prot · FW0983 · 1973-12-31 00:00:00 — Del är visserligen sant all della främst gäller kirurgiskaingrepp, men även en livsuppehållande behandling med dropp och dyliktförutsätter vissa fysiska ingrepp i patienten. Jag tror alt man, när man skallbehandla denna fråga, också skall se den från den utgångspunkten. Utredning rörande dödsbegreppet m. m. Utredning rörande dödsbegreppet m. m. atl det ivissa fall ger en lösning. Jag är ännu inle såsom beredd allförorda en parlamentarisk utredning, delvis av samma skäl som iStockholm och har anfört. Så länge landets högsta medicinska myndighetframhåller, att man inte utan alt åsidosätta säkerheten kan påslå alt hjärndödföreligger, tycker jag nämligen inle liden är inne för parlamentarikerna attgöra en utredning. Del är visserligen sant som säger att man iUSA i vissa fall har godtagit hjärndöden. Jag kan berätta om etl brottmål sornförekom för sedan i . Läkarna opererade bort en njure från enyngling, som hade blivit nedstucken i ett knivslagsmål. När sedan knivskärarenblev åtalad inför domstol, bestred hans försvarsadvokat åtalet på den grunden,alt det inte var knivskäraren som dödat ynglingen ulan läkarna på sjukhuset somhade gjort detta genom att operera bort njuren. Man har alltså inte allmäntsett löst problemet ännu i , Min uppfattning är alltså den atl vare sig man behandlarfrågan i en parlamentarisk utredning eller i etl departement, skulle jag önskaalt man också log upp frågan från synpunkten av en människas personligaintegritet. Det är viktigt alt vi även på sjukhus i princip behåller en patientsbestämmanderätt över vilka behandlingsmetoder han skall underkasta sig. Del ärinle alllid han kan ge besked, och jag vill då inte utan vidare lämnaavgörandet till de anhöriga. Men kan patienten ge besked ombehandlingsmetoderna innan del blir aktuellt, är det viktigt alt hans åsikt igörligaste mån respekteras. Jag är alltså inte nöjd vare sig medutskottets skrivning eller med reservationen, eftersom jag tycker atl den ärlitet för tidigt ute. Jag kommer följaktligen att vid en votering i saken lägganed rnin röst. HerrWERNER i (m) kort genmäle: Del var värdefullt med synpunkterpå den' senare delen av motionen. Det är skada alt inte något av detta kom frami utskoltsbetänkandet. menade uppenbarligen alt man skulle ta hänsyntill patientens mening. Patienten skulle alltså själv fä avgöra vilken behandlinghan ville bli föremål för. Men det komplicerade i delta läge är att man vid engrav hjärnskada inte är kapabel att ha någon mening och att man därför borde fågöra en deklaration . Del är väl därför det torde krävas enrättslig prövning. Men sedan tycker jag all del måste sägas ul, både tillherr och lill i , alt det är helt klarlagt atl dentotala hjärninfarkten kan diagnostiseras rned full säkerhet. Det råder ingensom helsl tvekan därom längre. Detta har inle nämnts i årets utskollsbetänkande,men det nämndes . Slå upp och läs! bekräftade utskottet dettaförhällande, och tre olika metoder för att konstatera den totala hjärninfarktenredovisades. Vi behöver alltså inte i della sammanhang befara det som fruEriksson nämnde, att människor som legal medvetslösa länge plötsligt återvändertill livet. Del är inte den gruppen del är frågan om. De som är hjärndödaligger inte pä sjukhus. av dör de i hjärtdöd oberoende av "vårdinsatser". De andra fallenär inte total hjärninfarkt. Alltså desom är drabbade av hjärninfarkt kan helt klart diagnostiseras. Det ärväsentligt atl detta på nytt framhålles i det här sammanhanget. Jag har begärt ordet bara för atl helt kortsäga någol med anledning av beklagande av alt bara de moderataledamöterna i ulskollet har reserverat sig. Jag vill, för atl del inte skallråda några missförstånd om innebörden av utskottets belänkande, klargöra alldet inle innebär atl socialutskoltets majoritet skulle ha tagit slällning motinförandel av hjärndödsbegreppel. Vad meningsskiljaktigheten mellanreservanterna och ulskottsmajoriteten gäller är närmast en arbelsleknisk fråga. Reservanterna, i och ,anser att redan nu bör begära en parlamentarisk utredning, medanulskotlsmajorileten pekar på alt frågan orn införande av hjärndödsbegreppelövervägs inom . För min del har jag närmast sett det så, atldet vore angeläget att först få fram resultaten av vad som pågår inomsocialdepartementet, innan man tar slällning till frågan om del behövs enparlamentarisk ulredning eller orn man kan vidta vissa åtgärder utan en sådanutredning. Är man angelägen om ell resultat och det finns goda skälför alt vara del - så tror jag inle alt man påskyndar saken genom atl riksdageni dag begär en parlamentarisk ulredning. Det är den skillnad som finns mellanreservanterna och majoriteten. När del gäller den andra frågan som tas upp i motionen, omrätten all på förhand säga all man vid vissa hjärnskador vill avslå frånbehandling, så är det visserligen som del sägs i ulskoltsbetänkandel ingetabsolut samband mellan den och frågan om vilket dödsbegrepp som skalltillämpas, men å andra sidan rör man sig i båda fallen rned allvarligahjärnskador och frågan om vilka kriterier som finns för atl fastställa atlsådana hjärnskador föreligger. Därför synes del mig naturligt atl återkommalill den frågan i samband med atl man tar ställning till hjärndödsbegreppel. Detta är alltså bakgrunden till alt del inte finns andraledamöter än de moderata med på reservationen. Det är inle nägon motsättning isjälva sakfrågorna. De lämpar sig inle särskilt väl för partipolitiska motsättningar. Utredning rörande dödsbegreppet m. m. Överläggningenvar härmed slutad. Propositioner gavs på bifall tilldels utskottets hemställan, dels reservationen av herrar och iMalmö, och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan i begärl volering upplästes och godkändesföljande voteringsproposilion: Rätt för arbetstagare tiU längre sam tn anhängandeledighet Den som vill att kammaren bifaller socialutskottets hemställan i betänkandetnr 15 röstar ja, den det ejviU röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen av herrar och Vid omröstning genom uppresningförklarades flerlalel av kammarens ledamöler ha röslal för ja-propositionen. Dåherr i begärde rösträkning verkställdes votering rnedomröslningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: § 14 Rätt för arbetstagare till längre sammanhängandeledighet Föredrogs socialutskottetsbelänkande nr 16 i anledning av räll för arbetstagare lill längresammanhängande ledighet. 1 detta belänkande behandladesmotionen 1973:1204 av fru andre vice talmannen m. fl. (fp) variyrkats att hos Kungl. Maj:t skulle hemställa om en utredning angåendemöjligheten atl inom ramen för den allmänna försäkringen eller på annat sätt gemänniskor rätt all åtnjuta längre sammanhängandeledighet enligt de riktlinjer som angivils i rnotionen. Utskottet hemställde atl skulle avslå motionen1973:1204. Reservation hade avgivits av herrarHamrin (fp) och () som ansett alt utskottet bort hemställa, atl i anledning avrnotionen 1973:1204 hos Kungl. Maj:t skulle anhålla om utredning angåendemöjligheten atl inom ramen för den allmänna försäkringen eller på annat sätt gemänniskor rätt att åtnjuta längre sammanhängandeledighet i enlighet med vad reservanterna anfört. HerrHAMRIN (fp): I en motion har fru andre vice talmannenNettelbrandt m. fl. framfört yrkande om räll för arbetstagare lill längresammanhängande ledighet. Motionen är behandlad i socialutskottets betänkandenr 16 och där avslagen av utskottets majoritet. Följaktligen har en reservationavgivits av representanter i utskottet, där dessa hemställer om"ulredning angående möjligheten all inom ramen för den allmännaförsäkringen eller på annal sätt ge människor rätt atl under den aktivaperioden åtnjuta längre sammanhängande ledighet". Det är inle första gången som detta yrkande är uppe införriksdagen. framfördes liknande tankegångar i en molion frånfolkparti-håll. Den motionen blev föremål för remissbehandling, ochflera av remissinstansernaställde sig positiva lill tankegångarna. Del råder väl inget tvivel om alt allt fler har börjatfinna positiva sidor i tanken på en längre sammanhängande ledighet. Det är klart att en reducering och anpassningav arbetstiderna hör till de fackliga förstahandsfrågorna. Vi behandlade nysssocialutskottets betänkande nr 14, där dessa problem diskuteras. Det äremellerlid inle självklart att sådana frågor kan tas upp i avtalsrörelsernautan föregående ulredning. Frågan om införande av fyradagarsvecka har börjatskymta i motioner. Saken var uppe , och även i andra sammanhang har enändring av arbetstiden på olika sätt kommit upp till debatt. Det är dock ganska klart, och del behöver inte närmareutredas, atl en längre ledighet för många kan vara bättre än förkortadarbetsvecka, någol förlängd semester eller förkortad arbetsdag. Det hängersamman med att vårt samhälle blir alltmer stressat men också med en allt störrevillighet lill och krav på ökade möjligheter till vuxenstudier. Vi har i dagockså behandlat frågor som hänger ihop med vuxenutbildningen. Det är i mångafall snart bara bristande tid för individen atl idka studier som lägger hinderi vägen. Vuxenutbildningen underlättas alltså på andra områden dådel gäller organisation och ekonomi, och borde det vara dags all ocksåundersöka möjligheterna att få lid för dessa studier. När vi resonerar omskolfrågor framhålls del ofta, atl de unga i vissa fall behöver komma ut iarbetslivet för atl först senare ta itu med ytterligare studier. Dessa tankarhar fört fram lill önskemålet om en sabbalsledighel eller en längresammanhängaride ledighet. Denna fråga har utan tvivel också samband medtankarna på en rörlig pensionsålder, och det har även föreslagils all en sådanlängre ledighet skulle kunna byggas in i den allmänna försäkringen. Från fackligt håll verkar del som om allt fler anslutersig lill dessa tankegångar, och del är i och för sig inle så egendomligt. Förnågra månader sedan ordnade stiftelsen och Riksbankensjubileumsfond en konferens över ämnet pensionering och sysselsättning ochaktivering av äldre, och den var ganska intressant för dem som hade möjlighetall närvara. Där höll bl. a. avdelningschefen i ett anförande överflexibel pensionsålder inför ett auditorium av experter och politiker somsysslar med de här frågorna, och del var märkligt hur föga motsagd han blev. Några av tankegångar skulle jag, fru lalman,vilja återge. Han framhöll bl. a. att den normala livsarbetstiden för enindivid undan för undan sjunker frän ca 80 000 limmar. Hurnedskärningen skall göras diskuteras mer systematiskt, och man överväger omden skall las ul genom sänkl pensionsålder, ökad ungdoms- eller vuxenutbildning,längre årssemester, långlidssemester eller mera fritid per dag och vecka. Rehnpekade på all en valfrihet för individen mellan de olika alternativen del ärell gammall folkpartikrav - för fram till tanken på en allmän samordning av deolika former som finns för inkomslöverföring mellan olika perioder i denenskildes liv, så att de sociala förmånerna förvandlas lill friadragningsrätter, som han uttryckte Rätt för arbetstagare till längi-e sammanhängandeledighet Nr 83------------- sig. En sådan anordning skulleenligt vara av värde inte blott från Onsdaeen den-- arbetsmarknadspolitiska synpunkterutan även ur rent mänskliga aspek- 9 mai 1973------ - " slutade med följande, somjag citerar ordagrant: -------------------- -- "Jag vill alltså lill sist lägga den extra synpunkten på de här Rätt förarbetsta- , i - . i t ,. c- c i - . f tankegångarna som jag har velatfora fram och som jag ar glad att kunna * .. säga alt de i den internationelladiskussionen och * inte minst i den organisation därjag har nöjet alt verka har mött en * stigande förståelse, så all jag äri gott hopp om all de som för sen sa atldet där är utopier, atl de ska börja säga någol Del var väl ungefär samma ord som fälldes när motionenfrån vårt håll 1966 första gången lades fram. I del här problemkomplexet kommer naturligtvis också fråganom dellid och flexibel arbetstid in. Lika klart är all staten där bör vara ettföredöme och verka för en större valfrihet. Men del är väl heller inget tvivelorn att del finns praktiska och ekonomiska problem i sammanhanget. Som jagsagl förut bör sådana här frågor i första hand lösas av arbetsmarknadensparter, men del av skissade inkomstförsäk-ringssyslemet, där individernainom vissa ramar erhåller vad han kallade dragningsrätter på sina intjänadepensionspoäng, skapar säkerligen också åtskilliga rent praktiska frågor, sombör kunna lösas inom en utredning, vilket vi har yrkat på. Vad säger nu utskottets majoritet om de här tankegångarna?Man säger till atl börja med att detta är en avtalsfråga, och den saken har jagredan behandlat. Det är i första hand en avlalsfråga, men del är många olöslafrågor i sammanhanget som jag tycker all arbetsmarknadens parter borde varabetjänta av atl få genomlysta innan man försöker gå till avtal. Utskottets majoritet talar också om de höga kostnaderna,och del är självklart att när man gör förändringar då del gäller arbetstidenslängd och kanske även dess förläggning sä blir del kostnadsproblem som måstelösas. Men den saken gäller hur man än går fram i dessa frågor. Yrkandena påkortare arbetsvecka, på kortare arbetsdag och på längre semester innebärsjälvfallet inte saker och ting som inle kostar pengar. Man säger också från utskottsmajoriletens sida alt de härtankegångarna gäller mindre angelägna frågor, och man hänvisar bl, a, till enintervjuundersökning som finns åberopad i utskollsbelänkandel. Där påpekas alldel var framför alll kortare arbetsvecka - fyradagarsvecka -och sänklpensionsålder som var huvudintressen för de tillfrågade. Må så vara, men jagvUl framhålla atl den intervjuundersökningen verkställdes av kommittén förplanering av turistanläggningar och friluftsomr-åden, och det är då möjligt allsvaren fick någon slagsida beroende pä vad man tänkte sig att använda den ökadefritiden lill. Om man i den här bilden fört in synpunkterna angående vuxenutbildningen,så är det inle alls säkert atl intervjuundersökningen hade fått det utfallet. Sedan säger utskottet också att del finns en arbetsgrupp tillsatt beträffandeledighet för studier, och den håller på rned sitt arbete. är gottoch väl, våren fråga som arbelsmarknadens parler inte kom överens om, ulan arbetslagarna hänsköt den tiU departementet för '' lagstiftning. Men i samband medatl man löser problemet om tid för studierför arbetslagama, så borde det väl ändå inte vara ur vägen alt man ser på denhär frågan i etl vidare perspektiv och undersöker vilka vägar vi ifortsättningen skall gå när vi får möjligheter - och de kommer, det vet vi -till förkortad arbetstid pä det ena eller andra sättet. Den dragningsrätt som talar om för denenskilde, och den valfrihet som han faktiskt var varm förespråkare för, trorjag att man inte i detta sammanhang skall vifta bort. Det gäller största möjligavalfrihet beträffande arbetstidens förläggning. De problem som då uppkommer förarbetsmarknaden och för arbetets fullgörande tror jag alt man bör kunna lösagenom den yrkade utredningen. Man bör kunna komma fram till en riktig ochlämplig genomlysning av ell problem som kommer alt bli mer och mer aktuelltallteftersom åren går. Jag ber, alt få yrka bifall till reservationen tillsocialutskoltets betänkande nr 16. Rätt för arbetstagare till längre sammanhängande ledighet I dettaanförande instämde i (fp). i (s): Frågan i den motion som behandlas isocialutskottets betänkande nr 16 är för kammaren bekant - den behandladessenast föregående år och då med samma resultat som alla år tidigare, nämligenavslag. I motionen och den lill utskollsbelänkandel fogadereservationen, liksom i anförande här, har pekats på möjlighetenatt göra uttag av den ökade fritiden i form av längre sammanhängande ledighet,s. Etl anförande av avdelningschefen i hardärvid flitigt refererats. Något nytt i sak i förhållande till tidigare årsbehandling har utskottet inte funnit; ej heller har framställningen här givitnågol sådant. Enligt en tidigare undersökning sorn refererats har om en längre sammanhängande ledighet endast underlag hos avdern som tillfrågats. Detta är etl alltför bristfälligt underlag för atl manskall kunna genomföra en prioritering. vill göra gällande alt denaktuella undersökningen var ute för atl tjäna turistnäringens syfte. Enligtuppgift var emellertid undersökningen inte begränsad lill detta, utan det är enundersökning av hur man vill disponera sin fritid. Den får därför absolut inteunderkännas; man får ta hänsyn till de resultat som undersökningen givit ifråga om prioriteringarna. Denna fråga är, som framhållits i utskottsbetänkandet, iförsta hand en förhandlingsfråga, och jag är övertygad om atl när del gällerprioriteringen av olika frågor inom löntagarvärlden är de fackligaorganisationerna väl kvalificerade atl la hand om delta ulan alt här beslutasom utredningar. säger atl del är inte lika självklart atl defackliga organisationerna kan klara ut detta som atl de kan lösa frågor somgäller arbetstiden. Vi skall ej desavuera de fackliga organisationerna ochderas arbete - del är värdefullt, och jag tror alt de i största utsträckningklarar dessa frågor. Skulle framliden utvisa atl de fackliga organisationernaönskar hjälp av statliga utredningar i sina prioriteringsfrågor ger de sigsäkert till känna och begär detta. Nr 83 Förhandlingsmässigt har fråganknappast aktualiserats. Onsdaeenden kanske här redovisa i vilkasammanhang som man redan nu fört 9 mai 1973 fram dessa frågor i förhandlingarnai vårt land och vilka grupper del gällt -------------------- samthur del upptagits av personalorganisationerna? a joraiDCts a- p. ta|p. )aji Qg j, sj, framförts imotionen och i reservationen är gare tiU längre j-j. tjufäHet helt verklighetsfrämmande och riktade till en viss litengrupp. sammanlangan e tycks sakna förankring i de stora löntagarorganisationerna. leciigliet jj2,. yerklig mening med förslagetmåste det vara en reform som skapar möjligheterför alla pä delta område. Så kan jag knappast tolka del förslagsom framförts i motionen och reservationen. Beträffandeledighet för studier har som också nämnde - enarbetsgrupp tillsatts under ledning av statsrådet . Jag ber med det anförda, fru talman, att få yrka bifalllill socialutskottels hemställan. För det första skall jag bestämt tillbakavisapåslåendet att det är någon liten grupp som vi har i tankarna i detta fall. Jagtycker att jag poängterade del tillräckligt starkt när jag sade atl här kommervuxenutbildningen in i bilden på ett helt annal sätt än tidigare för allagrupper i samhället. För det andra skulle jag vilja säga atl när vi på olikaområden håller på med en prioritering av förkortad arbetstid kan det vara braatt få det problemet genomlyst, då organisationerna går tillavtalsförhandlingar. De klarade inte den lilla biten som gällervuxenutbildningen, och del beklagar jag, eftersom jag tycker atl det är enmyckel väsentlig sak i sammanhanget. Och det kan hända all en genomlysning avproblemen på större bredd skulle vara nyttig och lämplig. Jag tror, fru lalman, att den dödsdom som utskottetstalesman här utfärdade över denna tanke var något förhastad. r (s): Jag sade atl det här gällde en liten grupp,och del vidhåller jag - vi pekar på . talar emellertidom vuxenutbildningen och utbildningssektorn. Men som väl vet är detrefererat i utskottets belänkande - och det framhöll jag också här att en arbetsgrupp är tillsatt som skall klara den delen som rör utbildningssidan. Den kan vi alltså bortse frän. Vidare säger att problemen bör genomlysas ochatt del kan vara bra för organisationerna när de skall förhandla. Jag troremellertid att våra fackliga organisationer är så starka all de själva klararde delar av utredningarna som man behöver i förhandlingssammanhang. Pä densidan betackar man sig säkert för statlig hjälp i det fallet. Och, som jaginledningsvis nämnde, om problemen inte kan lösas där kommer säkert de fackligaorganisationerna att stöta på, och då får frågorna aktualiseras och behandlasden gången. Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs pä bifall till dels utskottetshemslällan, dels reservationen av herrar och , och förklaradesden förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan votering upplästes och godkändes följande voteringsproposilion: Den som vill att kammaren bifaller socialulskotlets hemställan i betänkandetnr 16 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen av herrar och Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röslal för ja-proposilionen. Däherr begärde rösträkning verkstäUdes volering med omröstningsapparal.Denna omröstning gav följande resultat: Rätt tiUjakt, in. socialutskottels belänkande nr 17angående uppskov med behandlingen av vissa ärenden samt socialförsäkringsutskottets belänkande nr 24 angåendeuppskov med behandlingen av vissa äi-enden. Karnmar-en biföll vad utskotten i dessa betänkandenhemställt. § 16 Rätt till jakt, m.m. Föredrogs jordbr-uksutskoltetsbetänkande nr 22 i anledning av propositionen 1973:68 med förslag till lag omändring i lagen (1938:274) orn rätt till jakt, rn. I propositionen 1973:68 hade Kungl.Maj;t, under åberopande av utdrag av statsrådsprotokoUel över jordbruksärendenför , föreslagit att 1. anta inom upprättat förslagtill lag om ändring i lagen (1938:274) om rätt tUljakt, 2, godkänna de riktlinjer i frågaom ersättning som förordats i propositionen för vissa av rovdjur förorsakade skador. I propositionen hade föreslagils all motorfordon ellerannal motordrivet forlskaffningsmedel som använts vid illegal jakt skullekunna förklaras förverkat. Vidare hade föreslagits en komplettering av förteckningeni 18 § 1 mom. jaktlagen över djurarter som tillföll kronan. En ändringföreslogs också i de riktlinjer som gällde i fråga om ersättning för vissaskador av rovdjur. 12 protokoU 19 73. Rätt till jakt, m. m. 1 dettasammanhang hade behandlats dels den vid börjanväckta motionen 1973:1437 av i m.fl. (vpk) vari hemställts1. atl hos regeringen begärde utredning av frågan om jakt ochjaktadministration, 2. att utredningen gavs direktiv, som förutsatte a.jakträttens skiljande från markäganderätten, b. demokratisk lokalförvaltning avjakten med hka rättigheter för alla jägare, c. jaktens infogande i enekologiskl-veten-skaplig helhetssyn, 3. att de i motionen anförda övrigasynpunkterna överlämnades till utredningen för betaktande. dels de i anledning av propositionen 1973:68 väcktamotionerna 1973:1678 av () saml 1973:1679 av m.fl. (fp). Utskottet hemställde att skulle 1. med bifall tUlKungl. Maj:ts förslag och avslag på rnotionen 1973:1679 anta det tillpropositionen 1973:68 fogade förslaget till lag om ändring i lagen oin rätttill jakt, 2. godkänna ipropositionen föreslagna riktlinjer i fråga om ersättning för vissa av rovdjurföror-sakade skador samt 3. lämna motionerna 1973:1437 ulan åtgär-d. Reservation hade avgivits av herrTakman (vpk) som ansett att utskottet under 3 b bort hemställa, att med bifall tillmotionen 1973:1437 hos Kungl. Maj:l skulle anhålla om utredning av frågan om jaktoch jaktadministration enligt i motionen angivna riktlinjer. TiU betänkandet hade fogats ett särskilt yttrande avherrar i Skegrie (c), (), () och Leuchovius (m). (vpk): Jag läste i en historiebok atthertigen av blev stolt och glad när han fick order atl föra befäletöver den lätta brigaden i någol slag, vilket det nu kunde vara. Men delberättades också att hans humör sjönk betydligt när han såg alla stora kanonersom var riktade mol honom. Jag har just nu en känsla av all , herrHedin m. fl. motsvarar de kanoner som hertigen av mötte. I fråga om jakten har rättsuppfattningar i brutitsmot varandra. Mot synen att jakt skulle vara ell markägarprivilegium eller enfrälserätUghel har stått synen på jakt som en form av allmänningsräll. 1 den stora molion som vi lagt fram med iMalmö som första namn har vi krävt en demokratisering av jakträtten. Särskiltmarkant som klassprivilegium är jakträtten nu när det gäller privilegiet