prot · FW09107 · 1973-12-31 00:00:00 — pä oss endel av ansvaret för att somliga människor inte kan anpassa sig Nr 107 tUl detmoderna samhället. Jag har tryckt alldeles speciellt pä detta i min inledning här just för att markera att vi inte kan dölja de sociala problemengenom flera poliser, utan att det måste bli en bättre balans mellanantalet poliser och den sociala upprustning som vi skaU göra i Åtgärderrnot Sedan tror jag att mig när jag talade - 'om polisen och allmänheten och i det sammanhanget tillskrev henne vissa godaegenskaper till följd av hennes anförande . Det var alltså ingetangrepp mot . Jag vidgade problemet om samarbetet mellan polisenoch dem som arbetar socialt till att omfatta samarbetet mellan polisen ochallmänheten. Jag tror det är nödvändigt att göra denna utvidgning av helaproblemet. Vi har alla ansvar för att vi kan skapa tilltro till polisens arbeteoch fä ett samarbete tUl stånd i samhället. Detta ville jag markera genom attunderstryka dels vad som inträffade i 1967, dels min huvudmålsättningatt en bred samverkan just mellan polis och allmänhet bör komma tUl stånd i detsvenska samhället. () kort genmäle: påstod att de utslagnamänniskorna kommer från nedlagda företag och industrier. Jag vet inte om någonundersökning härom har publicerats som har undgått mig. Det skulle vara roligtatt få veta varifrån har fått dessa uppgifter. Jag häller med sä tiU vida som att jag utanatt ha sett några undersökningar tror att arbetslösheten, inte minstungdomsarbetslösheten, är ett viktigt problem i detta sammanhang. Det är klartatt alla ungdomar som inte ser någon framtid, som inte ser någon möjlighet attfå ett jobb, kan dras in i kriminalitet. Men då vill jag fråga ;Vem har egentligen ansvaret för den stora arbetslöshet som vi upplever i dettaland och som framför allt går ut över ungdomarna? Eftersom betydelsen av den sociala miljön, bostaden osv. vUl jag också fråga;Vem har ansvaret för att utvecklingen har blivit sä dålig? Jag skulle till dessa orsaker vUja lägga ytterligare en,nämligen normbildningen. För mig är det inga fraser utan det är fråga om envärdering som ungdomarna bibringas och som de sedan kan fä med sig genom Mvet.Jag tror att normbildningen betyder mycket. Det betyder också mycket hur viförmår hävda den lagstiftning som vi beslutar. Det är viktigt att politikernakan göra det. () kort genmäle: hoppades att jag inte skullekunna bestyrka de uppgifter jag lämnade om att många av dem som är "pådriven" i skulle komma från företag och industrier. Jag kannaturligtvis bestyrka dem, , annars skulle jag inte ha anförtdem i debatten. Jag har här på mitt bord en ny utredning som ärsammanställd av en arbetsgrupp vid socialnämnds socialmedicinska utrednings- och behandlingshem vid i . Det är en ganska skakande läsning. Den visar att flertalet av dessa människor inte har orkat 141 Nr 107 med den härda arbetstakten iföretagen. De har blivit ställda utanför. Fredaeenden mänga har det gått utför i mycketsnabb takt. De flesta har, som jag sade 1 iuni 1973 ''' inledningsanförande, sökt sigtUl eller andra storstäder -------------------- där de är på jakt efter den anonymitet som storstäderna tyvärr ännu kan Det finns ett bestyrktunderlag för detta påstående, som jag tror brottsliglieten g(j . kan ha mycketglädje av att studera . '" '" Sedan hittade pä att ställa frågan:Vem bär ansvaret för attdet finns människor som går utan arbete? Meningen var tydligen att man skuUedra den slutsatsen att det måste vara den socialdemokratiska regeringens felatt folk friställs från i huvudsak det enskilda näringslivet här i landet. kanske jag inte hade väntat mig. Jag kan vända på det ochsäga: Tack vare de väldiga insatser som samhället gör med en våldsam satsningpå att skapa nya arbetsmöjligheter, tack vare den stimulans vi ger industrinför att utveckla dess verksamhet har vi kunnat motverka en utveckling someljest för många människor skulle ha blivit mycket besvärlig och lett tillsvåra personliga konsekvenser. Det är sakförhållandet, . Vi kaninte i ett samhälle av vår karaktär helt bortse från riskerna för att folkskall komma snett i tillvaron. Men det gäller då att skapa en politik som sålångt det är möjligt eliminerar de risker som kan föreligga. Får jag först säga att intehade rätt till någon mera replik. Annars hade meningsutbytet kunnat fortsättaän . Sedan skall jag, herr talman, be att fä stilla herrSjöholms intresse för vad jag kommer att anföra beträffande reservationen 9 iutskottsbetänkandet. Jag vill lugna med att framhålla att jag äranmäld på talarlistan . Jag har begärt ordet i vanlig ordning, och jagförstår inte vad det har med saken att göra. Låt mig, herr talman, fä börja med att beröra en artikelsom stod på . Den är skriven avSvante Nycander. Där behandlas problemet kriminalitet och missanpassning. "Kriminalitet och missanpassning hänger nära ihop medvilken grad av allmän social disciplin som den vanlige medborgaren underkastarsig eller tvingas underkasta sig." Författaren ger exempel och åberopar vadbrottskommissionen sagt. "upphäller sig vid denkriminalitet som enligt polisrapporter ofta förekommer vid sexklubbar ochposeringsateljéer; koppleri, olovlig rusdrycksförsäljning, narkotikabrott,häleri, affärer med insmugglade cigaretter och sprit, stölder, rån, misshandel,olaga hot osv. Verksamheten har enligt kommissionen sannolikt ökatprostitutionens omfattning och ökat antalet människor som löper risk attmissanpassas. Som främsta skäl mot att förbjuda sexklubbarna åberoparkommissio nen principen att den enskilde skall ha rätt att få bestämma vilka framställningar han vill ta del av och vUka aktiviteter han vUI ägna sigåt." 142 Sä kommer författarens egenreflexion: "Men man förklarar inte varför denna rätt att titta på och delta i jsjr 107 offentliga samlag m. m. skall ställas ovanför sådanasamhällsintressen som _ , , laglydnadoch social anpassning.' , . . ,-,-, 1- o j ,j,|j 1913 Det är enberättigad fråga. Samma problemställning är uttryckt i den moderatamotionen i detta ärende genom den däri ställda frågan: Är Åtgärder mot bevistandet av offentliga samlag en medborgerlig fri- och rättighet sombrottsligheten inte kan inskränkas? '" Jag skall nu tillåta mig att ge en mycket kortfattadöverblick över vad som har förevarit i detta ärende. När regeringen slopadestraffbestämmelserna för kränkande av tukt och sedlighet, opponerade sigåtskilliga i , främst , mot detta och förespådde vad somskulle komma att följa i spåren på en sådan åtgärd. Jagskall trötta kammarensledamöter med ett par rader ur utlåtande nr 1970: "I fråga om föreställning pä enskilt område skulledet bli straffritt att mot betalning för publik arrangera samlag, förevisningav sexuella perversiteter eller våldsscener av sadistisk karaktär. T. o. m.föreställningar av denna art, speciellt arrangerade för ungdomar, skulle blistraffria. Samlag pä offentlig plats, i parker och på gator, skulle ej bliföremål för ingripande annat än som förargelseväckande beteende. I TV skullevarje slag av föreställning, även pornografisk, bli utan straff, om föreställningenskaraktär i förväg tillkännagivits." Så långt reservanterna. följde utskottetsmajoritet såväl då som året därpå, när det definitiva antagandet av nyagrundlagsbestämmelser ägde rum. Jag skall be att fä läsa urvoteringsprotokollet . Av socialdemokraterna röstade 151 jatill utskottsmajoritetens förslag, ingen röstade nej. Av centerpartisternaröstade 2 ja och 57 nej, av folkpartisterna 16 ja och 38 nej, av och 33 nej. Vpk:s samtliga 15 ledamöter röstade ja. Vad som inträffat efter det att lagändringen antagitsbehöver jag inte närmare beskriva. De farhågor som uttalades i reservationerna1970 och 1971 har ju faktiskt överträffats av verkligheten. Jag kan belysa detmed att återigen hänvisa till vad brottskommissionen säger i denna del. har det hänt att efter upprepade framstötar i riksdagenfick brottskommissionen i sina direktiv frågan om dessa sexklubbar ochverksamheten där. Som följd av dessa direktiv har den ändringen vidtagits attviss tillståndsprövning skall ske, med beaktande främst av lokaliteter men ävenav föreställningens karaktär. skall ovillkorligt förbud införas motsexuella perversiteter och förråande föreställningar. I moderatmotionen, som jag åberopade, vill man tilldetta också foga offentliga samlag. Utskottets avvisande av denna framställning är ytterligt knapphändigt motiverat. Det är knappast motiverat alls. Det står faktiskt bara så här på s. 26 i justitieutskottets betänkande: "TUlräcklig anledning att bifalla det längre gående motionsförslaget föreligger däremot ej; effekten av de i propositionen föreslagna åtgärderna bör avvaktas innan ställning tas till behovet av ytterligare åtgärder." Jagvill gärna ta fasta på vad som står här om att man vill avvakta och se. Utskottet utesluter inte att Kungl. Maj:t kan komma igen med en framställning till om ytterligare åtgärder, och det är ju 143 Åtgärder rnot brottsligheten m. m. välkommet,men vi vill alltså gå ett steg längre och ha ett beslut . Jag tror att desom från denna utgångspunkt sett röstade fel 1971 har ett tillfälle attreparera sitt votum genom att stödja reservationen. Till vill jag bara i sammanhanget säga attden prostitution han talar om redan är förbjuden i lag. Det är förbjudet attidka koppleriverksamhet, och det är förbjudet att "hålla hus", somdet heter i gammalt lagspråk. Det han efterlyser har alltså redan skett.Däremot finns det inget förbud mot prostitution i vanlig mening, av skäl somjag kanske inte behöver ingå på. Jag yrkaralltså bifall till reservationen i frågan. Sedan skulle jag egentligen ha avslutat mittfemminutersanförande enligt tankarna, men om jag nu går något över tiden, så ärdet faktiskt -till skillnad från vad sade - justitieministernsfel. Justitieministern sade nämligen i sitt inlägg - ett mycket märkligt inlägg att odlar sina fördomar, att de vill straffskärpningar och annat.Han sade däremot inte som beskyllning att vi vill ha flera poliser, ty då hadehan själv kommit i fel kö, så det uteslöt han i det sammanhanget. Fördomar var det, ja. Man kan ha fördomar av mänga slag.Justitieminister odlade, som fru vice talmannen påpekade, sina fördomarfram till i denna kammare. Sedan blev det plötshgt enhelomvändning i samband med direktiven till brottskommissionen, enhelomvändning som har vitsordats av stora delar av den socialdemokratiskapressen, av talare i denna debatt och även tidigare. Det är en helomvändningoch icke någonting annat. Men begagnar justitieministern tUlfället att avlossa ensalva mot . Den enda förklaring jag kan ha till den salvan är attröken från densamma skall täcka hans egen förflyttning från positionen avdecember till positionen . Då har ju salvan en uppgift att fylla.I övrigt är det svårt att se vad den skulle tjäna för ändamål. Justitieministern beskyllde också för att odladessa fördomar med tanke på valet. Jag vill fråga : Vad är det föråsikter moderata samlingspartiet har framfört nu som inte har framförts undertidigare år, åtskilliga månader frän varje valrörelse? Det vore intressant attfå svar på den frågan. Det kan inte vara fråga om ändrad sinnesriktning. Denna fräga mäste å andra sidan föranleda en motfråga:Vilken position kommer att inta efter ett för honom och hansmeningsfränder lyckosamt val? I skydd av vilka salvor skall han då söka nyapositioner? Eller kanske de gamla? Skall vi dä ånyo få höra talet om att riskenmed att åka taxi i är större än risken att bh rånad? SkaU vi då återfå höra att det är mest bagatellförseelser man talar om? Skall vi då få hörasamma undanflykter, att det är bättre att utreda brottslighetens orsaker än attingripa effektivt mot brottsligheten, där den förekommer? Visst skall vi utredabrottslighetens orsaker, men det ena får aldrig utesluta det andra. Framförallt får det inte tjäna som motiv för den passivitet, handfallenhet ochundfallenhet som så länge har karakteriserat verksamhetpå detta område. Jag har utförligt motiveratvarför jag med beklagande konstaterar att man inom moderata samlingspartietvidhåller sin repressiva inställning till frågor om kampen mot brottsligheten.Jag har gjort det, , genom att säga att vi hade goda erfarenheterav att försöka lyfta en viktig fråga på detta område över partigränserna detgäUde reformeringen av kriminalvärden. Det var också en fråga, där det i denallmänna debatten rådde synnerligen skiftande uppfattningar. Det visade sigemellertid att när man frän de ohka partierna satte sig ned ikriminalvårdsberedningen, ställdes inför faktiska förhållanden och fickresonera kunde man också komma fram till enighet, vilket naturligtvis krävdeett visst mått av vilja att jämka och att ta hänsyn till andras åsikter. Vår förhoppning i regeringen var att det också i frågan omden direkta kampen mot brottsligheten, som vi diskuterar här , skulle visasig möjligt att få gehör för tanken att det kunde vara värdefullt med en samladinsats och en samlad uppfattning. särade sig ur,och vad jag har velat framhåUa är att det inte går att släta över detgenom att tala om att man ville ha ytterligare 100 poliser ; den frågankan man diskutera och ha olika meningar om. Om jag har sagt att detta kan haberott på partitaktiska hänsyn och på att det är valår står jag för det, menjag kan naturligtvis inte garantera vad har för uppfattning. I anledning av vad som sagts av vissa talare fränmoderatsidan här viU jag säga att jag delar deras uppfattning när detgäUer jag har försökt undvika att rikta mig mot fruKristensson personligen, men i brottskommissionen var hon ju ensam reservant ,och jag är övertygad om att här har varit en mycket godföreträdare för de uppfattningar som i dessa frågor råder inom moderatasamlingspartiet. Åtgärder mot brottsligheten rn. () kort genmäle: Justitieministern harredan besvarat min fråga, om det var valtaktik eller inte, genom att användauttrycket: vidhåller sin uppfattning. Då är det alltså inte frågaom valtaktik. HerrELMSTEDT(c); Jag skall inte lägga mig i den diskussion somhar pågått . Jag har begärt ordet av en annan anledning. I debattensbörjan gjordes en kommentar av utskottets ordförande, som sade att det mängagånger är bättre att förstärka de mindre polisdistrikten än att slå sammandistrikten. Jag delar helt denna uppfattning. Det har av många talare också sagts att det är angelägetatt hålla en god kontakt mellan aUmänhet och pohs. Jag skuUe vilja säga att detfinns få allmänna funktioner i samhället där denna kontakt är nödvändigare ochviktigare än kontakten mellan polis och allmänhet. Om pohsen skall kunna utförasitt känsUga arbete, är grundförutsättningen att den står pånågorlunda god fot med aUmänheten som den skaU 10 protokoll 1973. Åtgärder mot brottsligheten m. rn. betjäna.Detta sker säkert i mindre enheter. I många av landets pohsdistrikt upplever vi ett hotom indragning. Även om detta hot stannat av tillfälligtvis, hänger det ändåöver många av distrikten. I det sammanhanget förekommer ofta svårigheter närdet gäller personalförstärkning, och det ligger nära till hands att man där seren koppling mellan utebliven personalförstärkning och hotet om indragning avdistriktet. Vi har erfarenheter frän ohka delar av landet själv kan jag visaerfarenheter från det län jag representerar. Där har man haft indragningar avpolisdistrikt och fått en från allmänhetens synpunkt betydligt försämradservice på olika sätt. 1 detta sammanhang kommer nödvändigheten av övertidsarbetein i bilden för den personal som finns, och i många fall har detta nått sådanahöjder, att det kommit dekret frän rikspohsstyrelsen om att ytterligareövertidsarbete inte kan vara möjligt. Detta i sin tur måste ställa krav på ökadpersonaltilldelning. Det har skett uppvaktningar hos centrala myndigheter fränohka kommuner, bl. a. från den kommun som jag tiUhör - och det det tillfäUet lämnats besked om att förstärkning av personal kan påräknas,därest skuUe bifalla det förslag som brottskommissionen kom framtUl. Eftersom majoritet kommer att biträda detförslaget, utgår jag från att de polisdistrikt som har svårigheter medtUlgången på personal kommer att tillgodoses i sammanhanget. Jag har fåttuppgifter på att fördelningen av det första årets nytiUskott redan är gjord ochatt den kommun som jag åberopade och som gjort uppvaktningar icke är med isammanhanget. Jag förutsätter därför att de uppgifter och löften som lämnatsvid uppvaktningen kommer att beaktas vid den framtida tiUdelningen. Med detta anförande, i vilket () instämde,var överläggningen slutad. Punkterna 1-9 M o m. yttrade:Propositioner ställs först beträffande utskottets hemställan och därefterbeträffande motiveringen i de delar som beröres i reservationerna nr 2 och 3.Slutligen ställs särskild proposition beträffande utskottets motivering iövrigt. Propositioner gavs på bifall tUl dels utskottetshemställan, dels hemställan i reservationen nr I av , ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr begärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller justitieutskottets hemställan i betänkandetnr 26 punkterna 19 mom. A röstar ja, den det ejviU röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit hemställan i reservationen nr 1 av herr Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Däherr begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Utskottets motivering i den del somberördes i reservationen nr 2 av m. fl. Propositioner gavs pä godkännande av dels utskottetsmotivering, dels den i reservationen nr 2 av m. fl. anfördamotiveringen, och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändesföljande voteringsproposition: Den som vill att kammaren godkänner justitieutskottetsmotivering i betänkandetnr 26 punkterna 1-9 mom. A i den del som beröres i reservationennr 2 av m. fl. den det ejvill röstar nej. Vinner nej har kammaren godkänt den i reservationen nr 2 av fru Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Däfru begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Utskottets motivering i den del somberördes i reservationen nr 3 av och Propositioner gavs på godkännande av dels utskottetsmotivering, dels den i reservationen nr 3 av och motiveringen, och förklarades den förra propositionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändesföljande voteringsproposition: Åtgärder mot brottsligheten rn. Den somvUl att kammaren godkänner justitieutskottets motivering i betänkandetnr 26 punkterna 1-9 mom. A i den del som beröres i reservationennr 3 av och röstar ja, den det ejvUl röstar nej. Vinner nej har kammaren godkänt den i reservationen nr 3 av fru Kristenssonoch anförda motiveringen. Åtgärder rnot brottsligheten m. m. Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dä begärderösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstning gavföljande resultat: Utskottets motivering i övrigt Godkändes. Mom. B och C Utskottets hemställan bifölls. M o m. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan med godkännande av utskottets motivering, dels utskottets hemställanmed den ändring i motiveringen som föreslagits i reservationen nr 4 av fruKristensson m. fl., och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. M o m. anförde: Propositioner stäUsförst beträffande utskottets motivering och därefter i fråga om hemställan. Propositioner gavs på godkännande av dels utskottetsmotivering, dels den i reservationen nr 5 av m. fl. anfördamotiveringen, och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. M o m. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 7 av och , ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan fruKristensson begärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller justitieutskottets hemställan i betänkandetnr 26 punkterna 1-9 mom. F röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 7 av Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåfru begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat; M o m.G oc h H Nr 107 Utskottets hemställan bifölls. M o m. Propositioner gavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels Åtgärdermot reservationen nr 8 av , och förklarades den förra proposi- * tionenvara med övervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästesoch godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller justitieutskottets hemställan i betänkandetnr 26 punkterna 1-9 mom. J röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 8 av . Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Däherr begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat; M o m. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 9 av m. fl., och förklaradesden förra propositionen vara med övei-vägande ja besvarad. Sedan fruKristensson begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vill att kammaren bifallerjustitieutskottets hemställan i betänkandetnr 26 punkterna 1-9 mom. K röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 9 av m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåfru begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Utskottets hemställan bifölls. M o m. yttrade: Propositioner ställsförst beträffande utskottets hemställan och därefter i fråga om motiveringen. 11 protokoll 1973. Fredaeenden Propositioner gavs pä bifall till I :o) utskottets hemställan, 2:o) 1 iuni1973 hemställan i reservationen nr 10 avfru och i ~------ -.------- motsvarande del samt 3:o) hemställan i reservationen nr 11 av herr * Mäbrink i motsvarande del, ochförklarades den förstnämnda proposi- igneten tionen vara med övervägande ja besvarad. m m o o voteringupptogs för bestämmande av kontrapropositionen ånyo de bada återståendepropositionerna, av vilka den under 2:o) angivna förklarades ha flertaletsmening för sig. Sedan begärt votering även beträffandekontrapropositionen upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren till kontraproposition ihuvudvoteringen angående justitieutskottets hemställan i betänkandet nr 26punkterna 19 mom. O antar hemställan i reservationen nr 10 av i motsvarande del röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nejhar kammaren till kontraproposition i nämnda votering antagit hemställan ireservationen nr 11 av i motsvarande del. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: 1 enlighet härmed blev följandevoteringsproposition uppläst och godkänd: Den som vill att kammaren bifaller justitieutskottets hemställan i betänkandetnr 26 punkterna 1-9 mom. O röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit hemställan i reservationen nr 10 av fru Kristenssonoch i motsvarande del. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåfru begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat; Propositionergavs på godkännande av dels utskottets motivering, dels utskottets motivering med den ändring däri som föreslagits i reserva tionen nr 12 av m.