prot · FW09158 · 1973-12-31 00:00:00 — Enligt de bestämmelser som gäller för kammaren saknar jag därförockså formella möjligheter att yrka bifall tUl nämnda förslag. Men under rubriken säkerhet för i punkten 3 i närmgsutskottets förevarande betänkandeyrkar jag nu bifall till punkterna 1, 2 och 3, Under punkten 4 har jag ingetyrkande utan kommer vid en eventuell votering att avstå från att rösta. HerrWIRTÉN (fp): Jag har inget särskilt yrkande men vUl ändågöra några kortfattade markeringar med anledning av vad näringsufskoffetuttalar om kärnbränsleförsörining. beslut att inte bestämma sig förytterligare utbyggnad av kärnkraften förrän nytt, aUsidigf beslutsunderlagförelagts rUcsdagen innebär naturligtvis inte att vi avvisar kärnkraften förgott. Syftet var att tvinga fram största möjliga säkerhet vid energiproduktioni kärnreaktorer. Men om inte experter med olika utgångspunkter kan presenteraett aUsidigt beslutsunderlag som övertygar om att kärnkraftenär,tillräckligt riskfri, har rUcsdagen handlingsfrihet och kan avvisa denna energikälla.Konsekvensen blir då att andra vägar för vår energiförsörjning måste anvisas. Det prmcipiellt vUcfiga i beslutet var således attriksdagen håller dörrarna öppna till olika handlingsalternativ. DennaprincipieUa hållning bör vi hålla fast vid. Därför har godtagitregeringens begäran att få säkra tillgången till anrikat uran. Någon annan vägtill bevarad handlingsfrihet finns inte. I den motion av , som iGlömminge talade om, tas också några mera allmänna energifrågor upp.Folkpartiet har pläderat för att man skall använda sig avmarknadskrafterna också i mUjöpolitiken. Vi menar att mUjöavgifter ochskatteinstrumentet vare sig det utnyttjas som pålaga eUer i form avavdragsförmån är värdefuUa komplement tUl lagstiftningen i strävan att nå enbättre hushållning med knappa naturresurser och för att få en bättre miljö. Vikommer att fortsätta aft driva den åsUcten. pågår utredningar på detta område. Utskottet har därförför dagen avvisat motionen på denna punkt. Men principiellt delar vi den synsom kommer till uttryck i motionsyrkandet. Det kan dock ifrågasättas om man,som sker i motionen, skaU spela ut skatt på arbetskraft mot skatt på energi, presenterade ordförande energipolitiskt program. Det innehöU två huvudpunkter, nämUgen 1) ettenergisparprogram och 2) satsning på alternativa energiformer. Det förekom dåen del nedvärderande omdömen om detta program, inser alla vilken realismsom präglade programmet. Mot den bakgrunden finner vi det värdefullt attutskottet nu av energipolitiska utredningen gjort en direkt beställning av etts, k. O-alternativ, Utrednmgen skaU således redovisa vad ett sådant alternativInnebär, VUka konsekvenser en oförändrad energikonsumtion får för vårtnäringsliv och allmänna leverne. Om det är ett realistiskt alternativ eller ej,återstår att bedöma när utredningsmaterialet framläggs. Det andra momentet i energiprogram gälldealltså alternativa energiformer. Regeringen borde utan tvivel ha satsathårdare på detta. Vi har genom ett flertal motionsyrkanden försökt att drivapå. Som exempel kan nämnas våra förslag om större resurstilldelning tillfusionsforskning och utprovning av vindkraften. Energikrisen har emeUertidsäkert bäddat för en mera positiv hållning i dessa avseenden. Vi har försöktatt redan nu aktualisera en förstärkning av STUs resurser på det sätt som herrBörjesson nämnde men inte vunnit gehör för. Ett nytt tillfälle att aktualiseradessa frågor, kommer aft ges vid den allmänna motionstiden i januari.Vi lär alltså återkomma. Jag har inget särskUt yrkande, men jag harvelat göra dessa positionsbestämningar. Vissa utgifter inom industridepartementets verksamhetsområde HerrSVANBERG (s): Diskussionen om anslag till inköp avafombränsle är matt , det finns flera ting som man kan peka på somanledningen till detta. Vi hade en lång energidebatt här i kammaren förratorsdagen, då det lämnades en mängd interpellationssvar som i stort sett gavsvar på de frågor reservanterna har i betänkandet. Vi har en energikris som deallra flesta upplever som så allvariig, att man inte vill ta ställning på detansvarslösa sätt man var beredd att göra bara för något halvår sedan. Det varden gången fråga om ställningstaganden som kanske var populära blandallmänheten, men det var inte särskilt ansvarsfuUt handlat. Detta medför attdet inte finns så mycket att tala om . Vad sade kan jag ilånga stycken hålla med om. Vissa utgifter inom industridepartementets verksamhetsområde Det gäller här först en statlig säkerhet om 300 mUjonerför att besfäUa afombränsle för reaktorer som är under utbyggnad men också förnågra som inte ännu är byggda. Man måste göra beställningarna redan nu om manskall kunna garantera att bränslet finns när man behöver det. Utskottet uttalade aft vi mte ville bygga ut fleratomkraftverk innan ett bättre utredningsmaterial föreslag. Vi vill hållamöjligheterna öppna att kunna bygga nya afomkraftverk och att låta bli. Om visäger nej fiU de 300 miljonerna binder vi oss också för aft säga nej tUlutbyggandet av nya atomkraftverk. Vi vUl infe från utskottets sida binda ossså, utan vi vill behålla handlmgsfriheten. Men jag poängterar speciellt attdetta icke innebär att frångår sitt beslut att ta ställning tillytterligare utbyggnad först då vi har utredningsmaterialet. Industriministerngick utskottet till mötes väldigt långt i sitt interpellationssvar i torsdagsdå han talade om att man skall använda tUl att samla ihopforskningsresultat och redovisa dem, starta nya utredningar osv., så attriksdagen skall kunna få ett underlagsmaterial för aft besluta i dennafråga. Då tycker jag att det är mycket litet som man behöver diskutera idetta sammanhang. Det finns ingen här som försvarar de två i yrkandetlikalydande reservationerna av den underliga koalitionen center-kommunister.Varken eller är här. Jag respekterar ,som säger att han infe delar ' mening. Ändå delar han den bitvis.Jag tycker att kunde sagt som det är att han är en alldeles förrealistisk och klok människa för att dela denna mening. Men det kan alltid varanågot att vinna på att smeka även denna opinionen litet medhårs, tycker han,hur verklighetsfrämmande den är. Själv tycker jag det är onödigt att göra det. Sedan begär man 10 miljoner på tilläggsstat för att få igång forskning. Jag skall citera ett par meningar ur industriministernsinterpellationssvar: "Jag har därför bedömt det vara angeläget att som ettled i det pågående planeringsarbetet för energisektorn även låta undersökavilka fou-insatser som pågår eller förberedes på olika håll och på grundvalhärav snabbt utarbeta förslag tiU ett sammanhållet handlingsprogram avseendeforskning och utveckling på energiområdet." Behöver vi då beslutaom 10 mUjoner för detta? Det har för ufskottsmajoriteten varit naturligt attavslå en sådan begäran. Man säger att man haft på känn att STU hade någotprojekt som skulle kunna sättas i gång. Men litet mer substans får det väl ändåvara som underlag för ett beslut om 10 mUjoner, Kungl, Maj:t har i gång detta,vi får en intensifierad forskning, det är inte det vi är ovänner om, RolfWirtén nämnde en del åtgärder som man anser skulle kunna vidtas. Det gälldeenergibesparing, alternativa energikällor etc. Utskottet skrev omde utvidgningar man bör försöka göra. Jag kan hålla med i mycket,och industriministern säger också aft man skall försöka skapa olika alternativ.Dessutom skall man välja ut ett program för framtiden. Det är värdefullt attRolf nu räknat upp dessa möjligheter. Men vi skall ju inte besluta omdetta och vi är inte heller oense i det här sammanhanget. Egentligen tror jag att i Glömminge och jagi själ och hjärta är överens men låt bli och blanda in ' luftigaidéer i De är helt verkUghetsfrämmande, Människorna som plågas avenergikrisen och industrin som står inför möjligheten att få inskränka på grundav energibrist vill ha litet handfasta ting nu och inte några fantasier. Här lämnar jag den punkten och går över till den punkt somhandlar om förvärv av aktier i . Det är en fråga som utskottet i stort sett är överens om,men där går emot. Utskottets vice ordförande har här på vanligtkorrekt sätt redovisat vad man inte vUl vara med om. Man tycker dels att aktiernasom köps är för dyra, dels tycker man tydligen att det här är fel bransch förstaten att gå in i. Man vill ha någonting annat i , någonting bättre.Textilindustrin är väl inte det bästa, säger man. Man vUl inte heUer anslåpengar till den, I stäUet skall pengarna finnas tillgängliga förföretagsamheten och anslås till hantverks- och industrilånefonden, fUlNorrlandsfonden osv. Låt mig få säga till att det här gäller attskaffa sysselsättning i väldigt svåra områden, 600 nyasysselsättningstillfällen skall tillföras tre olika orter i , Man kanfortsätta att diskutera hur länge som helst om det betalts för mycket eller förlitet för de här aktierna. Det är inte bara aktiernas substansvärde det gäller,utan det sägs uttryckligen i propositionen aft man genom aktieköpen får ökademöjligheter att aktivt följa och påverka sfrukturutvecklingen inom textil-ochkonfektionsindustrin, och det tror jag är väsentligt. Vi har haft en stor utflyttning av textUindustritill , Det blir kanske hädanefter inte lika roligt för textUindustrinaft flytta till , för löneläget där går upp ganska brant. Man kannaturligtvis flytta till , till osv. Men då har vi frånsamhällets sida gått Ln och förklarat att vi önskar behålla företagen i att slå vakt om sysselsättningen i vårt land. Vi får väl då vidta åtgärderför att dessa företag skall kunna stanna kvar på framför allt sådana orter därman redan nu har sysselsätfningssvårigheter. Men naturligtvis måste man aUtidtänka på vad det är för tUlverkning som det gäller. Man skall inte låta lockasig att göra några dumheter. Jag kan hålla med när han säger att hanskulle önska att fick några stabilare företag. Ja, det skulle jagockså önska. Men då får jag fråga var de företagen finns, vad manskall satsa på. Jo, man skall anslå de här pengarna fiU industrilånefonden ochtill Norrlandsfonden för verksamhet i . Det finns pengar över i dessafonder som icke här kunnat utnyttjas. Den verkliga nyttan skulle herrRegnéll göra om han talade om vilka företag han skulle vUja lägga hit tilldetta område och hur man skaU skaffa pengar till dem. Vad som här föreslåsinnebär 600 nya sysselsättningstUlfällen, Det innebär också, att man får enbättre struktur inom fexfilindusfrin, och det betyder väldigt mycket. Sådantfår man betala en del för. Jag hoppas att och jag sedan är överensom att verka för att få andra företag, t, ex, metallindustri, tUl . Mende finns infe tillgängliga som alternativ. Man säger här att man vUl vara med och göra allt förNorrland, men man vUl inte göra detta utan någonting bättre, Jag skullerespektera dessa Vissa utgifter inom industridepartementets verksamhetsområde Vissa utgifter inom industridepartementets verksamhetsområde synpunkterom man kunde komma med ett konkret förslag och talade om vad det är fråga om.Kungl. Maj:ts förslag innebär att man begär 15 mUjoner kronor ochdessutom ett bemyndigande för ett lån på 30 mUjoner att utbetalas med 15miljoner och 15 miljoner åf 1976. Reservanterna vill anslå helabeloppet , således 45 miljoner totalt nu på ett bräde. Jag tycker att denna fråga uite är någonting attdiskutera. Det gäller att skapa sysselsättning i svåra områden. I valrörelsentalades det mycket om att skapa nya jobb, men vUl man inte vara med utansäger att detta är fel väg. Men tala då om en väg som är bättre och säg intebara aUmänt att det skaU vara någonting annat än textU. Sedan kanske jag också skall säga några ord om Svetab,Svenska industrietablerings AB. Förslaget innebär helt enkelt att Statsföretagskall slippa redovisa 20 mUjoner kronor av sin vinst de tre närmasteåren för att de i stäUet skall användas av Svetab tUI nyetablering. Svetab ärett företag som skall etablera nya industrier, framför aUt i stödområdet.Varje människa som har haft någonting med industri att göra vet attnyetablerade företag säUan ger vinst. Svetab måste på det sättet ständigt varaett förlustföretag. Då säger man här, att man i och för sig inte är emot attSvetab får pengar att användas på detta sätt, men skaU besluta ivarie enskilt fall; man skall inte nu besluta att ge 20 mUjoner kronor per år.En praktisk man som borde inse att det är litet galet. VUkaföretag etablerar Svetab? Det är sällan jättestora företag, utan det är i storutsträckning småföretag. skulle alltså behandla frågor som gäller 2miljoner kronor den gången, 1,5 mUjoner den gången, 1,5 mUjoner den gången. Detta är väl ändå ett ganska hårresande sätt att sysslamed petitesser? Kan man inte lita på Kungl. Maj:t så långt att Kungl. Maj;t fårsköta detta? Sedan har ju möjlighet att kontrollera vad Kungl. Maj;tgjort med pengarna, vad Svetab har uträttat med dem osv. I stället skall manpeta och påta med småsummor. Varje människa som har med indusfri att göra måstetycka att det är en irrationell metod att arbeta efter. Får inte industrinmöjlighet att göra detta snabbt, är det ganska meningslöst att alls göra det.Det är inte något annat det är fråga om tydligen, eftersom sägeratt det inte är pengarna i och för sig det är fråga om utan sättet att anslådem. Var inte så fruktansvärt misstänksam mot Statsföretag! Jag tror inte attföretaget är så dåhgt att man inte kan lita på det för 20 mUjoner kronor per årunder , som ni försöker måla ut det. Med detta yrkar jag, fru talman, bifall tUl vad utskottethemställt på samtliga punkter. HerrREGNÉLL (m): Utskottets värderade ordförande, som kännerNorrlandslänen bättre än de flesta, använde uttrycket att det är svåra områdennär det gäller att förbättra sysselsättningsläget. Det är naturligtvis alldelesriktigt. Också vi som inte känner områdena i detalj har förstått det och har erfarenhetav det. Utskottets ordförande efterlyste från min sida förslag omnågot som skulle kunna ersätta den tilltänkta Eiseretableringen, om den intekom tUl stånd. Ja, på det principiella planet har man sagt att någotsom kan muiska riskerna för att verksamhet läggs ned och att ett företag våUarsin hemkommun de svårigheter som jag i mitt tidigare anförande nämnde är attföretaget har anknytning till något stort och stabilt företag här i landet. Ettsådant resonemang har förts när t. ex. har etablerat sig på olika håll isysselsättningssvaga regioner, när har, visar att infe ensförankringen i ett stort företag kan ge den så också när Facit etablerade sigpå ohka håll. Nämnandet av Facit och kanske också av , med de aktuellabekymmer bilindustrin just nu har, visar att inte ens förankrningen i ett stortföretag kan ge den fuUständiga trygghet som man så gärna vUl räkna med både förde anställdas del och för de kommuners del där de arbetar. Däremot tror jag faktiskt, , att sådanaåtgärder som vi har föreslagit - ytterligare bidrag till statens hantverks- ochindustrilånefond, ytterligare bidrag till sysselsättnmgsskapande åtgärder förarbetslösa och ytterligare bidrag fill Norrlandsfonden, där jag till minförvåning hör att den norrländska uppslagsrUcedomen inte har räckt till för attta medlen fullt i anspråk skulle vara nyttiga. De sprider sysselsättning påett helt annat sätt, och de ger möjlighet för det enskilda initiativet att görasig gäUande. Jag går aUtså i stort sett bet på uppgiften att komma medalternativa förslag till Eiser, men jag tror att det på sitt sätt kan varatypiskt. Det är inte så lätt för oss här centralt att komma med livskraftigauppslag och idéer. Däremot åligger det oss aft genom en allmänt positivnäringspolitik skapa ett sådant klimat att den enskUde kan tänka och bestämmasjälv också på företagandets område. På den punkten är jag, , utanatt så noga känna de norrländska förhållandena övertygad om att man därbesitter den uppslagsrikedom och handlingskraft som skulle kunna fa sig uttrycki ökade sysselsättningstillfällen, om det allmänna ekonomiska klimatet blevbättre. Vissa utgifter inom industridepartementets verksamhetsområde i Glömminge (c): Jag vUl bara tUl herrSvanberg säga att de förslag tUl åtgärder som har förts fram i utskottet från centerpartietinte är verklighetsfrämmande. Verkligheten kommer säkert att visa aft det finnsmöjligheter fill ökning av inhemsk kraftproduktion och att det finns möjhghetertill värmeåtervinning och värmebesparande åtgärder. HerrSVANBERG (s): Låt mig först undanröja det missförstånd, somjag kanske rår för. har för sig att jag sade att det iNorrlandsfonden fanns kvar 10 mUjoner, Men det är vad som finns kvar avföretagarföreningarnas anslag, som ju utnyttjas bl a, i ,Norrlandsfondens pengar används ganska bra; de går inte bara tUl företagandeutan i stor utsträckning till forskning och sådana ting. Men det är inte barafråga om att skaffa pengar för att få ny industri etablerad i inland det är fråga om att få tag på företag. Det räcker inte med pengar! 7 protokoU 1973. Vissa utgifter inom industridepartementets verksamhetsområde Sedan sade någonting om att det fannsfilialer tUl , Facit etc, i , att de ju kunde gå omkull och attdet kunde bli bekymmer för kommunerna. Vi har filialer tUl flera storföretagbl, a, i mitt län, , i har en filial däruppe, , ASEA m, fl, företag har filialer där. Vi har vissa erfarenheterav dem. De har gått bra och gett trygg sysselsättning, men de är för få. Viväntar på fler sådana, men de har inte kommit. Och jag tror inte att de kommer,om vi ger mer anslag tUl indusfrUånefonden. Det är infe den vägen man skall gå. bemötande visar bara ytterligare att detinte räcker med de åtgärder som ni föreslår. Vi måste aktivt gå in och plocka framföretag som man får satsa på och inte bara allmänt säga; StäU pengar tillförfogande, så kommer företagen. Det gör de inte det har vi tyvärr mångårigerfarenhet av. Sedan vUl jag till i Glömminge säga att detvar väl ett avsiktligt missförstånd. Jag har aldrig kallat förslag omalternativa energiformer och sådant för orealistiska. Vi är överens om att deskall prövas så att vi får se vad som går att göra den vägen. Det är väl alla idet här landet i stort sett överens om. Vad jag talade om som verklighetsfrämmande var detresonemang som förs kring kärnkraften på ett sätt som är helt orealistiskt. ManvUl över huvud taget inte diskutera aft bygga ut kärnkraftverk. Man vill engång för alla bestämma att det här skall vi inte använda oss av, utan vi skallacceptera att gå tillbaka till mera agrara samhällsformer. Det är det jagkallar orealistiskt och inte det talade om. De delarna är viöverens om. Överläggningen var härmed slutad. Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 3 av herrar Regnéll och Hovhammar, ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr Regnéll begärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller näringsufskoftets hemställan i betänkandetnr 71 punkten 6 röstar ja, den det ejvUl röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 3 av herrar Regnéll och Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då begärderösträkning verkställdes votering med omröstningsapparaf. Denna omröstning gavföljande resultat; Herrar Wennerfors (m) och ÄkerUnd (m) anmälde att deavsett att rösta nej men av misstag nedtryckt ja-knappen. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 4 av herrar Regnéll och Hovhammar, ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr RegnéU begärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Ändring i byggnadslagen, m. m. Den som vill att kammaren bifaller näringsutskottefs hemställan i betänkandetnr 71 punkten 7 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifalUt reservationen nr 4 av herrar Regnéll och Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr Regnéll begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: § 4 Ändring i byggnadslagen, m.m. Föredrogs civilutskottetsbetänkande nr 35 i anledning av propositionen 1973:196 med förslag till lag omändring i byggnadslagen (1947:385), m. m. betänkande nr 35 är enhälligt,och jag har bara att yrka bifall därtill. Jag skuUe emellertid vilja göra enkommentar till vad utskottet yttrat. När vi konstaterar att vi i propositifDnen inte fickriktigt vad vi ville när vi beställde den här lagändringen , så är detinte någon negativism mot förslaget som det nu föreligger och med sitt i tidenbegränsade syfte. Påpekandet är till för att ytterligare visa på att man kan nåfram till resultat även enligt det här förslaget utan att vänta på en mer ellermindre ambitiöst utformad plan. Det räcker för , om den kanfalla tillbaka på en egen översiktlig bedömning precis som avsikten var medglesbebyggelseregleringen. Särskilt när det gäller att snabbt kunna gripa in iskyddssyfte är det här viktigt aft tänka på. Överläggningen var härmed slutad. Utskottets hemställan bifölls. Ändrade regler för beskattning av periodiska understöd,m. § 5 Ändrade regler för beskattning av periodiskaunderstöd, m. m. Föredrogs skatteutskottets betänkandenr 68 i anledning av Kungl. Maj:ts proposition 1973:181 angående ändrade reglerför beskattning av periodiska understöd, m. m. jämte motioner. I propositionen 1973:181 hadeKungl. Maj;t, under åberopande av utdrag av statsrådsprotokollet över finansärendenför , föreslagit att anta vid propositionen fogadeförslag till lag om ändringi kommunalskattelagen (1928:370), förordning omändring i förordningen (1947:576) om statUg inkomstskatt, förordning omändring i förordningen (1947:577) om statlig förmögenhetsskatt, lag om ändringi taxeringsförordningen (1956:623), förordning omändring i förordningen (1941:416) om arvsskatt och gåvoskatt. Beträffandepropositionens huvudsakliga innehåll anfördes följande; "I propositionen föreslås ändrade regler förbeskattningen av periodiska understöd. För att begränsa möjligheterna tillmissbruk föreslås att avdragsrätten för s. k. frivilliga understöd begränsasfiU ett belopp av och mottagare. Mottagaren skall liksom nuinkomstbeskatfas i den mån givaren är berättigad till avdrag. Däremot föreslåsinga ändringar för de legala understöden, dvs. sådana undersföd som utgår fillmake eller förutvarande make i samband med äktenskaps upplösning. Det särskildaavdraget på för underhåll av icke hemmavarande barn under 18 årföreslås höjt till . De föreslagna ändringarna får ses som enprovisorisk lösning i avvaktan på att skatteutredning prövaravdragsrätten ytterUgare. De nya reglerna föreslås träda i kraft den 1 januari 1974och tillämpas första gången vid taxering." I detta sammanhang hade behandlats dels de med anledning av proppsitionen väckta motionerna 1973:2152 av m. fl. (fp)vari hemställts att vid behandUng av propositionen 1973:181 hosKungl. Maj;t skulle anhålla om utredning rörande införande av rätt för fysiskapersoner till avdrag vid den statliga beskattningen för gåvor upp till en vissmaximigräns till religiösa, ideella och humanitära organisationer, 1973:2153 av i m.fl. (fp) varihemställts att vid behandling av propositionen 1973:181 begärde attKungl. Maj;t skyndsamt utarbetade kompletterande regler för beskattning avperiodiskt undersföd så att skattebefrielsen även kunde omfatta periodisktunderstöd fill fadderåtaganden, 1973:2154 av i Trobro m.fl. (m) varihemställts att beslutade att det avdragsgilla beloppet för s. k. frivilligt understödskulle utgå med ett belopp motsvarande en och en halv gånger det s. k.basbeloppet,