prot · FW09156 · 1973-12-31 00:00:00 — Däremot hann man inte godkänna avtalet om de fasta,förbindelsernaöver innan upplöstes. Det krävs alltså nu att såväl densvenska som det danska godkänner avtalet innan det kanträda i kraft. Med tanke på de motsägande uttalanden som gjorts iflygplatsfrågan vill jag också understryka att flygplatsen på Saltholm är enförutsättning för i den utformning som avtalet anger. Det har i vårt land från många håll rests etthårt mostånd mot förslaget om de fasta förbindelserna. Många olika motiv haranförts för avslag. Vissa av dem har jag den allra största respekt för andraär svårare att förstå. Sålunda har jag svårt att förstå dem som är motståndaretill en ökning av kommunikationerna mellan och och därmed ocksåmed övriga delar av , sådana som tycker illa om tanken attutlänningar skall få komma hit och få rekreation i våra skogar och vid våravatten. Detta säger man som stora skaror svenskar reser utomlands föratt få rekreation på områdena i dessa länder; som det klagas på attvi har en negativ turistbalans i detta land. Även en i övrigt sansad politiker har som argument motbron sagt att den kommer att underlätta knarkkurirernas framfart. Om vi får enbro, kommer det alltså att bli lätt för en mängd knarkkurirer och därför skallman avslå förslaget! Andra har trott att en bro automatiskt måste medföra attvi blir medlemmar i . Jag har mycket svårt att förstå sådana argument. Jag måste säga att jag också har svårt att följa . I den reservation kommunisterna, som avgivits avherr Fasta förbindelser över , m. m. Fasta förbindelser över , m. m. i , betonas vikten av internationella förbindelser ochgoda kommunikationer mellan länderna. Men enligt skulle ettbyggande av en bro mellan och medföra att exploatörer skullekomma hit som med stängsel och schäferhundar skulle hindra svenska medborgarefrån att använda sig av de möjligheter den skånska naturen erbjuder. Då kan jaginte följa med längre. Jag skulle tro att herrar och haranledning att be bevara sig för sina vänner i det hänseendet. Jag villgenast säga att det inte finns något som helst av denna tanke i centerpartietsreservation till betänkandet eller i anförande. Det sägs istället, som underströk, att fasta konimunikationsleder mellanSverige och bör komma till stånd, att de är ägnade att förbättraförbindelserna mellan de nordiska folken och tillsammans med en framtida ledöver Stora Balt dessutom bör underlätta kontakten mellan och deneuropeiska kontinenten. Det sägs ytterligare: "Även med hänsyn till detekniska problem och de säkerhetsfrågor som följer av båt-och färietrafikensexpansion är det av betydelse att fasta förbindelser kommer tillstånd." Även hos andra som är kritiskt inställda mot bron finnsdet liknande synpunkter. Stadsmiljögruppen i har i en skrivelse tilltrafikutskottet rekommenderat att man skall få till stånd snabbtåg mellanStockholm och genom en järnvägstunnel och med en restid på fyra . Där finns i alla fall övertygelse om behovet av snabba och godakommunikationer mellan olika länder. Frågan blir alltså från dessa utgångspunkter inte om viskall ha fasta förbindelser eller ej, utan frågan blir hur de skall utformasoch när de skall komma till stånd. Det finns här en viktig skillnad mellan åena sidan isolationister och å andra sidan sådana som vill ha ökade kommunikationer,men har olika uppfattning om hur de bör utformas. En ny faktor i debatten om bron och tunnelnär energikrisen. Det finns de som tror att bilen kommer att försvinna frånvägarna . Vi har fått se en teckning av ett vedlass draget av enhäst som ensamt fordon över en ny sexfilig bro. Låt mig genast säga att jag tror att det är farligt attsäga nej till långsiktiga lösningar på grund av akuta svårigheter. Bron ochtunneln kommer inte att vara färdiga förrän , och då bördagens akuta kris vara över. Men vi har också ett långsiktigt energiproblem somvi måste ta mycket allvarligt på, och jag skall snart säga något om det. Menlåt mig uttala en personlig uppfattning. Redan långt innan energikrisenblev akut hävdade jag att det var orimligt att antalet bilar skulle öka i sammatakt som . sade experter att antalet personbilar, som1970 var 2 miljoner, skulle fördubblas , så att vi 1980 skulle ha 4miljoner bilar. Detta byggde delvis på förutsättningen att vi skulle få sammautveckling som i , där man strävar efter att få 2 eller flera bilar i varjehushåll. Det har i fört med sig trafikstockningar och miljöskador, orimligasatsningar på vägar och parkeringsplatser, och det innebär dessutom slöseri medenergi. Jag har länge hävdat att personbilen är ett av de mestjämlikhets-skapande instrument som vi har, och att man därför bör unna varie hushåll attha tillgång till en bil, men att vi skall motarbeta tvåbils-systemet. I ställetbör vi få till stånd en förbättrad kollektiv trafik, som bör kunna ta hand omhuvuddelen av arbetsresorna. På kortare sträckor bör cykeln bli ett alternativttransportmedel. Därför såg jag det, herr talman, som ett hälsotecken närprognosen på 4 miljoner personbilar undan för undan justerades ned,från 4 miljoner till 3,8, till 3,5 och sedan ned till 3,2 miljoner bilar. Jag anser alltså den framtida bilexpansion, som man påmånga håll trott på, vara orealistisk. Men detta innebär ju inte, herr talman,att jag tror att vägtrafik skall ske med häst och vagn. Vi kommerockså att ha en biltrafik, och den motiverar en fast förbindelseöver . Att vi också på måste spara energi ärsjälvklart. Oljetillgångarna är begränsade och måste i stor utsträckningreserveras såsom råvara för industrin. Vi måste dock komma ihåg att bilismensvarar för av den totala energiförbrukningen. Vetskapen omatt oljetillgångarna kommer att ta slut får inte leda tillpassivitet. Bara tanken att vi skulle acceptera att bilarna upp och atthundratusentals människor ställs utan arbete av denna anledning är helt orimUg.Den tekniska utvecklingen kommer här att finna lösningar för den biltrafik somäven blir nödvändig. Men, säger någon, om bilantalet inte kommer att öka i denomfattning som många människor trott; hur blir det då med trafikenöver den nya bron? Blir trafiken tillräckligt stor för att det skall varamotiverat att bygga en bro? Jag kan genast slå fast att de nya trafikprognoserför bron som gjordes byggde på den nedpruta-de siffran på antaletpersonbilar. Men även om trafikökningen skulle bli ännu långsammare det villjag säga med anledning av vad i anförde och även ombilantalet och resorna med personbil inte skulle öka i samma takt som manförutsatt i trafikprognoserna, finns i förslaget om den fasta leden en inbyggdelasticitet, som utskottsmajoriteten här har understrukit. Förslaget omfattar ju sex filer, tre i varje riktning. Ävdem skall en fil i vardera riktningen i första hand användas för busstrafik.Dessutom har det sagts att det längre fram kan vara motiverat att bygga utytterligare två filer, som då skulle reserveras för kollektivtrafik. Det skullebli sex filer för biltrafik, tre filer i varje riktning. Utskottsmajoriteten har i sin skrivning sagt att omutvecklingen på energiförsörjningens område motiverar detta, bör man göra enskyndsam omprövning när det gäller att ordna kollektivtrafiken på bron. Dåskall man också beakta de nya former för kollektivtrafik som finns, t. ex.svävtåget. Med anledning av vad sade i sitt anförandevill jag påpeka att svävtågsprojektet redan finns med i bedömningarna och attdet står omnämnt i propositionen att man skall pröva dessa möjligheter. Om såblir fallet, skulle man alltså få två filer i varie riktning för biltrafik, förpersonbilar och lastbilar. Sedan skulle man fä en fil i varie riktning förkollektivtrafik, kanske en spårbunden kollektivtrafik med moderna tekniska hjälpmedel, svävtåg eller något liknande. På det sättet skulle Fasta förbindelser över , m. m. Fasta fÖ7-bindelser över , m. m. man alltsåfå en vägförbindelse över , som motsvarar en vanlig svensk motorväg,vilket jag tycker kan vara av intresse att komma ihåg. Om vi tror att vi trots den långvariga energikrisen även iframtiden kommer att få en biltrafik som motsvarar den som går på de svenskamotorvägarna, är det också motiverat att ha en sådan här förbindelse över tillDanmark. Om man nu inte an.ser det vara skadligt att danskar och svenskar fårträffas, finns det precis lika stort motiv för att ha en motorväg mellan Skåneoch som mellan och . i åberopade professor vidChalmers tekniska högskola i . Utskottet har haftintressanta diskussioner med professor . Han och hans institution görett mycket värdefullt arbete. Men jag blev litet förvånad över att herrSvensson kände så stor indignation över att man inte hade tagit hänsyn tillprofessor projekt. Hur, sade , kan trafikutskottet undgåatt ta hänsyn till detta projekt? Men professor anser att det inteskall byggas någon fast förbindelse över . Han säger nej till såväl bronsom järnvägstunneln och anvisar andra lösningar. Skulle jag använda något avherr tonfall skulle jag säga: Hur kan kommunisterna isin reservation kräva att det skall byggas en ny Öresundsled ,utformad såsom järnvägsförbindelse med kapacitet för framtidens trafikmängder,när professor sagt absolut nej härtill? I det sammanhanget är det också av intresse att se attprofessor föreslår att man skall använda för attbygga motorvägar, ett belopp som kraftigt överstiger kostnaderna för de projektvi nu diskuterar. Det tyder på att professor anser att det i framtidenkommer att finnas förutsättningar för en betydande biltrafik. I annat fallskulle han inte ha kommit med det förslaget. Jag skall så övergå till miljöfrågorna, somär utomordentligt angelägna och där utskottet lagt ned mycket arbete för attnå en tillfredsställande lösning. LRF och harinför utskottet varit negativa till förslaget men har påpekat att detsjälvfallet inte är bron i och för sig som skadar det sydvästskånskaodlingslandskapet. Man har även sagt att trafiken på bron i sig har relativtbegränsade direkta negativa verkningar från miljövårdssynpunkt. Vad man befararär att bron skall medföra en stark bebyggelsekoncentration i sydvästra en förstöring av värdefull . Därför har bron liksom blivit ensymbol för någonting helt annat, nämligen denna koncentration av bebyggelse ochproduktion i som man inte vill ha. Den avgörande frågan, herr talman, är då: Kommer brobyggetatt medföra denna hårda koncentration? I debatten har högst olika siffrornämnts. Man har talat om att mer än 10 000. mer än 15 000 eller mer än av vår bästa åkerjord skulle asfalteras om bron kommer till. Men vi kan konstatera attsjälva brofästet och de närmaste anslutningarna inte tar i anspråk mer än och inte alls några eller mer. Om man tar med även vägarna runt omkring, kanman få ytan att motsvara ett par tre genomsnittliga jordbruk. Om man nu räknarmed att man inte skall ha en fast förbindelse, måste man enligtalla experter bygga nya färjelägen för att kunna utöka färie-trafiken, vilketäven det kommer att ta mark i anspråk. De höga siffror som nämnts har alltså inte någon direktrelation till brobygget utan till något helt annat, nämligen den s. k.SSK-planen, där broförbindelsen ingår i ett förslag till en hård exploateringav sydvästra . Jag vill gärna slå fast, herr talman, att SSK-planen, somnu remissbehandlas och som inte är godkänd, inte är någon nödvändig följd av defasta förbindelserna. För min del anser jag att SSK-planen inte bör genomföras. Utskottsmajoriteten framhåller att förberedelsetiden förden nya KM-leden skall användas för kompletterande utredningar syftande tillatt förhindra bebyggelsekoncentration, asfaltering av åkeriord och skador påmiljön. Jag tror att det råder en ganska enhällig uppfattning på den punkten. Jag ser till min glädje att handelskammare, somrepresenterar näringslivet i , i sitt remissyttrande över SSK-planenunderstrukit att åtgärder bör vidtas för att sprida den väntade expansionen iområdet till övriga delar av och att planläggningen efter beslutetbör intensifieras med inriktning på att bl. a. undvika negativa konsekvenserför miljön. Även inom näringslivets kretsar är man alltså överens om att denhårda koncentration som SSK-planen innebär inte skall genomföras. Men, säger någon, bron kommer att medföra en ny trafik.Javisst, en del av denna blir lokal trafik mellan och och endel blir annan trafik. Men vem har sagt att denna andra trafik skall stanna inärheten av brofästet på den svenska sidan? Här kommer jag till en synpunkt som jag tycker är viktig.Om ett vatten utgör ett hinder mellan två länder, finns en naturlig strävan attkomma så nära detta vatten som möjligt med bebyggelse och industri. Om vidäremot har en fast förbindelse över detta vatten, blir denna sträcka likvärdig med vilken annan vägsträcka som helst. Jag kan utan större svårighet lägga minbebyggelse från detta vatten, eftersom jag vet att jag har godaförbindelser och möjligheter till obehindrad trafik. Därför kan faktiskt bronoch möjligheten till denna trafik vara ett motiv för att ytterligare sprida denbebyggelse som annars hotas av en koncentration. Landshövding , en man som vi respekterar bl.a. för hans stora intresse för naturvård, har sagt att vi på det sättet kanutsträcka brofästet ända till , osv. Det är en synpunkt, somjag tycker är viktig. Vi kan låta KM-leden bli ett ytterligare argument mot denhårda koncentration som SSK-planen skulle få till resultat - en koncentration,ärade kammarledamöter, som har pågått då vi inte haft någon fastförbindelse och som hotar, även om vi inte skulle få en fast förbindelse utanen ökad färietrafik. En synpunkt, som ibland glöms bort i diskussionen, är attalternativet till de fasta förbindelserna just är en utökad färietrafik medrisker för sjöfarten i Öresimd, som är ett av de mest tättrafikerade farvattensom finns i världen, och med olägenheter på grund av de ingrepp i bebyggelseoch miljö som följer av en nödvändig successiv utbyggnad av hamn- ochtrafikanläggningar på båda sidor om sundet. Fasta förbindelser över , m. m. Fasta förbindelser över , m. m. framhåller att det väl är bra att utskottsmajoritetenvill undvika denna hårda koncentration av bebyggelsen och få en regionalpolitisktrimligare bebyggelse. Men det är bara en from förhoppning, säger han. Vidaresäger att vad vi gör är att vi ger en blankofullmakt tillregeringen. Men så är det inte. Vi har förklarat i utskottetsbetänkandet attdet, när behandlingen av den regionalpolitiska och fysiska planeringen når sittslutskede, finns möjlighet till en samlad bedömning. Vi säger vidare i slutetav vårt betänkande att vi förutsätter att "Kungl. Maj:t föranstaltar om deåtgärder som i anledning härav må befinnas erforderliga och för riksdagenframlägger därav föranledda förslag". Det finns alltså anledning både förregeringen och för att följa dessa frågor med mycket storuppmärksamhet. Låt mig säga vad jag framhöll redani början av mitt anförande att ännu inte har godkänt avtalet. Huren ny dansk regering och hur det nyvalda kommer att ställa sig tilldet här avtalet är mycket svårt att bedöma. Enligt de upplysningar somtrafikutskottet fick, när vi träffade våra kolleger i , finns detinget som helst tvivel om att avtalet redan nu skulle ha varit godkänt, om intefolketinget hade upplösts. är läget ett annat. Men jag vill understryka attovissheten om den danska inställningen inte kan vara någon motivering för ossatt ändra uppfattning. Ett osäkert uppträdande från svensk sida tycker jagskulle vara en björntjänst mot våra danska vänner i den osäkra parlamentariskasituation som där råder. De bör få veta var vi står. Säger det danskafolketinget nej, så faller frågan för den här gången, och det blir derasansvar. Men vi skall inte smita från vårt ansvar. Efter mycket övervägande och en noggrann prövning harutskottets majoritet kommit till uppfattningen att förslaget, med de kompletteringarsom utskottet gjort, gör det möjligt att uppnå syftet med de fastaförbindelserna och se till att de farhågor som yppats i fråga omregional- och miljöpolitik inte blir besannade. Med hänsyn till detta ber jag, herr talman, att få yrkabifall till utskottets hemställan. I detta anförande instämde herrar och i ,fröken , herrar Ekinge och , fröken samt herrCarlström (samtliga fp). HerrSVENSSON i (vpk) kort genmäle: Gentemot i felaktigaframställning av vår ståndpunkt vill jag säga att jag gjorde mig inte tilltolk för professor synpunkter i sak. utan vad jag sade i min kritikvar att man inte på något sätt har redovisat dessa alternativa synpunkter ochgjort en bedömning av dem. Det var en anmärkning mot er partiskautredningsmetodik. har räknat upp alla de miljösynpunkter somtrafikutskottet tagit del av och alla synpunkter på hur man skall skapa ökadregional balans, och det är ju vackert av trafikutskottet att ha gjort det-myckel generöst. Men var finns nu den styrande planering som skall skapa denregionala balans som finns i önsketänkande? Finns den styrandeplanering som här efterfrågas hos de kommunalförbund som slåss om vilken delav som skall få största delen av expansionen? Är det Malmöregionensmäktiga politiker som skall i nåder garantera Kristianstadsregionen en del avexpansionen, eller hur har tänkt? Eller skall den idealabalanssituationen åstadkommas genom den kvalificerande styrningsplanering somcivilministern förkastade och förklarade att det inte finns anledningatt införa? Nej, den styrning som skall åstadkomma de av önskadeideala effekterna finns bara i fantasi, och där kommer den attförbli i detta samhälle. Vi skall inte hindra människor som vill utöva rörligtfriluftsliv - för övrigt en verksamhetsform som expanderar mycket mer än detfasta friluftslivet från att resa ut och göra det? Vad vi skall hindra äreffekterna av att tyska och danska konsortier vill köpa upp svenskfritidsmark och hindra inte bara svenskarna utan också danska arbetare ochsmåfolk från att utnyttja dessa fritidsmarker. De som vill köpa upp marken ärnämUgen människor som har visat sig hysa mycket liten förståelse för densvenska allemansrätten och den tradition och den lag och rätt som den byggerpå. Dessa människor hoppas på bilbron. Och vad mera är; både ochdessa spekulanter hoppasju på och har som grund för sina bedömningar av denframtida trafikutvecklingen just veckoslutstrafiken från till Skåne.Det är ju den stora och tunga faktorn i trafikprognoserna. Är det dennaveckoslutstrafik som skall utgöra motivet för att bygga bron? Är detförhoppningen om tyska och danska villaägares uppköp av de svenskafritidsmarkerna som skall utgöra motivet för bron? Då må jag säga att det ärett märkligt motiv. Fasta förbindelser över , m. m. HerrDAHLGREN (c) kort genmäle: Utskottets ordförande har protesterat mot attjag har kallat utskottsmajoritetens förslag för en inblankofullmakt. Han sägeratt utskottet förordar ju att det skall bli så och så. Det är just i detta,herr talman, som fullmakten ligger. Utskottet kräver ingenting ulan nöjer sigmed att förutsätta. Det är verkhgen ingen garanti. Skilnaden mellanutskottsmajoriteten och reservanterna från är att vi kräver attfå se planeringen utförd. Vi vill veta konsekvenserna, och vi vill framför alltveta vilka styrmedel som skall användas för att få till stånd endecentraliserad planering av . Jag vill gärna höra av utskottetsordförande vilka styrmedel del är som man skall använda för att nå dettaresultat. Utskottets ordförande säger också att motorvägsbron ärplanerad och tänkt för moderna kollektiva transporter. Då vill jag shänvisatill s. 80 i propositionen, där departementschefen har sagt att expertgruppernahar funnit att ett bussalternativ med reserverade körfält är den klart bästalösningen vid de trafikmängder som kan förutses fram till omkring år 2 000.Utskottets ordförande är ovanligt blygsam och lätt att tillfredsställanär det gäller kravet på moderna kollektiva transporter. Fasta förbindelser över , m. m. HerrGUSTAFSON i (fp) kort genmäle: Det som min värderade vän intehar observerat är att utskottsmajoriteten i sin skrivning har sagt att deförändringar som kan inträffa på energiförsörjningens område kan motivera enomprövning av formerna för kollektivtrafiken på bron. Utskottet anser att ensådan omprövning i så fall bör ske skyndsamt och att man då bör undersökamöjligheterna att använda de moderna kollektivtrafikmedlen. Här är det enväsentlig skillnad. I stället för sex filer för biltrafik ser vi framför oss,om energikrisen motiverar detta, en bro med fyra filer för biltrafik två i varderariktningen och två filer för kollektiv trafik. i hade invändningar att göra motutskottets sätt att behandla denna fråga. Jag måste beklaga att det inte ärutskottsledamoten i som företräder vpk här, förhan hade kunnat ge upplysningar. Vi har varit angelägna inom utskottet att tahänsyn till alla de faktorer som finns i denna fråga. I vänsterpartietkommunisternas motion fanns det omnämnt att man skulle kunna använda färior -katamaraner i stället för mera konventionella färior och vi efterhörde frånden kommunistiske representanten hur han närmare hade sett på detta, men vikunde inte få något besked. Vi har också varit i kontakt med professor ,men hans förslag redovisades , långt efter det attutskottet hade slutfört behandlingen av ärendet. Sedan har vi den väldigt viktiga fråga som : Vilka styrmedel skall vi ha för att undvika den hårda exploateringenav sydvästra ? Jag tror nog att är överens med mig om attdetta blir ett problem, även om det inte blir någon fast förbindelse överÖresund, därför att dessa koncentrationstendenser finns . Utskottet harhänvisat till att får möjlighet att ta ställning till detta, när desamlade bedömningarna från riksplan och regionplaner föreläggs . Vihar också sagt att det är viktigt att Kungl. Maj:t vidtar de åtgärder sombehövs och om så befinnes nödvändigt förelägger nya förslag. Jag trorsålunda att vi är överens om angelägenheten av att undgå denna koncentration,som är ett problem det upprepar jag - vare sig vi har en fast förbindelseeller inte. HerrSVENSSON i (vpk) kort genmäle: Professor alternativ har faktisktfunnits med i pressdebatten , och frågeställningen är mycket välkänd från andra länder. Vad jag har reagerat mot är att detta alternativ intehar tagits upp i någon av era officiella texter - icke i propositionen och ickeunder utredningsarbetet. Sedan kanske vi kan avföra den saken ur debatten. Jag återkommer helt kort till den fråga som jag ställdeförut och som jag gärna vill ha ett svar på av traflkutskottets ordförande. Närman granskar prognosernas underlag, visar det sig att huvudmotivet för enbilbro är den förväntade och påstådda stora veckoslutstrafiksom danskar med villor i skall ge upphov till. Delta är en av de tunga faktorerna plus hela humbugen med en Varför räknar ni med denna tunga faktor, och tror niatt denna faktor verkligen är ett reellt socialt och nationalekonomiskt motivför bron? Under detta anförande övertog herrtalmannen ledningen av kammarens förhandlingar. () kort genmäle: Utskottets ordförande har när det gällerkollektivtrafiken hänvisat mig tiU trafikutskottets betänkande. Ja visst, detär ju detta som är utskottsmajoritetens dilemma att man har varit tvingad attpunkt för punkt godta propositionen, om överenskommelsen skall gälla. Därförhar man inte heller här kunnat kräva någonting, utan även här säger utskottetatt det förutsätter att så och så skall ske. Även detta är en fullmakt tillregeringen. Jag kan heller inte se någonstans att det i utskottsbetänkandettalas om en fyrafilsväg i stället för en sexfilsväg. Beträffande planeringen skulle jag vilja ställa en frågatill utskottets ordförande: Om den fasta förbindelsen kommer till, anser herrGustafson att behovet av styrmedel då är större än ? i (fp) kort genmäle: säger att det inte stårnågonting i utskottets betänkande om en fyrfilig väg. Men det här är ju enfråga om subtraktion. Finns det sex filer på bron och man säger att två av dembör kunna användas för kollektivtrafik, så blir det fyra filer kvar, två ivatie riktning. Vad i säger om att bron skulle varamotiverad av den trafik som uppstår genom att danskar som har villor i Skånebehöver resa över till tyder på en enastående fantasi. Jag har aldrigsett någon sådan motivering.