prot · FW09154 · 1973-12-31 00:00:00 — 2. beträffandefrågan om obligatorisk förskola av (vpk) som ansett att utskottet under 2 bort hemställa, att i anledning avmotionen 1973:2042 yrkandet 1 och med avslag på motionen 1973:2019 yrkandet 2gav Kungl. Maj;t till känna vad reservanten anfört, 3. beträffande alternativ tiU de kommunala förskolorna m. m. av herrarCarlshamre (m), i Öskevik (c), Hyltander (fp), Ändreasson (c) ochÅkerlind (m), fröken i (c) samt () somansett att utskottet under 3 bort hemställa, att i anledning av motionen 1973:2011, motionen1973:2015, motionen 1973:2019 yrkandet 9, motionen 1973:2040 yrkandet I imotsvarande del samt yrkandena 3 och 4, motionen 1973:2041 yrkandet II,motionen 1973:2043 yrkandet 4, motionen 1973:2046 yrkandet 3, motionen1973:2047 yrkandet I samt motionen 1973:2049 yrkandet 2 gav Kungl. Maj;t tillkänna vad reservanterna anfört. Förskoleverksamhet etts utbyggnad och organisation 4. beträffande användning avtermerna förskola och daghem av herrar Carlshamre (m) och () som ansett att utskottet under 4 bort hemställa, att i anledning av motionen 1973:2040 yrkandet Ii motsvarande del gav Kungl. Maj:t till känna vad reservanterna anfört, 5. beträffande daghemsbarnsdeltagande i deltidsgrupp av () som ansett att utskottet under 5 bort hemställa, att med bifall till motionen 1973:2046 yrkandet2 och i anledning av Kungl. Maj:ts förslag skulle anta 2 § i det vidpropositionen 1973:136 fogade förslaget till lag om förskoleverksamhet med denändringen att lagnrmmet skulle erhålla av reservanten föreslagen lydelse, 6. beträffande användning av termen"erbjudas plats" i stället för termen "anvisas plats" samt uppsökande verksamhet av herrarCarlshamre (m) och () som ansett att utskottet under 6 bort hemställa, att i anledning av motionen 1973:2040 yrkandet Ii motsvarande del och yrkandet 2 samt motionen 1973:2049 yrkandet 1 godkändevad reservanterna anfört, 7. av herrar Carlshamre (m) ochÅkerlind (m) som ansett att utskottet vid bifall till reservationen nr 6 under 8 bort hemställa, att med förklaring att viss ändring borde görasi 4 § lagförslaget under 5 skulle anta lagrummet i den lydelse reservanternaföreslagit, 8. beträffande ovillkorlig rätt attdelta i förskola eller motsvarande verksamhet av herrar i Öskevik (c), Hyltander (fp) och (), fröken i (c) samt () som ansett att utskottet under 9 bort hemställa, att med bifall tillmotionen 1973:2041 yrkandet 4 godkände vad reservanterna anfört, 9. av herrar Carlshamre (m) och () som ansettatt utskottet vid bifall till reservationen nr 6 under 1 O bort hemställa, att med förklaring att viss ändring borde görasi 5 § lagförslaget under 5 skulle anta lagrummet i den lydelse reservanternaföreslagit, Fö rsko leverksam -het ens utbyggnad och organisation 10. av herrar i Öskevik (c), Hyltander (fp) och Ändreasson(c), fröken i (c) samt () som ansett attutskottet vid bifall till reservationen nr 8 under 10 bort hemställa, att med förklaring att viss ändring borde görasi 5 § lagförslaget under 5 skulle anta lagrummet i den lydelse reservanternaföreslagit. 11. avherrar Carlshamre (m) och () som ansett att utskottet vid bifall till reservationen nr 6 under 11 bort hemställa, att med förklaring att viss ändring borde görasi 6 § lagförslaget under 5 skulle anta lagrummet i den lydelse reservanternaföreslagit, 12. avherrar i Öskevik (c), Hyltander (fp) och (), fröken i (c) samt () som ansett att utskottet vid bifaU till reservationen nr 8 under 12 bort hemställa, att med förklaring att viss ändring borde görasi 8 § lagförslaget under 5 skulle anta lagmmmet i den lydelse reservanternaföreslagit, 13. beträffandelokalt och centralt förvaltningsorgan av der (fp) som ansett att utskottet under 13 bort hemställa, att med bifall till motionen 1973:2019 yrkandena7 och 8 samt i anledning av motionen 1973:2045 och Kungl. Maj:ts förslag skulleanta 9 och 13 §§ i lagförslaget under 5 med den ändringen att lagrummen skulleerhålla den lydelse reservanten föreslagit, 14. beträffandeutbyggnadsplan för förskoleverksamheten av herrar Hyltander (fp) och () som ansett att utskottet under 17 bort hemställa, att med bifall till motionen 1973:2019 yrkandet3 gav Kungl. Maj:t till känna vad reservanterna anfört, 15. beträffandeåtgärder för vissa grupper förskolebarn m.fl. av (vpk) som ansett att utskottet under 18 bort hemställa, att i anledning av motionen 1973:2042 yrkandet11 gav Kungl. Maj:t tjU känna vad reservanten anfört, 16. beträffandeutbyggnad av förskoleplatser i nya bostadsområden av herrar Hyltander (fp) och () som ansett att utskottet under 19 bort hemställa, att i anledning avmotionen 1973:2019 yrkandet 4 gav Kungl. Maj:t till känna vad reservanternaanfört. 17. beträffande markresei-vation för förskoleändamål avfru (vpk) som ansett att utskottet under 20 bort hemställa, att rUcsdagen i anledning av motionen 1973:2042 yrkandet 3gav Kungl. Maj;t till känna vad reservanten anfört. 18. beträffande samverkan mellan förskolan ochgrundskolans lågstadium m. m. av herrar Carlshamre (m), i Öskevik (c),Hyltander (fp). () och (), fröken i (c) samt () som ansett att utskottet under 25 bort hemställa, att med bifall till motionen 1973:2041 yrkandena2 och 3 och i anledning av motionen 1973:733 samt med avslag på motionen1973:2044 i motsvarande del gav Kungl. Maj:t till känna vad reservanternaanfört, Förskoleverksaiti-hetens utbyggnad och organisation 19. beträffande gruppstorlek idaghem av herrar i Öskevik (c), Hyltander (fp) och Ändreasson (c), (vpk) och fröken i (c) samt () som ansett att utskottet under 27 bort hemställa, att i anledning av motionen 1973:2019 yrkandet6, motionen 1973:2041 yrkandet 5 och motionen 1973:2042 yrkandet 10 gav Kungl.Maj;t till känna vad reservanterna anfört, 20. beträffande förskolestadga avherrar i Öskevik (c), Hyltander (fp) och (), fröken i (c) samt () som ansett att utskottet under 30 bort hemställa, att med bifall till motionen 1973:2019 yrkandet5 b gav Kungl. Maj;t till känna vad reservanterna anfört, 21. beträffande personaltäthet avfru (vpk) som ansett att utskottet under 31 bort hemställa, att med bifall till motionen 1973:2042 yrkandet8 gav Kungl. Maj;t till känna vad reservanten anfört, 22. beträffande en plan för förbättringav personalresurserna av herrar i Öskevik (c), Hyltander (fp) och (), fröken i (c) samt () som ansett att utskottet under 32 bort hemställa, att med bifall till motionen 1973:2041 yrkandet7 gav Kungl. Maj;t till känna vad reservanterna anfört, 23. beträffande fortbildning avpersonal av (vpk) som ansett att utskottet under 33 bort hemställa, att i anledning av motionen 1973:2042 yrkandet 7gav Kungl. Maj:t till känna vad reservanten anfört, 24. beträffande anställande avpedagogiska konsulter av (vpk) som ansett att utskottet under 34 bort hemställa, att med bifall tillmotionen 1973:2042 yrkandet 6 gav Kungl. Maj:t till känna vad reservantenanfört, 25. beträffande tomtstorlek av (vpk) somansett att utskottet under 35 bort hemställa, Förskoleverksamhetens utbyggnad och organisation att med bifall till motionen 1973:2042 yrkandet4 gav Kungl. Maj:t till känna vad reservanten anfört, 26. beträffande förbättring avstandarden hos nuvarande institutioner av (vpk) som ansett attutskottet under 36 bort hemställa, att med bifall till motionen 1973:2042 yrkandet5 gav Kungl. Maj;t till känna vad reservanten anfört. 27. beträffande statsbidrag till deltidsverksamhet förfyra- och fem åringar av herrar Hyltander (fp) och () som ansett att utskottet under 39 bort hemställa, att med bifall till motionen 1973:2019 yrkandetII gav Kungl. Maj;t till känna vad reservanterna anfört, 28. beträffande statsbidrag tillsamtliga personalkostnader av (vpk) som ansett att utskottet under 40 bort hemställa, att med bifall till motionen 1973:2042 yrkandet9 gav Kungl. Maj;t till känna vad reservanten anfört, 29. beträffande statsbidrag tUlkostnader för medhjälpare i deltids grupp av herrar Hyltander (fp) och () som ansett att utskottet under 41 bort hemställa, att med bifall till motionen 1973:2019 yrkandet12 gav Kungl. Maj;t tUl känna vad reservanterna anfört, 30. beträffande statsbidrag tillskjutsverksamhet av herrar i Öskevik (c), Hyltander (fp) och Ändreasson (c), fröken i (c) samt () som ansett att utskottet under 42 bort hemställa, att med bifall till motionen 1973:2041 yrkandet12 gav Kungl. Maj:t till känna vad reservanterna anfört, samt 31. beträffande ett nyttstatsbidragssystem av herrar Hyltander (fp) och () som ansett att utskottet under 44 bort hemställa, att med bifall till motionen 1973:2019 yrkandet10 gav Kungl. Maj;t till känna vad reservanterna anfört. Till betänkandet hade fogats särskilda yttranden 1. beträffandefrågan om obligatorisk förskola av herrar i Öskevik och samtfröken i (samtliga c), 2. beträffandefrihet för kommunerna att utforma förskoleverksamheten av herrar Hyltander(fp) och (), 3. beträffandebehandlingen i förskolan av etiska frågor och religionsfrågor m. m. av herrarHyltander (fp) och (). De familjepohtiska frågorna har under senareår fått en framträdande plats i reformpolitiken och samhällsdebatten. Åretsriksdag har tidigare fattat beslut om flera omfattande reformer som kommer attfå stor betydelse för barnfamiljerna. Införandet av den nya föräldraförsäkringenfrån kommande årsskifte innebär större ekonomisk trygghet i samband med barnsfödelse, när barn blir sjuka och för dem som har ett svårt handikappat barn attta hand om. Höjningen av de aUmänna barnbidragen och de statskommunalabostadstUläggen som beslöts för sedan innebär också ökad ekonomisktrygghet för barnfamiljerna. Familjepolitikens huvuduppgift är att skapa godalevnadsbetingelser för barnfamUjerna och därmed bra uppväxtförhållanden förbarnen. För att nå detta syfte är det nödvändigt att samhället, vid sidan avdet ekonomiska familjestödet, gör kraftiga insatser för en utbyggnad avbarnomsorgerna i form av daghem och övrig förskoleverksamhet. Även på detta område har årets rUcsdag beslutat omkraftigt ökade insatser. Vid vårriksdagen beslöts om höjda statsbidrag tUldaghem och fritidshem. Förslag om en ytterligare kraftig höjning av dessabidrag godkändes av rUcsdagen . Genom dessa beslut harförutsättningar skapats för kommunerna, som är ansvariga för de praktiskainsatserna, att satsa på en fortsatt kraftig utbyggnad av denna för barnen,föräldrarna och samhället så viktiga verksamhet. har att ta stäUning tUl en lagstadgadreglering av samhällets insatser för barnen i förskoleåldern. Propositionen omförskoleverksamhetens utbyggnad och organisation kan ses som något av enmUstolpe när det gäller utvecklingen av synen på de pedagogiska och socialainsatserna för barnen i förskoleåldrarna. Det står helt klart för oss att en genomarbetad pedagogisksyn måste vägleda all förskoleverksamhet. Förskolan vUl utveckla helamänniskan, muskler och sinnen, känsla och förstånd, och stimulera till socialsamverkan. Konsten att uttrycka sig i tal, sång, musik, rörelse, färg och formgrundläggs . Personligheten utvecklas genom att öva upp förmågan attmeddela sig med andra inte bara genom språket utan genom bUd och rörelse föratt från människa tUl människa förmedla tankar, avsikter, behov, känslor.Naturkunskap, social onivärldsorientering, religionsorientering, matematik,svenska och musUc är några av de ämnen som kan bearbetas på förskolenivå. Barnstugeutredntngen har fåtttUläggsdirektiv att utveckla utbUdningsplaner för förskolepersonal.Försöksutbildning inom utredningens ram har redan påbörjats. Samhällets omsorger för förskolebarnen har byggts ut iökande omfattning . fanns det här i landet 12000 daghemsplatser. har vi 56 000 platser, och den årliga utbyggnadenomfattar omkring 10 000 nya daghemsplatser. HärtUl kommer de kommunaltorganiserade famUjedaghemmen som utvecklats betydligt och fått ökad stadga.Samtidigt har den kortare verksamheten i lekskolorna för främst sexåringarbyggts ut så att totalt sett av alla barn har möjlighet att delta iförskoleverksamhet i daghem eller deltidsgrupp före inträdet igrundskolan. 2 protokoll 1973. Förskoleverksamhetens utbyggnad och organisation Förskoleverksamhetens utbyggnad och organisation finns emellertid betydande behov som intetUlgodoses, och det behövs därför en fortsatt snabb utbyggnad av antaletförskoleplatser. Det innebär också att det är av stor vikt att tillgängligaplatser fördelas med hänsyn tUl bl. a. barnens behov och att den fortsattautbyggnaden inriktas på de områden där behoven är särskilt framträdande. Utbyggnaden av förskoleverksamheten har inte skett i sammatakt i hela landet. Olikheter i utbyggnad förekommer också inom en och sammakommun. Detta har medfört att vissa marginalgrupper barn riskerar att bliställda utanför den verksamhet som förskolan ger. Följden kan bli att vissabarn, som kanske är i särskilt behov av det stöd och den stimulans förskolankan ge, aldrig får denna stimulans tUl en fuUödig personlighetsutveckling. Propositionen om förskoleverksamhetens utbyggnad innebärökade insatser på tre viktiga behovsområden. Det gäller för det första de behov som alla barn har avsådan verksamhet och samvaro med andra barn under pedagogisk ledning somförskolan erbjuder. Förslaget om en allmän förskola för alla sexåringar tarsikte på dessa behov. För att garantera alla sexåringar möjlighet att gå iförskola får kommunerna en lagfäst skyldighet att anvisa plats i förskola föralla sexåringar i kommunen. För det andra gäller det de särskUda behov av stöd ochstimulans som vissa grupper av barn har. Förslaget om särskilda insatser förbarn med fysiska, psykiska och sociala handikapp samt förinvandrarbarn och barn i glesbygdsområden tar sikte på dessa behov. Kommunernafår skyldighet att genom uppsökande verksamhet skaffa sig kännedom om dessabarn och anvisa plats för dem i daghem eller deltidsgrupp. För det tredje gäller det behovet av en kraftig utbyggnadav samhällets insatser för omsorg om barnen under de tider deras föräldrarförvärvsarbetar eller studerar. Förslaget om att varje kommun skall upprättaen plan för förskoleverksamheten tar sikte på att få tUl stånd en utbyggnad avdessa insatser. De höjda statsbidragen tUl daghem och fritidshem, som jagtidigare nämnde, kommer här att ge kommunerna ökade möjligheter att snabbtförverkliga utbyggnadsplanerna. Målet för den förskoleverksamhet som omfattas avpropositionens förslag är att den skall fungera som ett komplement tillfamiljen bl. a. genom att ge barnen möjlighet till samspel med andra barn ochvuxna i olika åldrar. Förskolan skall verka för att ge varje barn de bästamöjliga förutsättningar att utvecklas till en öppen och hänsynsfull person medförmåga att samverka med andra. En viktig uppgift är att försöka minskaskillnaderna i utgångsläge mellan barn från olika grupper i samhället. Genomatt ge barn med sämre utgångsläge extra stöd i förskoleåldern kan vi förebyggamånga svårigheter för dem senare och under det vuxna livet. Det är vUctigt att ha propositionens inriktning på denämnda tre behovsområdena klar för sig. Likaså är det viktigt att ha syftet ochmålsättningen med förskolan klar för sig, för att rätt förstå de olika förslageni propositionen. Tyvärr har misstolknmgar från vissa håll av innebördeni propositionens förslag lett tUl en snedvridning av debatten kring denallmänna förskolan, där de centrala frågorna i propositionen hksom ibarnstugeutredningens förslag kommit i skymundan. Jag hoppas attsocialutskottets klara utveckling av propositionens innehåll i fråga om denverksamhet för förskolebarn som bedrivs av församlingar och andrasammanslutningar skall stilla den oro som de senaste veckornas anföranden ochupprop från vissa håll skapat. Jag har under mina mänga resor och kontakter medverksamheten ute på fältet kunnat konstatera att de som mera direkt sysslar meddessa frågor i föreningar och organisationer lyckligtvis inte har blockerats avden skrämselpropaganda som före kommit mot den allmänna förskolan. De är istället inställda på att genom praktiskt samarbete på det lokala planet kommatill rätta med de organisatoriska frågor som kan uppkomma. Den lag om förskoleverksamhet som skall beslutaom kan, som jag tidigare nämnt, ses som en viktig mUstolpe förutvecklingen av förskoleverksamheten här i landet. Lagförslaget innebär att viför första gången får ett lagstadgat underlag för verksamheten och en rättighetför barnen att delta i förskoleverksamheten oavsett var de bor i landet. Förslaget om förskoleverksamhetens utbyggnad ochorganisation gäller i hög grad frågan om solidaritet och utjämning av olikheteri utgångsläget för barn som kommer från skilda miljöer. Rätten för allasexåringar att delta i förskoleverksamheten oavsett var de bor i landet,prioriteringen av insatser för barn med särskilda behov liksom utbyggnaden avdaghemsverksamheten för barn tUl förvärvsarbetande föräldrar är viktiga,centrala frågor i den moderna familjepolitiken. Det är här också fråga omåtgärder som har avgörande betydelse för framtiden. Det vi gör för barnen i dagslår igenom hos morgondagens ungdom och även i vuxenvärlden. Förskoleverksamhetens utbyggnad och organisation HerrGUSTAVSSON i (c): Inledningsvis skall jag knyta an tUl vadutskottet säger på s. 14 i sitt betänkande under rubriken: Behovet av utbyggdförskola. "Det ankommer i första hand på hemmen att ansvara förbarnens fostran och omvårdnad. Den samvaro barn har med föräldrarna ochsyskonen eller andra barn i eller i närheten av hemmiljön föreskolpliktens inträde är av grundläggande betydelse för barnens förmåga attutveckla sig till harmoniska och självständiga individer, som har förmåga att isamverkan med andra människor leva och arbeta i samhället." Detta är ett värdefullt uttalande i fråga om kontakt ochgemensakap för att främja barnens utveckling. Det är en tolkning av detankegångar som allt fler människor ger uttryck åt. Det är den väsentliga ochgrundläggande synpunkten, som måste vara vägledande för samhällets insatser påskUda områden. Det är också ett klart besked om att samhället inte klarar allt.Det är hemmen och föräldrarna som har det grundläggande ansvaret, och det ärbarnens bästa som ställs i förgrunden. Har dåsamhället i sin planering låtit så väsentliga frågor som behovet Förskoleverksamhetens utbyggnad och organisation av kontaktoch gemenskap vara vägledande? Har samhällsplaneringen varit inriktad på attskapa sådana förutsättningar att föräldrarna kan leva upp till den målsättningsom utskottet ger uttryck åt? Hur upplever unga föräldrar sin situation,sina möjligheter till gemenskap och kontakt med sina barn? Situationen är ju ofta den, på grund av dagensboendeförhållanden m. m., att föräldrarna mycket lämnar sinabarn på daghemmet. De har sedan ofta en lång, tidsödande resa till arbetetframför sig, ett hårt och kanske stressande jobb, och sedan åter en lång resainnan de träffar sina barn igen. Hur mycket tid och krafter som manunder sådana omständigheter har för barnen säger sig självt. De flestaföräldrar som är i den situationen känner, tror jag, något av vanmakt. Dekänner sig otUlräckhga som föräldrar när de märker att de inte orkar ge barnenden stimulans och den gemenskap och värme som barnen så väl behöver. Samhället måste därför på ett helt annat sätt än vad somhittills har skett inrikta sina msatser på att skapa sådana förutsättningar attföräldrarna får större möjligheter att leva upp till sin roll som fostrare.Förnuftig planering i fråga om boendet och goda mUjöer liksom förändringar iarbetslivet är nödvändiga yttre förutsättningar. Föräldrautbildning ochutbyggnad av förskolan är viktiga komponenter i samhällets insatser.Föräldrarna har - och måste ha huvudansvaret för barnens fostran och vård,och en utbyggnad av samhällets barntUlsyn förändrar inte detta förhållande. Menförskoleverksamheten utgör ett vUctigt komplement till och stöd förföräldrarna. Föräldrarna har ett stort ansvar, och i det alltmerkomplicerade samhället blir föräldrauppgiften aUt svårare. Det är inte alltidrelevant att uppfostra barn med utgångspunkt i de erfarenheter föräldrarna fickunder sin egen uppfostran. Såväl samhällsmiljö som familjeförhållanden harförändrats radikalt. Särskilt besvärligt får givetvis de föräldrar som självahar svårt att anpassa sig tUl det moderna samhället. Brister i barnensuppfostran och vård beror inte sällan på dålig kunskap om barnens psykiska ochfysiska förmåga och behov. Föräldrarna kan helt enkelt inte alltid leva upptill det ansvar som föräldrarollen föreskriver. Detta gör att många föräldrarär oroade och kanske förtvivlade. tog vi från mittenpartiernassida upp föräldrarnas situation. Är 1970 framhöll behovet av enföräldrautbildning. Detta har inte givit något påtagligt resultat . Ianledning av motioner till årets riksdag om föräldrautbildning har nusocialutskottet klart uttalat nödvändigheten av att föräldrautbildningen utandröjsmål blir föremål för en genomgripande utredning. Det är niin förhoppningatt vi skall få en snabb förbättring av samhällets stöd till föräldrarna idetta avseende. Det råder enighet om att alla barn måste få den stimulans ochuppmuntran som behövs för en god start i livet. En kvalitativt god förskola föralla barn är ett viktigt bidrag tUl att alla barn skall få den nödvändigastimulansen. Det är vi från sida i enmotion här i rUcsdagen förde fram kravet på en allmän förskola. Vi framhöll dåvikten av att alla barn, oavsett bostadsort, skulle få del avförskoleverksamheten. Enligtdenna motion borde förskoleverksamheten få en bred inriktning, med enundervisning syftande till personlighetsfostran, fostran för arbete och fritid,famUje- och samhällsliv. biföll vårt krav på utredning,men genom att frågan på olika sätt fördröjts är det först , cirka tio årsenare, som vi har möjlighet att ta ställning tUl ett konkret förslag. Det har sagts vid ohka tUlfällen att den proposition somnu presente-rat.s här i är ganska tunn. Dessutom framgår det inteklart vad regeringen avser på vissa punkter. Det är väl få förslag som väcktett sådant engagemang hos en bred allmänhet som just propositionen omförskolan. Det har utvecklats en mycket stark opinion mot vissa delar avregeringens proposition, och att så blivit fallet beror enligt min mening påatt propositionen är sällsynt suddigt skriven, på ett område som engagerarväldigt många människor. Det gäller just avsnittet beträffande denbarnverksamhet som bedrivs av olika religiösa och ideella organisationer ochav liksom i vissa skolor. Genom propositionens formuleringarställs denna barnverksamhet, som tidigare ansetts mycket värdefull, imotsatsställning tUl kommunernas förskoleverksamhet. ville statsrådet härpåstå att det har skett misstolkningar och förts skrämselpropaganda. Men jagtror inte att det är så, utan om den diskussion som förts blivit snedvriden fårstatsrådet ta ansvaret för det eftersom propositionen - som jag sade är mycket suddigt skriven. har emellertid socialutskottet gjort vissaändringar. Jag tror att en redaktör fångade in den väsentligaanledningen till diskussionen när han för någon tid sedan i sin tidning skrevföljande - jag skall cUera några rader; "De som ivrigt reagerar mot förslaghävdar att det här är ett nytt och mycket effektivt steg mot avkristningen iSverige. Små barn skall inte längre få lära sig att sjunga psalmer och läsaFader vår och i lekfulla former få del av berättelserna om liv ochgärning. Eftersom många föräldrar gärna vUl att deras barn skall fåvara med om detta men själva saknar förmåga att levandegöra kristendomen försina små har kyrkans småbarnsskola blivit mycket omtyckt. Men skulle alltsåsexåringarna bli bortmotade därifrån. CamUla Odhnoff skriver i sin proposition; 'En tidiguppdelning av barnen efter föräldrarnas livsåskådning är lika lite förenlig medförskolans idé som en sorteruig efter socialklasser ellerförmögenhetsförhållanden'. Och vill alltså förhindra föräldrarnas möjligheteratt välja den förskoleverksamhet som de anser bäst för sina barn." Propositionens innehåll i detta avseende har enligt minuppfattning socialutskottet skrivit bort med bl.