prot · FW09160 · 1973-12-31 00:00:00 — Nya regler för allmän fastighetstaxering, m. m. den kortatid som återstår till fastighetstaxering skall fastställa deanvisningar och riktvärden som erfordras för att taxeringen skall kunnagenomföras på sätt som planeras. Men eftersom det inte torde vara möjligt attåstadkomma någon väsentlig förbättring i det statistiska materialet till dess,kommer att ställas inför i det närmaste olösliga uppgifter närdet gäller att överföra materialet fill riktvärden. I detta arbete måstesärskild hänsyn tas för att slutprodukten skaU kunna ge någorlunda rättvisatotala taxeringsvärden och väl avvägda delvärden. Arbetet kräver stor varsamhetvid bearbetningen av det statistiska materialet, men det kräver också praktiskerfarenhet. Som framgår av propositionen är det den allmännauppfattningen att fastighetsprissfatistiken måste förbättras, och vireservanter anser det nödvändigt att statistiken görs till föremål förett grundligt utredningsförfarande, vars resultat senare kan bilda underlag förnästkommande fastighetstaxering. Vid köp av jordbruksfastighet skall enligt nuvarandebestämmelser avskrivningsunderlaget för byggnader bestämmas till viss del avfastighetens anskaffningskostnad enligt den s. k. Som ettkomplement till denna regel finns en jämkningsregel i det fall värdet avbebyggelsen föranleder ändring med minst en femtedel, dock . Den nuvarande 25-procentsregeln föreslås nu naturligt nogbli ersatt med en proportioneringsregel på grundval av det fastställda byggnadsvärdet.Också till denna regel finns en jämkningsregel som innebär attavskrivningsunderlaget för byggnaderna inklusive byggnadsinvenfarier får jämkasom värdet på fastigheten i övrigt efter tillämpning av proportioneringsregelnvisas mera avsevärt över- eller understiga värdet av mark, växande skog,naturtillgångar, särskilda förmåner m. m. som förvärvats. Bakom den föreslagna jämkningsregeln ligger uppenbarligenen strävan aft också för jordbruksfastighet skapa en jämkningsregel av sammainnebörd som den för rörelsefasfighet gällande. I verkligheten föreliggeremellertid infe någon likhet. För rörelsefasfighet gäller i normalfallet attbyggnadsvärdet utgör den helt övervägande delen av taxeringsvärdet och attmarkvärdet är en liten del. Därtill kommer att det oftast finns ett ortens prispå mark som lätt kan appliceras på det aktuella fallet. Det är därför heltnaturligt att man för rörelsefasfighet valt att bygga jämkningsregeln på enjämförelse mellan framproporfionerat markvärde och verkligt markvärde. För jordbruksfastighet är situationen en helt annan,bortsett från sådana jordbruksfastigheter som ligger i gränsområdet att blitaxerade .som annan fastighet. I många fall är nämligen byggnadsvärdetexklusive värdet på överbyggnad den mindre delen av taxeringsvärdet och övrigadelvärden den större delen. Här föreligger alltså den omvända situationen. Detär lättare att bestämma faktiskt värde på byggnaderna och jämföra med detframproportionerade värdet än att göra motsvarande jämförelse för övrig del avfastigheten. Det är därför betydelsefullt aft jämkningsregeln förjordbruksfastighet utformas så, att avskrivningsunderlaget för byggnader fårjämkas om den del av fastighetens anskaffningskostnad som anses belöpa påbyggnaderna jämtebyggnadsinventarier visar sig mera avsevärt över- eller understiga det faktiskavärdet av dessa. I reservationen 2 understryks att fastighetsbeskattningenhar stor betydelse inom olika beskattningsområden, t. ex. då det gällerförmögenhetsbeskattningen och vid schablonbeskattningen av villor. Vi villdärför understryka att det bör läggas stor vikt vid aft försiktighet iakttagesvid fastighetstaxeringen då de nya värdena skall åsättas. Det har konstaterats att det föreligger svårigheter för deenskilda fastighetsägarna aft bevaka sina intressen i samband med fastighetstaxeringen.Det är därför mte lämpligt att, som föreslagits, lägga initiativet på denenskilde i dessa frågor. I reservationen 4 har dessa problem tagits upp ochdäri hemställes om ändrad lydelse av 154 § 1 mom. och 167 § 1 mom., så attansvaret för underrättelse skaU vila på taxeringsmyndigheterna. Tidigarefastighetstaxeringar har inneburit avsevärda skatteskärpningar för de enskildafastighetsägarna. De upptaxe-ringar som kommer att ske vid 1975 årsfastighetstaxering bör enhgt reservanternas mening pä lämpligt sätt kompenserasgenom justering av de skatteregler som är knutna till taxeringsvärdena. Dessasynpunkter är framförda i reservationen 5, där vi anhåller dels aft Kungl.Maj:t förelägger förslag om justeringar i gällande skatteskalor medhänsyn till penningvärdeförsämringen så att dessa nya skalor skall gälla senastfrån den tidpunkt då den nya fastighetstaxeringen slår igenom i beskattningen,dels att Kungl. Maj:t förelägger förslag om justering avgaranfibelopp och schablonmetod så att någon skärpning av fastighetsbeskattningeninte inträffar på grund av de höjda taxeringsvärdena. Med dessa ord ber jag att få yrka bifall fillsamtliga reservationer som är fogade till detta betänkande. Nya regler för allmän fastighetstaxering, m. m. HerrNORRBY i Äkersberga (fp); För en enskild markägare kan samhälletsåtgärder ibland resultera i en oförtjänt markvärdeminskning. Mest hör vi talasom markvärdestegring, men motsatsen kan också förekomma. Och dä kankonsekvenserna bli märkliga. Taxeringsvärdet, som uttrycker myndigheternas uppfattningom en fastighets värde, kan sålunda plötsligt bli helt orealistiskt ochinaktuellt genom t. ex. lagstiftning, planeringsdirektiv eller myndighetsbeslutav generell karaktär. Men taxeringsvärdet kan inte ändras förrän i bästa fallvid allmän fastighetstaxering, dvs. med de intervall som har gällt under senaretid , ibland inte ens då. Fastighetsägaren får betala skaft föroch tillskrivs en förmögenhet som inte existerar i verkligheten. Några exempel kan belysa vad det handlar om. Jag hämtardem från , eftersom det är ett område som jag kännerväl till. Skärgårdsborna har med stor tyngd redovisat märkliga förhållanden,och jag är förvånad över aft ensam behöva föra fram deras argument här iriksdagen. Från andra ledamöters sida har utfästelser gjorts att följa uppdessa frågor, men det blev tydligen bara tomma löften. Ett exempel är jord- och skogsbruksfastigheter med ringaeller inget avkastningsvärde men som kan ge brukaren en arbetsinkomst. Nya regler för allmän fastighetstaxering, m. m. naturvårdsskälkan det vara angeläget att fastigheten brukas. Ett högt taxeringsvärde, kanskebetingat av ett ytterst osäkert framtida exploateringsvärde, kan leda till attdet blir ekonomiskt omöjligt för ägaren att behålla och bruka fastigheten.Marknadsvärdet vid oförändrad markanvändning kan då antas vara lägre än vadtaxeringsvärdet utvisar. Ett annat exempel utgör en permanentbebodd fastighet medrelativt stor areal, som dock inte kan nyttjas så att den ger någon avkastning.Ägaren får då kostnader som infe motsvaras av intäkter och får dessutom enförmögenhet på papperet. Om ägaren är pensionär och bebor fastigheten, ettvanligt förhållande i skärgården, kan han förlora möjligheten fillbostadstillägg trots att bostadskostnaderna är större än vid förhyrning avmotsvarande bostad. Genom det snabbt ökande rörliga friluftslivet ochutövandet av allemansrätten får många markägare i attraktiva rekreationsområdenutan ersättning vidkännas oskäliga inskränkningar i nyftiandemöjligheterna tillsin egendom. Exemplen är många på tiuvplockning i jordgubbsodlingar jag hördefalas om en jordgubbsodlare på som hade 800 planfor och själv fick skörda , resten tiuvplockades. Yrkesfiskares redskap skadas, dyra ålbottengarn förstörs, ålryssjorskärs sönder regelmässigt, det förekommer skogsbrandsfillbud efterfritidsfolkets eldning. Ofta eldar man dessutom på de släta, fina klipphällarsom är så värdefulla för landskapsbilden, och därmed minskar det värde på fastighetensom allmänheten har glädje av. Det finns många exempel av det här slaget.Självfallet skall möjligheterna till friluftsliv förbättras, men det skallsamhället sörja för, inte enskilda drabbade markägare. En allmän osäkerhet om den framtida markanvändningenorsakas av den fysiska riksplaneringen och dess tillämpning regionalf och ikommunerna. Samhällets berättigade behov av planering bör infe drabba enskildamarkägare oskäligt. Detta bör beaktas vid den allmänna fastighetstaxeringen. Man kan naturligtvis påvisa en markvärdestegring också ivissa fall. En fritidsfastighet i ett område som genom allmänna beslutplötsligt undantas från all framtida exploatering kan få ett väsentligt höjtvärde. Det är också något som bör beaktas. Utskottets skrivning med anledning av min motion nr 2176klarlägger i viss mån att man vid allmänna fastighetstaxering skall tahänsyn till de särskilda förhållanden som påtalas i motionen. Det är mycketvärdefullt med dessa klarlägganden. Det kan leda till en mer rättvis taxeringav svårbedömda fastigheter i bl. a. skärgårdsområden. Härigenom blir detlättare att nå det angelägna målet att behålla och utveckla en levandeskärgård. Jag vill understryka att taxeringen skallvara individuell. De riktlinjer som utarbetats omfattar generella regler, mendet framhålls i utskottets betänkande aft det skall tas hänsyn till varjeenskilt fall. Det kan alltså inte råda något tvivel om att hänsyn skall tastill de enskilda fallen. Jag vågar nog emellertid säga fill iÄkersberga att man inte kommer att driva det så långt att man far hänsyn tillatt jordgubbar plockasbort av obehöriga eller att tjuvfiske förekommer på egendomen. Sådana hänsynkommer inte att kunna fas. Däremot är jag ganska övertygad om aft hänsyn kommer atttas till det förhållandet att ett bebyggelseförbud införts inom ett område. Jaganser det självklart att sådan hänsyn måste tas. Jag menar också att man intebehöver invänta femårsinfervallens slut. Jag tror att man vid de årligafastighetstaxeringarna kan ta hänsyn till att bebyggelseförbud av mera varaktigkaraktär läggs ut på ett område. Jag hävdar alltså att det är en fullständigtindividuell beskattning på detta område. På en enda ytterligare punkt kan jag inte hålla med herrNorrby. Om saluvärdet på en frifidsfastighet går upp på grund av attbyggnadsförbud gäller för fastigheter i närheten, skall ett högretaxeringsvärde gälla för denna fritidsfastighet. Riktpunkten är fortfarande attmarknadsvärdet skall vara avgörande överallt. Detsamma kan gälla förundantagen. Har ett bebyggelseförbud införts inom ett område så att markvärdetminskat, skall en ändring ske i taxeringsvärdet. Men om vissa andra fastigheterpå grund av detta bebyggelseförbud har fått ett höjt pris, skall också dettagivetvis slå igenom vid fastighetstaxeringen. Nya regler för allmän fastighetstaxering, m. m. i Äkersberga (fp); Det sista som sades om förhöjt värde påfritidsfastighet överensstämde helt med den uppfattning jag redovisade. Men detsom sade om individuell taxering är ett utomordentligtbetydelsefullt klarläggande, eftersom det går längre än vad bifalltill propositionen 1972 innebar. 1 den propositionen, som alltsågodkändes av , gjordes nämUgen uttalanden av innebörd att det skullevara svårt att vid särskild fastighetstaxering ta hänsyn fill allmänna åtgärdersom medför sänkningar av en fastighets marknadsvärde. Man uttalade ipropositionen att så länge dispositionsrätten kan anses som svävande skulleinte det ändrade värdet på fastigheten påverka taxeringsvärdet. Jag är tacksamför klarläggandet på denna punkt från utskottets talesman. Överläggningen var härmed slutad. yttrade: Utskottets hemställan förefas tillavgörande på så sätt aft propositioner först ställs särskilt beträffande defrågor som berörs i de till betänkandet fogade reservationerna. Därefterföretas utskottets hemställan i övrigt till avgörande i ett sammanhang. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 1 av i m. fl., ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr i begärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition; Nya regler för allmän fastighetstaxering, rn. Den som vill att kammaren bifaller skatteutskottets hemställan i betänkandetnr 70 såvitt avser utredning angående fastighetsprisstatisiken den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 1 av i Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrMagnusson i begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat; Ja - 158 Nej - 149 Uttalanden om försiktighet vid fastställande av nyataxeringsvärden Propositioner gavs på bifall till dels utskottets hemställan,dels reservationen nr 2 av i m. fl., och förklarades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller skatteutskottets hemstäUan i betänkandetnr 70 såvitt avser uttalande om försiktighet vid fastställande av nyataxeringsvärden röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 2 av i Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr Josefson begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja - 157 Nej - 150 Jämkning av avskrivningsunderlagetför byggnader på jordbruksfastighet Propositioner gavs på bifall tiU dels utskottets hemställan,dels reservationen nr 3 av i m. fl., och förklarades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan iBorås begärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition; Den som vill att kammaren bifaller skatteutskottets hemställan i betänkandetnr 70 såvitt avser jämkning av avskrivningsunderlaget för byggnaderpå jordbruksfastighet röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 3 av i Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då i Boråsbegärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparaf. Dennaomröstning gav följande resultat: Ja - 157Nej - 151 Utsträckt besvärsrätt i vissa fall Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 4 av i m, fl,, ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr i begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vUl att kammaren bifaller skatteutskottets hemställan i betänkandet nr 70 såvitt avser utsträcktbesvärsrätt i vissa fall röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 4 av i m, fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr i begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparaf. Denna omröstning gav följande resultat: Ja - 157 Nej - 151 Översyn av skatteskalor,garantibelopp och schablonmetod för inkomstberäkning av fastighet Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 5 av i m, fl,, ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr i begärt votering upplästes och godkändes föhandevoteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller skatteutskottets hemsfällan i betänkandetnr 70 såvitt avser översyn av skatteskalor, garantibelopp och schablonmetodför inkomstberäkning av fastighet röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 5 av i den 15 deceinber 1973 Nya regler för allmän fastighetstaxering, m. m. Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då i Boråsbegärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Dennaomröstning gav följande resultat: Änd7'ing i aktiebolagslagen, m. m. Utskottetshemställan i övrigt BiföUs. § 4 Föredrogs skatteutskottets betänkande nr 74 ianledning av Kungl. Maj:ts proposition 1973:201 angående godkännande av avtalmellan och för undvikande av dubbelbeskattning beträffandeskatter på inkomst och förmögenhet. Utskottets hemstäUan bifölls. § 5 Ändring i aktiebolagslagen, m.m. Föredrogs lagutskottets betänkandenr 41 i anledning av propositionen 1973:168 med förslag till lag om ändring ilagen (1973:303) om ändring i lagen (1944:705) om aktiebolag, m. m. jämtemotioner. I propositionen 1973:168 hadeKungl. Maj:t, under åberopande av utdrag av statsrådsprotokollet överjustitieärenden för , föreslagit aft anta i propositionenframlagda förslag fill 1. lag om ändring i lagen(1973:303) om ändring i lagen (1944:705) om aktiebolag, 2, lag om ändring ilagen (1944:705) om aktiebolag. Propositionen hade såvitt gällde lagförslaget underpunkten 1 hänvisats till behandling av lagutskottet och i vad avsåglagförslaget under punkten 2 fill näringsufskoffet. I samband med lagutskottetsbehandling av lagförslaget under punkten 1 hade inom utskottet väckts fråga omändring av bestämmelserna i aktiebolagslagen angående dispens från förbudet föraktiebolag att lämna penninglån till aktieägare, styrelseledamot ochverkställande direktör liksom aft ställa säkerhet för förbindelser som ingås avnämnda personkrets. Med anledning härav hade näringsutskottet, för attmöjliggöra en samlad bedömning av förekommande frågor om ändring iaktiebolagslagen, beslutat att med avgivande av yttrande i ärendet överflyttasin andel av propositionen till lagutskottet. Beträffande propositionenshuvudsakliga innehåll anfördes följande: "Aktiebolagslagen ändrades våren1973 så att gränsen för aktiekapitalets lägsta belopp höjdes från 5 000 till50 . Ändringen avsåg bara bolag som bUdades efter den nyalagstiftningens ikraftträdande, men det förutskickades att förslag omövergångsbestämmelser som innebär krav på höjning av minimigränsen även föräldre bolag skulle läggas fram för . I förevarandeproposition föreslås att alla aktiebolag vid utgången av skall ha ettlägsta aktiekapital på . Aktiebolag som inte före denna tidpunkthöjt sitt aktiekapital till minst detta belopp föreslås bli upplösta genom ettförenklat likvidafionsförfarande. Förslaget gör det möjligt för rörelsedrivandeaktiebolag, som inte genomför erforderlig kapitalhöjning, att efterupplösningen fortsätta rörelsen i annan företagsform. I propositionen föreslås vidare sådan ändring iaktiebolagslagen att rösträtten för aktier som tillhör AP-fonden kan delegerastill flera representanter för olika arbetstagarorganisationer. Lagförslagetavses träda i kraft ." I detta sammanhang hade behandlats motionerna 1973:2106 av i Glömminge m. fl. (c) varihemställts att vid behandlingen av propositionen beslutade 1. att övergångstiden för ökningen av aktiekapitalet iaktiebolag bildade före till den nya minimigränsen utsträcktes till utgången av 1980, att Kungl.Maj:t bemyndigades medge dispens för höjning även omsärskilda omständigheter förelåg samt att hos Kungl.Maj:t anhålla om utredning beträffande ett garantisystem för att underlättarörelsedrivande bolags anpassning till nya regler om aktiekapitalets storlek ienlighet med vad som anförts i motionen. Ä ndring i aktiebolagslagen, m. m. 1973:2107 av herrar ()och Hovhammar (m) vari yrkats att hos Kungl. Maj:t skulle anhålla omsådant förslag att företagens reserv- och skuldregleringsfond fick användas förerforderlig höjning av företagens aktiekapital, 1973:2108 av m. fl. (fp) vari hemställts att riksdagenhos Kungl. Maj:t begärde att förslag om ny företagsform med begränsad ekonomiskansvarighet för ägarna avsedd för mindre företag förelades föreutgången av 1975, att riksdagenskulle - om detta yrkande avslogs - avslå proposition 1973:168 i de delar somavsåg höjning av aktiekapital för bolag bildade före , 1973:2109 av herrar () och i (fp) samt 1973:2 110 av m. fl. (m) vari hemställts att riksdagenbeslutade att aktiekapitalets lägsta belopp skulle vara , att riksdagenhos Kungl. M'aj;t skulle anhålla att Kungl. Maj;t gav företagsskatfeberedningeni uppdrag att framlägga förslag syftande till att medge uppskrivning avaktiekapital med obeskattade medel i enhghet med vad i motionen anförts. Över sistnämnda yrkande hadeutskottet inhämtat yttrande från skatteutskottet. att beträffande aktiekapitalets storlek skulle avslå motionen 1973:2110 yrkandet 1, att beträffande nyföretagsform skulle avslå motionen 1973:2108 yrkandet 1, att beträffande fråga om avslag på förslaget till Ändring i aktiebolagslagen, /7j. övergångsregleringskulle avslå motionen 1973:2108 yrkandet 2, att beträffandeövergångstidens längd med avslag på motionen 1973:2106 yrkandena 1 och 2 skulleanta punkten 2 i det i propositionen 1973:168 framlagda förslaget till lag omändring i lagen (1973:303) om ändring i lagen (1944:705) om aktiebolag, att beträffande särskildastödåtgärder skulle avslå motionerna 1973:2106 yrkandet 3, 1973:2107 och 1973:2110 yrkandet 2, att beträffande slopandetav kungörelseförfarandet med avslag på motionen 1973:2109 yrkandena 3 och 4skulle anta punkten 4 första stycket i förslaget till lag om ändring i lagen(1973:303) om ändring i lagen (1944:705) om aktiebolag, att beträffande personligansvarighet för aktieägare m. m. skulle avslå motionen 1973:2109 yrkandena 1och 2, att beträffandeövergångsregleringen skulle anta förslaget till lag om ändring i lagen(1973:303) om ändring i lagen (1944:705) om aktiebolag i den mån det ejomfattats av hemställan ovan under 4 och 6, att beträffanderösträtten för aktier skulle anta det i propositionen framlagda förslaget tilllag om ändring i lagen (1944:705) om aktiebolag, 10. att beträffande dispens från låneförbudetför sin del såsom tillägg till det i propositionen 1973:168 framlagdaförslaget fill lag om ändring i lagen (1944:705) om aktiebolag skulle anta 75b § aktiebolagslagen i den av utskottet föreslagna lydelsen, innebärande att 75b § skulle kompletteras med en föreskrift om att hörande av borgenärerna intebehövde ske, om det var uppenbart att borgenärernas ställning inte påverkadesav att ansökningen bifölls. 1. beträffandeaktiekapitalets storlek av herrar Svansfröm (c), (), Böriesson i (c) och (), () samt herrar () och () som ansett att utskottet under I bort hemställa, att i anledning av propositionen 1973:168 ochmed bifall fill motionen 1973:2110 yrkandet 1 för sin del skulle anta avreservanterna framlagt förslag till lag om ändring i lagen (1944:705) omaktiebolag, 2. beträffandeny företagsform av herrar (), (), i (c) och (), () samt herrar () och () som ansett att utskottet under 2 bort hemställa, att med bifall tillmotionen 1973:2108 yrkandet 1 beslutade aft hos Kungl. Maj:f begära att förslagom en ny företagsform med begränsad ekonomisk ansvarighet för ägarna avsedd förmindre företag förelades före utgången av , 3. beträffande fråga om avslag på förslaget tillövergångsreglering av herrar (), (), Böriesson i (c) och (fp), fruJonäng (c) samt herrar () och () som under förutsättning avbifall till utskottets hemställan vid punkten 2 ansett att utskottet under 3bort hemställa, att med förklaring aft propositionen 1973:168infe kunnat i oförändrat skick bifallas - med bifall till motionen 1973:2108yrkandet 2 skulle avslå propositionen i de delar som avsåg höjning avaktiekapital för bolag bildade före , Ändring i aktiebolagslagen, m. m. 4. beträffande övergångstidenslängd av herrar Svansfröm (c), (), Böriesson i (c) och (), () samt herrar () och () som - under förutsättning av bifall fill utskottets hemsfällan vid punkt 3 - ansett att utskottet under 4 bort hemställa, att under förklaring att propositionen intekunnat i oförändrat skick bifallas - med bifall till motionen 1973:2106 yrkandena1 och 2 skulle anta punkten 2 i förslaget fill lag om ändring i lagen(1973:303) om ändring i lagen (1944:705) om aktiebolag med av reservanternaföreslagen lydelse, 5. beträffande övergångstidenslängd av herrar Svansfröm (c), (), Böriesson i (c) och (), () samt herrar () och () som - under förutsättning av bifall till reservationen vid punkt 1 ansett att utskottet under 4 bort hemställa,