prot · FW0996 · 1973-12-31 00:00:00 — Han säger att det finns mänga konkreta förslag.Ja, vad egentligen begär i hela sitt länga anförande är att viskall gå förbi de uppseendeväckande saker som föreslås i motionen, söka hittanågot annat, och så skall vi gå upp och diskutera med honom på hans vUlkor hurmycket vi skall socialisera, när vi skall socialisera, hur mycket vi villdirigera. Ja, detta är ju - jag vill inte använda ordet ointelligent - ettohederligt sätt att söka debattera, ty det innebär att vi helt enkelt skullediskutera pä något krokiga villkor. Detta må vara nog sagt om vad som står i folkpartietsmotion i övrigt. Det finns frågor - det har jag sagt tUl iÖrebro - där vi kan komma överens, och det har vi också gjort på många punkter,men det här är ganska uppseendeväckande. Sedan har läst socialdemokraternasnäringspolitiska program. Jag har aldrig trott att skulle göradet med någon större eftertanke. Det finns ett sätt att läsa som det sägs atten viss potentat läser på, och det är tydligen sä lästprogrammet. Men det var någonting som han sade som fick mig att liksom stannatUl litet grand hans allmänna uttalanden må vara. Han sade sä här: Det visarsig ju gäng pä gång hur ni vUl dirigera, ni säger att samhället skall göras säoch sä, samhället har de och de kraven, och detta är ju dirigering ochsocialism. Ja, då är det farligt. Men om några privata jättekoncerner planerarför hela värt näringsliv, dä är det inte dirigering, det är inte ofrihet. Dä ärallting bra - bara inte samhället och människorna har haft något inflytande päutvecklingen. Längre kan man väl knappast komma i antihberalism. Han vill hareda på om vi vill ha en dirigering som han vUl låta de privatadirigera. Gör mig en tjänst, : har jag haft myckenglädje av och umgås fortfarande med honom rätt bra, men görhonom inte till en potentat och försök inte utnämna honom till en socialdemokratiskideolog, för det är inte ! får stå för vad han är,ViU ni anställa honom som ideolog så är det er sak. Han är intesocialdemokratins ideolog, I övrigt är han en ytterst hedervärd person. HerrDAHLÉN (fp) kort genmäle: Jag vill först till säga attdet inte var jag som utnämnde till socialdemokratisk ideolog. Svanberghörde tydligen lika litet pä den delen av mitt anförande som pä de övriga. Jagciterade nämligen vad partivän tillsammans med en rad andrasådana säger om - där denne utpekas som en av rådgivarna tillregeringsbänken. De påstår att han är en av de mest naiva av ekonomerna. Debatten går självfallet litet lättare, om man försökerhöra på vad motståndaren säger. säger: Skall syssla medhela frågan om näringspolitikens inriktning - det är ju det som jag har begärtatt skall säga något om - och företagens lönsamhet. Det ärorimligt, säger , att skall syssla med detta. Jaha, det var ett intressant besked. Jag trodde attfömtsättningarna för näringspolitikens inriktning skulle diskuteras här ochinte förbehållas socialdemokraternas partikongress, partistyrelse och regering.Men jag har tydligen missuppfattat situationen. vill vidare inte diskutera pä mina villkor.Nej, vem har begärt att han skall göra det? Han hade ju fullständig frihet attsjälv i näringsutskottet skriva precis vad han ville - ja, han hade kanskevissa svårigheter om han skulle ha kommunisterna med sig, men det får stå förhans egen räkning. Vem har sagt att han skall diskutera på mina vUlkor? Resultatet av inlägg och vad han skrivit inäringsutskottet är att han över huvud taget inte vill diskutera, och dä är detmeningslöst att vi för en debatt. säger att samhället, enligt vad jag harhävdat här, inte får några ökade möjligheter till inflytande, men att jag beträffandede privata företagen inte har nägot emot detta. Läs vad jag sadei mitt anförande hör tydligen inte pä där jag på punkt efterpunkt pekade på att det är nödvändigt för statsmakterna att ingripa därför attvi annars inte klarar av att hjälpa näringslivet att komma i balans. Fundera pådetta, sä får vi se om vi sedan kanske kan föra en debatt i ett annat forum! NäringspoUtik m. m. HerrSVANBERG (s) kort genmäle: På en punkt, , nämligen när detgäller , kan jag vitsorda att om det gällde ett citat - detockså kan finnas skumma socialdemokrater som låter sig vilseledas, 1 så fallvar det inte som hade fel utan någon annan. Men det gör ju intesaken bättre att man citerar ett sådant uttalande med stor förtjusning. Sedan sade att jag skulle ha menat attriksdagen inte skall debattera vissa frågor. Jag har sagt att skallgä förbi alla de dumheter skriver i sina motioner och inte bry sigom dem utan vara vänlig nog att diskutera väsentligare ting. Men framför alltviU diskutera dessa frågor i termer som socialism, dirigering,tvång, misskötsel osv. Jag finner att en diskussion med undersädana förhållanden är meningslös, Hans villkor är att socialdemokraterna skallsvara för de reella bidragen till denna debatt. Sedan skall folkpartisterna fåvifta med sådana allmänna uttalanden. Sädana skall man halka över. Vad de harsagt i sina motioner är något som man inte skall fästa sig vid. Låt migsäga att denna underliga diskussionsmetod gör att jag helt Näringspolitik m. m. instämmermed honom i att det är meningslöst med en debatt efter dessa linjer. skall se ut är redovisat i propositionen och i näringsutskottetsskrivningar. Vi har föreslagit debatter om detta, och vi kan föra sädana på ettseriöst plan men inte med uppläggning. Han viU göra detta tUl endebatt om dirigering, som socialdemokratin skulle stå för, och frihet och lyckasom han står för. Så enkel är inte verkligheten, Pä sä naiva vUlkor kan vi intediskutera. () kort genmäle: måste vara på litet dåligthumör . Han sprider oförskämdheter omkring sig i sina inlägg, och det trorjag inte gagnar. Att bara etikettera vad politiska motståndare säger somdumheter tror jag inte är så lyckat, men det må falla tillbaka pä herrSvanberg, Han får försöka klara upp det här med sitt eget samvete. säger att han inte vill diskutera i termersom socialisering, förstatligande, ökat statligt Inflytande, Det är alltså ettbesked till de socialdemokratiska skribenter som jag här citerade. HerrSvanberg tar avstånd frän hela den debatten. kommer säkert att försöka neka till attdetta är ett besked från honom och besked får man verkligen inte. De frågorsom vi har tagit upp i våra motioner behandlar i utskottsbetänkandetpä följande sätt: "Utskottet anser sig inte ha ai-iledning att här gä inpå någon närmare analys och diskussion av programmet," I det programmetdras frågorna om näringspolitiken upp, men det tycker socialdemokraterna iutskottet inte att det finns någon anledning att diskutera. Sedan försöker smita ifrån debatten genomatt säga: "Jag vUl inte diskutera på vUlkor," HerrSvanberg vUl inte diskutera över huvud taget. Väljarna skall alltså enligt herrSvanberg vara okunniga om vad han ser som väsentligheter i det härsammanhanget. Det kommer vi att ha möjligheter att påminna om under de månadersom hgger framför oss. Inför de tappra få som är samlade i kammarenskulle jag bara vilja uttrycka den föriioppningen, att det inte betraktas somofint om jag till att börja med går tillbaka till en diskussion kring propositionensförslag om industriverket och om utvecklingsfonden. Jag tycker att vi har all anledning att observera deförslag som är lagda i propositionen. De är ändå, och andra, ettvittnesbörd om den socialdemokratiska politiken, sådan som den presenteras iverkligheten. Det har vi hållit på i 40 är med, och vi har inte försökt luranågon väljare. Man har haft god möjlighet att är studera den politiksom vi bär ansvaret för och ta ställning till den. Självfallet söker vi också kasta ljus över den framtid somman kan skåda över. Det är klart att en del av de förslag som vi nu kommer medsyftar till att påverka näringslivets utveckling . Förslaget om industriverket är ju pä ett sätt en logiskutveckling av den näringspolitik som vi har fört, inte minst under de senasteåren, dä vi mera harkonkretiserat näringspolitiken och de åtgärder som vi varit beredda att vidta.Vi har byggt upp industridepartementet för att få det mera samlade greppet inomkanslihusets väggar. Vi har byggt upp en rad av institutioner inomkreditväsendet. Investeringsbanken, styrelsen för teknisk utveckling. och Statsföretag är nya institutionella inslag i den verksamhetsom har att ge näringspolitiken innehåll. går vi vidare på det industripolitiska området. Viföreslår alltså tUlskapandet av ett industriverk. Vi föreslär att de statligautvecklingsinsatserna främst i mmdre och medelstora företag utökas. En statligfond för riskbetonade utvecklingsinvesteringar är inrättad. Vi tar upp denviktiga frågan om förvaltningen av de statliga gmvtillgångarna. Vi föreslår ettprincipbeslut om att det nya industriverket och statens institut förföretagsutveckling skall integreras, att geologiska undersökningorganiseras om osv. Detta är praktiska, konkreta förslag som vi begär attriksdagen skall ta ställning tUl. Det är klart att har denindustripolitiska utredningsverksamheten ökat kraftigt. Man har också i den härdebatten framfört åtskilliga uppmaningar om analyserande utredningar och undersökningar.Denna utredningsverksamhet har naturiigtvis blivit allt större i takt med attde förutsättningar ändras under vUka den svenska industrin arbetar, och dennaförändring gär som bekant allt snabbare. Den kräver en ökad beredskap frånstatsmakternas sida, så att den snabba omvandlingsprocessen inte fåroacceptabla sociala effekter. är det viktigt att statsmakterna fårtUlgäng till sådan information som ger dem möjlighet att engagera sig aktivtnär det gäUer att främja en gynnsam utveckling inom olika delar av industrin. Det blir alltså nödvändigt att analysera såväl de enskildabranscherna som industrins strukturella utveckling i stort, och det är dettasom utredningsverksamheten syftar tUl. Det är det som innefattas i de 17utredningar, beträffande vilka reser land och rike rantoch talar om att de är socialdemokratins eller under alla förhållandenindustridepartementets insatser i näringspolitiken. ingen anledning att upplysa om att en del av dessa branschutredningar ärgenomförda - när det gäller exempelvis TEKO-området, sko- och läder,gjuteriområdet, träindustrin och har lett fram tiU förslag tUl bl.a. om strukturgarantifonden och möjhgheter till en utredningsverksamhet omfusioneringar och samarbete mellan företag inom dessa mycket ömtåligabranscher. Nej, för är detta ett "utvidgatbidragssystem". Det är, förefaller det nog, med förakt i rösten och med enfnysning han uttalar ordet "bidragssystem". Jag skall återkomma tilldetta därför att det var det våldsammaste och mörkaste inlägg omkonjunkturpolitik som jag har hört. För finns ingen anledning att ägnasig åt den sakliga upplysningsverksamheten eUer debatten om utredningar somföranleder åtgärder och deras innehåll. Vad blev resultatet av dessautredningar? Det blev i korthet att vi konstaterar att inom dessa ömtåligabranscher är problemen egenthgen likartade med problemen i alla andra NäringspoUtik m. m. 6 protokoll 1973. NäringspoUtik m. m. branscher.Det behövs mer av investeringar i ny teknik, i ny utrustning, för att de skallkunna bli konkurrenskraftiga. Om inte tillräckligt kapital finns tillförfogande, måste vi alltså hjälpa dessa mindre och medelstora företag tiU detkapital som är nödvändigt för att bygga upp konkurrenskraft i företagen. Ochdet är ju inte bara fråga om konkurrens pä den egna marknaden, det är fräga omkonkurrens med världens industri i övrigt. Det är de synpunkterna vi mästeanlägga på detta problem, och det är klart att vi då måste skapa ettkunskapsunderlag om vad som händer inom olika branscher för att kunna få ettgrepp om vad som sker nu och vad vi kan förvänta under den närmaste framtiden. Jag satt i gär tUlsammans med några representanter förindustri och myndigheter och lyssnade till en förhandsredovisning fränmetallmanufakturutredningen, vars betänkande kommer . Det ären utomordentligt intressant utredning som kommer att visa vad som händer ochvad som kan förväntas hända inom den här branschen -- och vUka åtgärder vi behöver vidta för att undvika en del avde svårigheter som man eventuellt skulle kunna hamna i. Det är den utredandeverksamheten som är så nödvändig för att vi på ett sä säkert underlag sommöjligt skall kunna bestämma oss för åtgärder i syfte att förhindra svårigheterför företagen, för de anställda, för samhället. Ett av huvudmotiven för att tUlskapa industriverket är attge utredningsverksamheten en fastare organisatorisk bas, som möjliggör såvälatt man får en ökad kontinuitet i arbetet som att man drar fördel av desamordningsvinster som står att få genom att bevakningen av enskilda branschersutveckling koordineras dels inbördes, dels med arbetet pä att analyseraindustrins strukturella utveckling i stort. Det är klart att vi också har andra aspekter. Det ökadestödet tUl de mindre och medelstora företagen är en hjälp tUl självhjälp. Detär den filosofin som ligger i vår näringspolitik beträffande de mindre ochmedelstora företagen. Vi är inte ute för att sluka dem, för att köpa in dem. Vikommer att ha behov av mindre och medelstora företag i hel-eUer delstatlig ägo- jag har sagt det åtskilliga gånger för att etablera sysselsättning istödområdena, i de områden där vi har svårast att få privat och kooperativindustri etablerad, . Där kommer statens insatser att vara ennödvändighet. Och det är klart att då måste man också fundera litet överdetta: Vad är det vi skall etablera, vad är det vi skall lokalisera? Jag harberättat tidigare att jag vid ett tUlfälle satt och lyssnade päförre centerpartiledaren när han i en TV-debatt drev lokaliseringspolitiken somett betydelsefullt område. Det är ju i och för sig riktigt. Men när han blevtUlfrägad om vad vi skulle etablera och vad vi skulle kunna lokalisera och manhoppades att han kanske skulle säga nägot om skogsindustriella verksamheter, såsade han i och för sig till min förtjusning: Tunnbrödsbagerier! Jag tror att vi får försöka sträcka oss litet längre i värutredande och analyserande verksamhet när det gäller vad som är möjligt attnyskapa, att nyetablera inom företagsvärlden. Jag säger inte detta för att nuangripa han är inte närvarande här. Jag har alltid tyckt att detdär var ett skämt pä nägot sätt. Men det är ett allvar bakom som säger oss attdet är nödvändigt att vi inte bara talar om "etablering och lokalisering därdet behövs". Vi måste också kunna svara på följdfrågan: Vad skall vietablera, vad skall vi kunna skapa för ny sysselsättning? Jag menar att de mindre och medelstora företagen här haren betydelsefull uppgift. De bör vara tUlgängliga för etableringar, inte minstbyggda på nya idéer och nya uppslag. Det är givetvis av utomordentlig vikt attvi får kontakt när det gäUer de nya idéerna och de nya uppslagen - det som oftakallas innovationer. Här krävs en i långa stycken uppsökande verksamhet, därsamhällets organ också engageras i informationen, rådgivningen ochkontaktverksamheten över huvud taget, inte minst för att lämna uppgifter om deresurser som står tUl förfogande. Det gäller den verksamhet som styrelsen förteknisk utveckling bedriver, det gäller vad SIFU, statens institut förföretagsutveckling, kan göra och det gäller vad SUAB, statens utvecklingsbolag,kan göra liksom en rad andra uppgifter som i sammanhanget är värdefulla. Vi har dä det gäller uppbyggnaden av industriverketanledning att fundera litet grand över hur vi skall utforma den regionalaverksamheten. Det är väl ganska rimhgt att vi stannat för att säga attföretagarföreningarna är lämpliga regionala organ. Men det är lika rimligt attvi ännu inte är färdiga med det slutgUtiga ståndspunktstagandet till hurverksamheten skall utformas utan att vi, medan industriverket byggs upp, villägna frågan fortsatt uppmärksamhet som vi ställer ökade medel tUlföretagarföreningamas förfogande. Det är tvä ting som har väckt uppmärksamhet. Jag skallbara helt kort beröra det ena - det gäller SIFU, statens institut förföretagsutveckling. Jag delar i uppfattning att det varhksom enklare förr när vi talade om statens hantverks- och småindustrUnstitut man visste ungefärligen vad det rörde sig om. Men ett begrepp kan ju säsmåningom slå igenom, sä att man blir ganska medveten om vad som döher sigbakom det. När jag 1941 gick pä en kurs vid institutet visste jagnaturligtvis vad det var institutet sysslade med. Man har här under debattenskämtat litet om - kanske finns det ett allvar bakom själva kostnadsproblemetoch sagt att den som utbildar sig i näverslöjd jag kan inte riktigt analyseravad det är, men jag har liksom en aning om att det kan vara tUlverkning av diverseting, kanske en snusdosa, kanske någon prydnadssak fär utbildningen gratis,under det att en företagare fär betala för den kurs han deltar i pä sittområde. När jag 1941 reste till kursen, gjorde jag det därför att jag räknademed att ha nytta av den i min fars företag, som jag dä var anstäUd i. Vi vägdesjälvfallet kostnaden för att jag reste bort mot de fördelar ocksåav ekonomisk art - som låg i kursvistelsen. Och är det ju ganska rimhgt betalar för kursen. Men om jag vill ägna mig åt näverslöjd som hobby jag kaninte tänka mig att det är annat än huvudsakligen en hobbyverksamhet sä är detväl inte orimligt om kostnaden ersätts med pengar avsedda för fritidsaktiviteter.Om jag ser tillbaka pä den tid dä jag dels var ute i yrkesarbete, dels ägnademig ät arbete i folkrörelserna, i ABF, osv., sä minns jagatt man kunde delta i studiecirklar i bordtennisteori. NäringspoUtik m. m. Ang. ny före-, tagandet NäringspoUtik m. m. Och jag kan inte tänka mig att ett deltagande i enstudiecirkel i bordtennisteori skulle kunna ge några ekonomiska favörer, somkunde motivera att man skulle betala cirkelkostnaderna själv såvida intenågon avsåg att bli bordtennisspelare i klass med och , för att nämna några aktiva . Jag har bara velat göra denna jämförelse och skallinte gä vidare in pä frågan. Inte heller skall jag beröra kostnadsproblemetytterligare. Det är en avvägningsfråga. Men jag tycker att vi skall ha denaspekten klar: att den utbildning som erbjuds de mindre och medelstora företagenskall ges för dem och bedömas av dem på det sättet att den också ger fördelarät företaget i dess fortsatta verksamhet, dvs, möjligheter att bibehålla ellerförstärka konkurrenskraften i de företag som vederbörande är engagerade i. ägnar sig SIFU inte minst åt de mindre och medelstoraföretagen. Dä är det ganska rimUgt att verksamheten i den topporganisation somindustriverket kommer att utgöra närmar sig verksamheten i SIFU, Det är ju inteavsikten att slå sönder utbildnmgsverksamheten. Avsikten är att förstärka den,göra den mera lämplig och ändamålsenlig och närma den till själva fältarbetet.Därför tycker jag att man skall ta detta förslag med det lugn och den ro somdet finns anledning tUl. Vi skall utreda ytterligare hur man skall omsätta dettai praktiken. begär vi bara ett uttalande från att integration börske, eftersom det är lämpligt och ändamålsenligt. jag sedan tUl frågan om utvecklingsfonden, sä är detegentligen samma synsätt vi har velat lägga på den verksamheten. Vi tycker attutvecklingsfonden är viktig och väsentlig för det fortsatta utvecklings-ochforskningsarbetet inom ramen för den mindre och medelstora industrin. Fondenbör framför allt kunna rikta sig till innovatörer, idé-och uppslagsgivare, inomden delen av vår industri. Det har sagts att styrelsen förteknisk utveckling inte i tillräcklig grad har kunnat ägna sig åt de mindre ochmedelstora företagen. Ja, det är möjligt att man statistiskt kan påvisa attendast en mycket liten del av STU:s anslag har gått till sådanaföretag, men det kan ha samband med att det har varit lättare ochorganisatoriskt rimligare pä något sätt att nä fram till det utvecklingsarbetesom emanerar ur medelstor och stor industri, och att man pä det sättet har fåtten koncentration av anslagstilldelningen mot det området. Men det är ju dettavi vill förändra. Vi vill förstärka de mindre och de medelstora företagensmöjligheter att få bistånd tUl ett utvecklings- och forskningsarbete samtidigtsom vi låter denna fond gå ett steg längre, om jag fär uttrycka det så, ochfylla upp en lucka mellan den kredit som kan ges från bl. a. Investeringsbankenoch den som ges frän styrelsen för teknisk utveckling. Vi tycker att det ärväsentligt att det finns ett risktagande som går längre, och som innebär attkreditgivaren engagerar sig i själva projektuppbyggnaden för att projektetskall bli studerat och prövat. Om det visar sig att ett visst projekt inte höllvad det lovade skall också fonden kunna vara med om att bära risken och taförlusten. Är det inte ganska rimligt att denna utvecklingsfond, somskall inrikta sig på mindre och medelstora företag, åtminstone under ettövergängs-skede knyts tUl industriverket? Vi bygger ju upp ett industriverkvars uppgifter i mycket kommer att avse de mindre och medelstora företagen, ochvi fömtsätter att delegationen för mindre och medelstora företag skall knytastUl industriverket och bli ett råd i dess fortsatta verksamhet. Det andra tUlvägagängssättet att förstärka styrelsensför tekrusk utveckling normala anslag hade varit mycket enklare, sägs det.Det anslaget har förstärkts med nära , men här får vi alltsåfram tUl för en form av specialdestination. Det måste tiUhöra ett departementsmöjligheter och skyldigheter att skaffa sig en god överblick över vad somsker inom myndigheter och institutioner som är- underställda departementet.Styrelsen för teknisk utveckling svarar för en mycket betydelsefuU uppgift ochhar en väsentlig funktion. Ingen skall inbilla sig att inte vi har ett intresseav den verksamhet som styrelsen för teknisk utveckling bedriver, men man kanheUer inte bortse frän att det finns skäl att pröva om och i vUken omfattningfler uppgifter kan läggas på detta organ. Vi överväger att i fortsättningen lägga på STU uppgiftersom bör handhas av en central myndigliet med hög teknisk kompetens. Jag kannämna den aktuella frågan hur den offentliga upphandlingen av teknisktavancerad utrustning skall kunna användas i industripolitiskt syfte. Det ärganska rimligt att vi utnyttjar styrelsen för teknisk utveckling i ett sådantarbete, och det är en intrikat och väsentlig uppgift. En annan arbetsuppgift innefattar internationellateknologiska frågor. Det är väl ganska rimligt att vi kommer att använda oss avstyrelsens för teknisk utveckling kompetens i det avseendet. Vem skall rnan be om råd när det gäller styrningen avsamhällets resurser för teknisk forskning och kanske också handläggning av endel problem i det sammanhanget - om inte styrelsen för teknisk utveckling? Jag förmenar att vi ändå mäste hadenna överblick över uppgifter som kan komma att läggas på styrelsen förteknisk utveckling. Ni skulle anklaga oss om vi inte hade den överblicken. Jagär beredd att säga att en sådan kritik hade varit godtagbar om jag inte hadeanmält dessa förhållanden för kammarens ledamöter innan ni slutgUtigt tarStäUning. Jag anför dessa synpunkter så mycket hellre därför attregeringspartiet och oppositionen som samlat sig kring en reservation -ändåtycks vara överens om att fonden tills vidare skall vara fristående. Självagrundtanken i vårt förslag har alltså ingen haft något att erinra mot. Det ärnär det gäller den administrativa anknytningen som uppfattningarna går isär. Vianser, av skäl som jag anfört, att fonden tills vidare bör anknytas tillindustriverket. Det är fräga om att möjligtvis anställa en person, kanske medskrivhjälp tvä, för att administrera fonden. Men styrelsen skall utses isärskUd ordning. Jag har i propositionen angivit att vi kommer att tillsättaen styrelse med företrädare bl. a. för styrelsen för teknisk utveckling.Investeringsbanken och industriverket och att det i huvudsak är experter frånstyrelsen för teknisk utveckling som kommer att anlitas vid de tekniskabedömningarna. Det är väl också en självklarhet. Men det är för tidigt attlägga in fonden i NäringspoUtik m. m. NäringspoUtik m. m. styrelsenför teknisk utveckling med de uppgifter den har och denorganisationsuppläggning man håller på att genomföra.