet och även av utskottetsordförande. i framförde såvitt jag kan förstå på ettfint sätt den grundläggande syn som utskottet lagt på den här föreslagna lagstiftningenpå äktenskapsrättens område. Även om betänkandet innehåller ganska många reservationeroch särskilda yttranden, kan man ändå tala om en bred uppslutning kring Åktenskapslagstift-ningen m. m. Åktenskapslagstift-ningen m. tn. reformenoch de grundlinjer som gäller för denna. Utskottsordföranden taladeinledningsvis om den arbetspress som varit för handen i utskottet. harutskottet haft betydligt mera att ta itu med . har detfaktiskt gått att klara sig i lagutskottet med sammanträden ochkanske någon dag till, men har det varit mycket pressande. Vi får ge etterkännande åt det lugn och den balans som herr ordföranden visat vidbehandlingen, trots att det har varit tidiga morgnar och middagstimmen oftatagits i anspråk, varvat med kvälls- och nattplena här i kammaren. Justordförandens sätt att behandla ärendet har bidragit till att det trots allt harblivit ett hyggligt resultat. Det kan väl rent av sägas att detta betänkandeinnehåller så intressanta ting att det kan bli som ett uppslagsverk för dem somvill studera äktenskapslagstiftningen. Talarlistan är lång här och dagen är kort. Vi som direktskall tala för utskottet hade tänkt disponera det hela så att utöver det somordföranden har att kommentera jag skulle säga någonting om reservationerna 5,6, 8, 9 och 11, fröken skulle svara för reservationerna 10, 12,13, 14, 15 samt för reservationerna 16, 17, 18 och 20 liksomreservationen i lagutskottets betänkande 21 om ändring i jordabalken. Vi är medvetna om att alla på listan har värdefulla tingatt anföra, och vi hoppas att vi med den här ordningen kan bidra frånutskottets sida till en viss koncentration. Reservationen 5 har ännu inte kommenterats av någon.Propositionen föreslår att halvsyskon skall få ingå äktenskap efter dispens avKungl. Maj:t samt att sexuella förbindelser mellan halvsyskon avkriminaliseras.Det vänder sig reservanterna mot. Reservationen 6 har kommenterats av herrWiklund. Där behandlas frågan om föräldrarnas samtycke när den som är under 18år vill gifta sig. Enligt nuvarande bestämmelser ger dispensefter giftomans samtycke, men enligt förslaget i propositionen skallvärdnadshavare beredas tillfälle yttra sig. Även från barnavårdsnämnden skallyttrande inhämtas, innan tar ställning till dispensansökan. I ochmed detta torde det i praxis inte bli någon skillnad mot nuvarande ordning.Talan i dispensärende kan anhängiggöras i olika instanser, i dereguljära domstolarna beträffande samtycke, och i administrativ ordning i frågaom dispens, över länsstyrelse till förvaltningsdomstol. Det kan bli en lång ochtidsödande procedur. föreslås att föräldrarna ges möjlighet att fåtillståndsfrågan prövad av förvaltningsdomstol, alltså ett betydligt enklareförfarande. Jag tyckte nog att det var ett litet krystat motiv somherr anförde här. Det kunde inträffa, sade han, att föräldrarna fickreda på att en underårig skulle gifta sig först i och med att meddelande komfrån om yttrande över saken. I realiteten brukar det väl vara såatt i sådana här situationer väntas barn. I varje fall i vanliga familjerbrukar man väl ha reda på vad som är i görningen. Det är väl också snarare så i många fall att föräldrarna ide här situationerna har större besvär med att övertyga ungdomarna omnödvändigheten av att gifta sig än av att försöka sätta sig på tvären. givetviskan det inträffa i vissa fall. Vi tror emellertid att i och med att föräldrarna blir itillfälle att yttra sig, kommer man från att ta hänsyn till det.I realiteten blir det inte så stor skillnad mot det förfaringssätt som varittidigare. Jag ber att fä yrka bifall till utskottets förslag i dethär hänseendet. I reservationen 8 är det några rader i utskottets skrivning somreservanterna vänder sig mot. har kommenterat detta. Utredningen hade föreslagit att äktenskapet skullekonstitueras genom ett anmälningsförfarande hos myndighet. Det skulle därmedbli veder-börandes ensak om de ville ha någon högtidligare, ceremoniellpåbyggnad av religiös eller annan art, ett system som ju praktiseras i mängaländer. 1 skrivningen citerar utskottet föredragande statsrådetdär denne säger att de sakkunnigas förslag hade betydande förtjänster. Detskulle ha blivit ett enhetligt förfarande för ingående av äktenskap. Det där med de betydande förtjänsterna vill reservanternata bort och i stället skriva att utskottet anser i hkhet med någraremissinstanser att förslaget har en del brister. Den skrivningen är alltsålitet annorlunda än utskottets. Utskottet är inte lika känsligt på den här punkten somreservanterna, och jag ber därför att fä yrka att skrivningen i betänkandetbibehålls. I reservationen 9 behandlas det borgerligavigselformuläret. I propositionen föreslås att vid borgerlig vigsel skallfinnas ett förenklat alternativ till ritual som skall innehålla endast de förvigseln konstitutiva momenten, som det heter i propositionen, och komma tillanvändning när kontrahenterna särskilt önskar det. HerrWiklund, som ju är reservant här, har anfört synpunkter. Detta förenklade vigselformulär vid borgerlig vigsel fårnärmast betraktas som i viss mån en kompromiss. De sakkunniga hade föreslagitett anmälningsförfarande. Som nämnts skall detta enkla formulär komma tillanvändning endast när kontrahenterna uttryckligen önskar det. Kan detförhoppningsvis bidra till att några fler väljer att inordna sig i äktenskapetsregelsystem, har det ur såväl kontrahenternas som samhällets intresse fyllt enuppgift. Innehållet i reservationen 11 är väl inte av några störredimensioner. Reservanterna har närmast sett det här ur principiella synpunkter.Vad det handlar om är att det pä något sätt måste markeras i lagboken att 14kap., som handlar om medling, nu faller bort och att den frivilliga medlingen mellansamlevande tas upp i en särskild lag. De som svarar för utskottet vill att 14 kap. med 1 § skallbibehållas, där det direkt skall hänvisas till nämnda särskilda lag.Reservanterna yrkar bifall till förslaget i propositionen att 14 kap. skallupphöra att gälla och förutsätter, som det brukar ske i liknande fall, att ennotis tas in under 14 kap. med angivande av att kapitlet upphört genom lagen ommedhng mellan samlevande. Jag beratt få yrka bifall till reservationen. har jag redogjort för de reservationer och kommentarersom föll på min lott, och jag ber, herr talman, att få yrka bifall tillutskottets förslag, dock med undantag av punkten 15 där jag ber att få yrkabifall till reservationen 11. Ä ktenskapslagstift-ningen m. m. 4 protokoll 1973. Äktenskapslagstiftningen m. m. HerrWIKLUND i (fp) kort genmäle: Utskottets vice ordförande var i sittanförande alltför vänlig mot mig. Jag måste likväl göra en viss invändning mot resonemangetnär det gäller reservationen om det borgerliga vigselformuläret. Som vi vet harutskottet i motsats till vad familjelagssakkunniga har föreslagit förordat ettbibehållande av 5 kap. 1 § om trohet och bistånd såsom en förpliktelse för äktamakar. Det är då enligt min uppfattning angeläget att det erinras omtrohetsplikten i själva vigselögonbhcket. Jag tycker därför att det nuvarandeborgerliga vigselformuläret skall vara kvar och inte kompletteras med någotalternativ. Vad skall man ha den här trohetsparagrafen till annars? Skall denbara vara en dekoration? Den är visserligen inte längre förenad med någonsanktion som , men den kan ändå inte som sagt få bli bara en vackerdekoration i lagtexten, utan jag tycker att den skall få spela en viss viktigroll. Det kan den bäst få göra, om man har kvar bara ett borgeriigtvigselformuläret. () kort genmäle: Jag tror inte denstora allmänheten har något emot att den nuvarande ordningen med kyrklig ellerborgerlig vigsel bibehålls. Det ger ju kontrahenterna möjlighet att självabestämma formen för sin vigsel. Det förenklade borgerliga vigselformuläret fårväl ses som ett medel att tillgodose ytterligare önskemål i det hänseendet. Detlär väl för övrigt inte bli så många som kommer att använda det. Det skall jukomma till användning endast på uttryckligt önskemål från dem som gifter sig.Ur de synpunkterna kan jag för min del inte anse att det är något fel i attalternativet med förenklat borgerligt vigselformulär finns. HerrBÖRJESSON i (c): Låt mig allra först konstatera att den frågavi nu diskuterar har föregåtts av en mycket livlig debatt. Detta har varitnaturligt och önskvärt med hänsyn till frågans betydelse för de enskildamänniskorna. Debatten har tyvärr präglats av alltför stora oklarheter, vilketjag finner otillfredsställande. De förslag som föreläggs är givetvisviktiga och betydelsefulla men icke av den räckvidd som många vill göragällande. Här är det inte fråga om avskaffande av äktenskapet, som har gjortsgällande i den allmänna debatten, utan endast fråga om en översyn aväktenskapslagstiftningen, som är påkallad av förändringarna i samhället ochmänniskornas levnadsförhållanden och värderingar. Det hade dock varit önskvärt, som vi har framhållit ipartimotion 1971, att hela äktenskapslagstiftningen kunnat bedömas i ett sammanhang.Det hade då varit lättare att ta ställning till lagen i hela dess vidd, inteminst med hänsyn till de ekonomiska rättsverkningarna. Det måste enligt minmening vara ett oeftergivligt krav att skydda den ekonomiskt svagare parten viden separation. Och den frågan är inte i sin helhet löst liksom inte hellerfrågan om huruvida äktenskapet är diskriminerat vid beskattningen. Det bör inte vara så att ett äktenskaps ingående skall innebäraekonomiska fördelar. Ej heller skall man förlora ekonomiskt på ett äktenskap.Det får inte vara så, som det ofta görs gällande i debatten, att man förlorarpå ingående av ett äktenskap exempelvis när det gäller beskattning ellersociala förmåner. Det finns därför all anledning att undanröja eventuellaekonomiska skillnader mellan äktenskapet och andra samlevnadsformer. Detta är frågor som måste lösas och som kan förväntas bliföremål för fortsatta överväganden vid det kommande reformarbetet. Vidare kanstor vikt förväntas bli lagd vid önskvärdheten av en bevarad nordisk gemenskappå äktenskapsrättens område. Jag skulle givetvis ha önskat att man i störreutsträckning än vad som synes förekomma hade sökt kontakt mellan de nordiskaländerna för uppnående av en samordning av äktenskapslagstiftningen de nordiskaländerna emellan. Men, herr talman, denna samordning kan även uppnås trotsföreliggande förslags antagande i det fortsatta reformarbetet. Rent allmänt skulle jag vilja säga att äktenskapet liksomtidigare är en naturlig samlevnadsform en samlevnadsform som hela vårtsamhälle är anpassat efter. Även om jag anser att äktenskapet för detövervägande antalet människor är den naturligaste samlevnadsformen, så kan manicke bortse från att det finns andra samlevnadsformer utan äktenskapets etiskaoch rättsliga innehåll där man ändock medvetet eller omedvetet accepterardetsamma. Även om man är neutral till ohka samlevnadsformer, måsteman ändock slå vakt om äktenskapet som den lagligt skyddade, principiellthvsvariga gemenskapen mellan man och kvinna och om hemmet som den självklaramiljön för de ungas fostran. Lagstiftningen skall präglas av vidsyn, tolerans,förståelse och respekt för andras uppfattningar och åskådningar. Dock torde detvara ostridigt att familjestabiliteten är av grundläggande värde både för deenskilda människorna och för samhället. Därför är det ur samhällets synpunktangeläget att via lagstiftning och på annat sätt stärka hemmets ställning ochfamiljegemenskapen. Efter att nu ha redovisat min allmänna syn på äktenskapetvill jag i all korthet kommentera reservationerna 6 och 14 vid lagutskottetsbetänkande nr 20. I reservationen 6 har jag tillsammans med herrar iStockholm, och hemställt om ett bibehållande avgiftomannasam-tycket i fråga om dem som är . Man kan inte bortsefrån att propositionens förslag innebär en inskränkning i föräldrarnas vårdnadsuppgifteroch kan leda till en försvagning av familjebanden. Dessutom är det fråga omekonomiska följder vid äktenskapets ingående, såvida ej särskild rättshandlingupprättas. Det är därför angeläget att de som direkt har hand om vårdnaden,exempelvis föräldrarna, i första hand skall ge sitt samtycke när det är frågaom medgivande till äktenskap för dem som är . Det kan inte vararimligt att föräldrarna skall höras i efterhand. Den nuvarande ordningen ärfullt tillfredsställande och har såvitt jag vet ej vållat några nämnvärda olägenheter.Jag yrkar därför, herr talman, bifall till reservationen 6. 1 vad gäller reservationen 14 har jag och minamedreservanter hävdat önskvärdheten av att förhastade skilsmässor förebyggs. Ä ktenskapslagstift-ningen rn. Åktenskapslagstift-ningen m. rn. förekomma- nu talar jag om dem som är överens att båda makarna eller enderaav dem handlat i ett visst affekttillstånd. Efter moget övervägande har deångrat sitt beslut och borde därför få möjligheter att återta sin ansökan omäktenskapsskillnad. Jag har personligen haft kontakt med några sådana fall, därmakarna har begärt äktenskapsskillnad men ångrat sig . Jagtycker därför att en betänketid synes vara väl avvägt. får de möjligheter att noga överväga och ta ställning till huruvida deönskar äktenskapsskillnad eller ej. De fördelar som en betänketid ger uppvägermed all sannolikhet de eventuella olägenheter som den kan medföra vid enskilsmässa. Jag yrkar bifall till reservationen 14 och iövrigt till alla reservationer där mitt namn förekommer. Idetta anförande instämde (). HerrSJÖHOLM (fp): Jag skulle först vilja uttrycka minuppskattning av vad sade i den väsentliga delen av sitt inlägg. "Hurra vad vi är bra, vi kristna", det är något som jag tycker det ärriktigt att man angriper . Jag är däremot mindre belåten med vad . Han var missnöjd med de dåliga arbetsförhållanden vi har i riksdagen.Det instämmer jag i, men de förhållandena beror ju litet grand på att manhåller så långa anföranden; talade i . Det är därförvi får sitta här i så stor utsträckning. Den situationen kan vikanske bättra på var och en på sin kant. Sedan säger att regeringen lägger framförslag i valtaktiskt syfte. Det kanske stämmer, men jag skulle vilja sägamotsatsen, nämligen att regeringen ibland låter bli att lägga fram förslag ivaltaktiskt syfte. Jag tänker på kyrkastat-utredningen och frågan om friabort, där jag gärna hade velat se några radikala grepp. I en reservation yrkar man avslag på hela propositionen.Jag tycker det är fel att det minst reformvänliga landet i skallbestämma takten, men det kan inte vara fel att ett mera reformvänligt landvisar vägen för de övriga. Det har skett på många andra områden. Och det finnsingen som helst anledning att lyssna till en hel del överspända fanatiker somlarmar i pressen och skickar konvolut till oss . Dem tycker jag vi kanbortse från. Det bör påpekas att lagrådet har accepterat det härförslaget, och det är inte någon församling som brukar kasta sig huvudstupa uti det ovissa. Där ligger det väl en viss garanti för att förslaget inte är såäventyrligt som somliga vill göra det till. Kanske är det t. o. m., somstatsrådet sade, ett svepskäl för att komma ifrån hela lagförslaget, när manangriper den formella delen av det och påstår att det inte skulle gä ihop meddet nordiska samarbetet.