prot · FW0966 · 1973-12-31 00:00:00 — När det sedan gäller direktiven tiU trafikpolitiskautredningen så delar jag helt vice ordförandens uppfattning att det är önskvärtatt arbetet kan läggas upp på ett sådant sätt att nödvändigheten av attsjöfarten tas med inle fördröjer utredningsarbetet som sådant. () kort genmäle: Utskottets vice ordförande talade om att SJ hade sin uppmärksamhetriktad på de tekniska förändringar som är nödvändiga. 60 Det tror jag att SJ har. Det ärbara det att vi inte har hunnit särskUt långt Jämför vi oss då med andra länder på detta område ser viatt vi är den ganska långt efter. I ett land som har man nu den nya n aoril 1973 Tokaidolinjenoch och man håUer redan på att planera en ---- ; tredjeTokaidolinje för de nya "superhastigheterna". Det visar hur långt -" statliga tirafik- Fransmännen har redan järnvägar där man kan komma upp i ' betydligthögre hastigheter än vad vi kan göra inom de närmaste fem sex åren,såvitt jag vet. 1 bUdades 1968 ett särskUt företag, HochleistungsschneUbahn-StudiengeseUschaft, där man håller på att planeraHamburgMuncherUinjen, som i allra högsta grad skall bli en Jag kan visa på en rad andra länder, bl. a. , därsådant arbete pågår. Vi är alltså, herr talman, väsenthgt efter i utförandet avtekniska förändringar i denna storlek, även om man väl har utbyggnadsplaner itankarna och på papperet. () kort genmäle; TUl viU jag säga atl han väländå gör sig skyldig lUl en viss nedvärdering av SJ:s tekniska standard idagens läge. Om vi bortser från de stora länderna och i viss månVästtyskland, skulle jag tro att SJ på flera områden har precis samma godautvecklingstekniska ställning som andra länder. Självfallet kan man hänge sigåt ett önsketänkande om att färdhastigheten skuUe höjas från nuvarande högst tUl 260 eller upp tiU , men jag vill peka på att även sådana försök pågårinom SJ. Jag tror att man inte bör tala alltför hårt om att vi tekniskt liggerunder andra länder. Jag kan exemplifiera genom att hänvisa tUl en rad länder,där faktiskt den tekniska utvecklingen ligger vida under den som vi kanredovisa i vårt land. SJ kommer säkerligen också att tUlvarata alla demöjligheter som står lUl buds för att gå vidare i detta avseende. Sedan berordet givetvis på om den ställer de resurser tiU förfogande som krävsför sådana investeringar. Vidare är det väl, i , intemeningen att vi skall bedriva någon form av "beredskapsarbete" på dekommersiella byråerna i de tidigare nämnda städerna. Om arbetsbördan bliralltför stor, måste man självfallet öka personalinsatserna, men intUl dess fårman givetvis nöja sig med den personal som behövs för att sköta de uppgiftersom föreligger i dagens läge. Man kan självfallet inte ha personal anstäUd baradärför att man "tror" att den skall kunna få jobb som skulle innebäraen betydande ökning av den kommersiella verksamheten. Vi får se till all delverkligen också blir så. Dessutom är det inte bara från de orter som här harnämnts som den kommersieUa försäljningen sker. En stor del av den, om intestörsta delen, förmedlas genom SJ:s centralförvaltning. () kort genmäle: Jag begärde ordet med anledning av herrMellqvists förra replik. Det är riktigt att SJ håller på att genomföra en utredning om ostkustbanans förlängning. Men det kan väl inte vara mening atl detta skulle vara en ursäkt för all inte utreda inlandets 61 den 11 aprU 1973 Den statliga trafikpoUtiken, m. m. transportförsörjning i etl sådant näringspolitiskt program som har skisserats imotionen. Det är som vanligt en litet väl differentieradoch splittrad trafikpolitisk debatt som förs här . Man får väl på dettastadium betygsätta den som en malt trafikpolitisk debatt som förs av'oppositionen. Man märker egentligen ingenting av den ton och det humör somutmärkte debatten , vUket kan vara märkligt mot bakgrund av ju nu tämhgen snart skall och i vissa fall redan har gjort del ställaut löften på detta område, liksom på så många andra, som när man närmarestuderar dem visar sig vara rent ut sagt skrämmande. 1 de trafikpolitiska motioner som behandlats itrafikutskottets betänkande nr 8 lar man upp en rad frågor och yrkanden, vilkasmotiv åtminstone jag har svårt att förstå med tanke pä det trafikpolitiskautvecklingsarbete som pågår inom olika delar av transportområdet.Del yrkas i motionerna exempelvis på all trafikpolitiken skall utgöra enintegrerad del av lokaliserings- och regionalpolitiken. På ett annat släUe stårdet: Strävan skaU vara att erbjuda de enskUda människorna så goda kommunikationeroch att tUlgodose näringslivets behov av transporter. Det heter vidare atttrafikgrenarnas kostnadsansvar måste baseras på samhäUsekonomiska kalkylerkompletterade med sociala och miljömässiga avvägningar. På etl StäUe hittar jag följande yrkande: alt hela landetomfattande trafikförsörjningsplaner skaU upprättas baserade på en samordning avregionala och lokala trafikförsörjningsplaner. Andra liknande krav elleruttalanden görs också. I en del fall, herr talmam, låter det här som referat avtankegångar trafikpolitiska beslut det är ändå tio är -och det kan väl inte ha varit meningen med tanke på den kritik det beslutet harutsatts för genom aUa år. I en del fall låter det som något slags referat avdirektiven till den av regeringen tillsatta trafikpolitiskautredningen. Då fyller motionerna inle någon annan roll än som en påminnelseeUer ell understrykande för utredningen, och det behövs väl knappast. Allapolitiska partier sitter ju med i utredningen och kan därigenom påverka ochföha arbetet. 1 en del fall gör man yrkanden som om man vUle initieranågot nytt, men verkligheten har hunnit en bra bit längre än motionsyrkandena.Den regionala trafikplaneringen är ett exempel på det. Låt mig, herr talman, redan inledningsvis göra delkonstaterandet alt ingen av oppositionens talesmän fram tUl nu har ens nämntden länsvisa regionala trafikplaneringen vid namn. Jag ställer mig mycketundrande inför det. Det måste finnas en tanke bakom att denna viktigaplanering, som pågår över hela riket, inte ens bevärdigas med allnämnas när alla tre oppositionspartierna gör sina trafikpolitiska principförklaringar.Jag tolkar det lUls vidare som atl man inle vUl tala om den mot bakgrund avalla de yrkanden i övrigt som man inte skulle kunna förena med ett accepterande av den regionala trafikplaneringen, för Nr 66 någonslans måste kanske även för en oppositionsman en gräns dras den mellan vad han säger den ena minuten och vad han instämmer i den j jj1973 andra.----------------------------------------------------------------------------------------- -- I anslutning tUl vad jag nu sagt viU jag konstatera - dethar redan " statliga trafik-konstaterats här av andra - atl direktiven tUlden trafikpolitiska poUtiken, m. m. utredningen klart bygger på ettsamhällsekonomiskt synsätt. Det uttalas all med den omfattning och betydelsesom trafiksektorn har, med den lUlväxttakt som kännetecknar den och med deinvesteringsbehov den representerar är det av största vikt alt vi skapar betingelserför en samhäUsekonomiskt riktig utveckling och fördelning av transportarbetet.Jag hänvisar i direktiven till olika förhåUanden som gör atl man inle enbartkan lita tUl konkurrensen när det gäUer atl uppnå en sådan ordning. JagframhåUer också den utveckUng inom samhället som skett beslutoch som inneburit en längre gående precisering i fråga om inriktningen av detsamhäUeliga sambandet - näringspolitiken, regionalpohtUcen,arbetsmarknadspohtiken osv. AUt det här senaste jag nämnt syftar tUl en utjämning avutvecklings-möjhghelerna mellan landets olika delar genom en balanseradutveckling av näringlivet osv. Jag konstaterar att del stäUer ökade krav påtrafiksektorns samplanering och samordning med andra samhällssektorer, och jagdrar slutsatsen att man för atl kunna fullföha den här samhällsekonomiskamålsättningen inom transportsektorn i vidare utsträckning än man sade 1963måste förena den marknadsmässiga rörelsefriheten med en planmässig styrning ochsamordning. Jag har utvecklat skälen till del och skall inte gå närmare in pådem här. Det är inlressanl redan här, herr talman, att ettögonblick stanna inför vad som sagts i debatten, exempelvis av centerpartietsföreträdare. Man må ha vilken uppfattning man vUl om vad som skall komma ul avden trafikpolitiska utredningen den dag när den är färdig, men nog bör det ändåslås fast, atl när man inom anammar de målsättningar som direktivenutgör, utan att föreslå några ändringar i dem, så rimmar del illa med hur manuppträder i det verkliga livet. Jag skall nöja mig, herr talman, med bara ett par ting förall belysa hur dikt och verklighet eller verklighet mot verklighet kanske ärett riktigare uttryck kan koUidera när det gäller . Jag tUlätmig för något halvår sedan alt i den här kammaren efterlysa centernstrafikpolitiska program. Jag fick det, och andra fick del väl sedermera också. I direktiven till den trafikpolitiska utredningen är det,som framhållits här av bl. a. i , klart utsagt ochdet behöver man inte vara speciellt läskunnig för att förstå - alt här är detfråga om alt rätta tiU vad som har gått snett meUan järnväg och landsväg. Sedanfinns del en rad andra frågor som också måste behandlas, men detta är denprimära och huvudsakliga frågan. har i en lång rad motioner begärl kraftiga och mycket kraftiga uppmslningar av järnvägsnätet, och därom skall ingen tycka Ula i och för sig. Del är klart att kan vi uppfylla alla de krav på järnvägssidan som släUs i dessa motioner då har vi kommit in i ett helt 63 Den statliga trafikpolitiken, m. m. nytttrafikpolitiskt samhälle, ett drömsamhälle eller kanske snarare ettönskesamhälle, , som ju innehåUer ett val på höstkanten. Vad är det nämligen som här sker? harmotionerat om att man skall utreda en upprustning av för ca 1 500mUjoner kronor. säger att man ju inle vet om det blir dettabelopp det kan bli mer, och det kan bU mindre - men vi kan väl i debatten,, håUa oss tiU samma siffra, en och en halv miljard. Vet man överhuvud laget vad det är man motionerar om, när i sitt egettrafikpolitiska program inte någonstans och ber jag att få sanningsvittne på en enda rad framstäUer något konkret yrkande om hur delskaU gå liU att upprusta järnvägsnätet? Däremot säger man, ärade kammarledamöter,i samma trafikpolitiska program på ett ställe: "Äkeriförelag bör kunna fåstatliga kreditgarantier." Nog är det en trollkonst av stora mått somskall tUl för all man i en diskussion om trafikpolitiken nu och i framtidenskall kunna gå ut och stäUa yrkanden om utredningar om upprastning påjärnvägs-sidan som skall kosta mUjarder och i sitt trafikpolitiskaprogram inle någonslans låter delta slå igenom utan i släUet i klartext sägerifrån att konkurrenterna, åkeriföretagen, bör kunna få statligakreditgarantier. Jag skaU nöja mig, herr talman, med detta därför att detger i aU sin enkelhet svaret på många, mänga funderingar som vi kan ha omcenterpartiet. Eftersom jag är kvar vid den här motionen om undersökningrörande uppmstning av , så vill jag säga att det väl inte är heltlikgUtigt hur man behandlar bygder och människor i motioner, även om det är ettvalår. Något ansvar måste man väl ändå, när man skriver motioner, ha mot demänniskor som blir berörda i en eller annan form av motionerna, även om detbara är ett utredningskrav, som säger. Han tUlade ju samtidigtatt det här gäller att rädda en hel bygd, och då kan ju detta motionsskrivandetinte bara vara en förflugen tanke. Vet , som förstanamn och andra vad man ställer till med om delta skuUe bli verklighet? Velman vad man ställer tUl med i en rad kommuner i exempelvis västra ? TaVansbro kommun som ett exempel! Vet motionärerna om att man vid ettgenomförande av det här förslaget skulle undandra exempelvis kommunmöjligheterna till en vettig järnvägsförsörjning, eftersom förslaget innebäratt man skaU bygga järnvägen på ett helt annat ställe? Den kommunen är ju redanur många synpunkter i en besvärlig situation. Och många andra exempel skullekunna anföras bara med utgångspunkt i denna motion. Jag nöjer mig med detta. Jag har bara velatfå sagt all när man handskas med de här frågorna så lättvindigt fråncenterpartiets sida förstår jag mer än väl de människor i dessa bygder som närde läst motionerna och intervjuuttalanden, när de fått frågan hur de ställersig, förklarat att de blivit alldeles förskräckta över hur ett pohtiskt partimed någol ansvar som man tror att alla partier har kan komma med sådana härförslag. Ja, det har t. o. m. gått så långt att en tidning åberopade ettuttalande av en centerriksdagsman nu vet jag inte om tidningenhade återgett honom rätt, men någonting är väl sanning i det Nr 66 också ~ som skiUle ha uttalat, att om han läst motionentUl slut hade han den naturligtvisaldrig skrivit på den. Men ävenmed hänsyn tUl att man i sådana här fall kan råka ut för --- ;--------- olycksfalli arbetet har jag med detta bara velat säga att man får vara " statligatrafik-hänsynsfullare mot människor i glesbygd än vad exempelvis centerpartietpoiitiKen, rru m. har varit här. Och jag bjuder er gärna att åka ul exempelvistUl kommun, som jag nämnde, och förklara hur ni tänkt er atl desom redan nu har bekymmer upp över öronen skall klara sig i ett läge där ni taräven järnvägen ifrån dem, för det fall detta förslag skulle bh verklighet. Den trafikpohtiska utredningen skall pröva enrad viktiga frågor för den trafikpolitik vi skaU ha och därjärnvägen och landsvägsproblemen är de helt dominerande. Men har viockså denna regionala trafikplanering, som jag gärna vUl tala om under ett parminuter den har inte nämnts av någon här. tiUsattes en särskild arbetsgrupp imitt departement den fick namnet trafikplaneringsutredningen med uppdragatt utarbeta riktlinjer för en länsvis regional trafikplanering. Utredningenskulle bedriva sitt arbete i anslutning tUl en försöksverksam-hel i ett parsärskilt utvalda län - vi valde och och medledning av erfarenheter från de länen skulle riktlinjer' sedan utarbetas, attligga tiU grand för planeringsarbetet i övriga län. Uppdrag till landets allalänsstyrelser att genomföra en sådan regional trafikplanering meddelades i ettbeslut , och sedan fick länsstyrelserna i febraari 1972anvisningar för den första kartläggande och inventerande etappen. I juni i fjolutgavs tUl vägledning vid trafikplaneringsarbetet en faktasamhng övertransportarbete, transportströmmar och trafikanläggningar, och jag har ettminne av atl vi distribuerade den bl. a. tUl ärade ledamöter. Med ledning av anvisningar har länsstyrelserna under 1972genomfört ett inventeringsarbete. har i de båda försökslänen alltsåNorrbottens och i samverkan med trafikplaneringsutredningenarbete pågått med själva planeringsetappen. På grandval av de erfarenheter vihittills fält har vi så skickat ut anvisningar tUl alla övrigalänsstyrelser, avseende den planeringsetappen, och för deras del angett måletatt förslag tiU planer skaU vara utarbetade tUl . Det här är bara några korta data för att belysa att ettmycket intensivt utveckUngsarbete pågår för att omsätta aUmännamålformuleringar i vad jag vUl kaUa politiskt handlande. Genom den härplaneringen får vi etl mycket bättre underlag för att bedöma arbetsfördelningenmellan transportgrenarna och för att bättre anpassa transportsektorn tUlövergripande samhälleliga målsättningar jag har tidigare nämnt exempelvisregionalpohtiken. Inom transportsektorn bygger planeringen av den regionalatrafiken på en strävan atl samordna den i förhållande såväl tiU den lokalatrafiken som tiU den övergripande interregionala trafiken. Den saken har ocksåtagits upp i motioner. SjälvfaUetär värdet av en sådan trafikplanering mycket stort. 5 protokoll 1973. den 11 aprU 1973 Den statliga trafikpolitiken, m. m. bättremöjligheter till samhällsekonomiskt vettiga lösningar och större möjligheteratt undvika mera politiskt slumpmässigt framkastade och samhällsekonomisktmindre genomtänkta uppslag rörande åtgärder på trafikområdet. Jag har nyssberört en centerparlimotion i det sammanhanget. Det får inte vara på detsättet eller borde åtminstone inte vara så all man vid ett frångående avdet rent företagsekonomiska synsättet får tillåla sig alt under aUmäntåberopande av samhäUsekonomi och regionalpolitik göra satsningar som interimligen kan försvaras mot bakgrund av den resursprioritering som ändå måstelUl. Bland det viktigaste med den regionala trafikplaneringenär kanske möjligheten att på ell nytt sätt tackla frågan om järnvägarnas,enkannerligen de olönsamma järnvägarnas, framtid. Arbetet går nämligen så tillatt länsstyrelserna håller i det på länsplanet. 1 samarbete med alla kommunerdiskuterar man den framtida trafikbilden för kommunen eher kommunerna. Mandiskuterar den koUektiva trafikbUden, där man skaU väva samman trafiken i denyttersta glesbygden i vad gäller bussarna, tågen, lastbUarna, taxi,godstrafiken med tåg eUer rent av flyg, om vi tänker på de inre delarna avövre osv. tUl ett mönster som skaU passa något så nä:f för alla. Ochi skenet av det resonemanget, där kommunernas förtroendevalda får vara med ochtala om hur människorna i kommunen reser eher viU resa, kan man på ett heltannat sätt än tidigare få uppleva diskussioner med mycket hänsynstagande tilloch förståelse för åtgärder, som man exempelvis som kommunalman inte tidigarehar kunnat gå i närkamp med på grund av att arbetsformerna för diskussionernahar varit annorlunda. Jag har själv ute i kommunerna träffat högt uppskattadekommunalmän, som har sagt att nu kan vi sitta och resonera om järnvägsekonomijust när det gäller den järnväg som går genom vår bygd. Man kan nu diskutera denolönsamma järnväg som går genom kommunen eller kommunerna, och man kan fråga:Är det riktigt att vi lägger ned så många mihoner på ett bidrag till SJ fördenna järnvägstrafik, där pengarna kanske inte gör den nytta som de kunde göra,om vi satsade dem på en annan form av kollektiv trafik? Jag har velat nämna detta som exempel på att diskussionenom det olönsamma järnvägsnätet nu förs inom mycket finmaskiga områden,representerade av kunniga och ansvarskännande kommunalmän och länsstyrelserrant om i landet. Det kanske är del som gör att vi nu inte på samma sätt sombara för ell par år sedan upplever det såsom man tidigare ofta gjorde, nämligenatt besluten om alt lägga ned järnvägar redan var fattade innan man kundediskutera frågorna och påverka besluten. Jag tror att när delta arbete ärfärdigt, , så kommer vi atl få en annan diskussion om detolönsamma järnvägsnätet. Då kommer vi att uppleva hur man på ett helt annatsätt än har gått in i de ekonomiska frågorna och hur man kanske kommitfram liU alt det kan inte vara riktigt att här salsa på fortsatt järnvägsdrift.Eller man kan vända på saken och säga alt denna järnväg kan användas i det nyatrafikmönstret - och då är det säkert också riktigt. Jag nöjer mig med dessa synpunkter pä deövergripande utredningar som pågår på trafikområdet och skaU sedan baragöra någrakorta kommentarer tUl vad som har sagts av de talare som har Nr 66 deltagit i debatten hittiUs. HerrGustafson i började med att säga något som jag måste -i jgyo upprepa.Han sade att vi nog inte får så många personbilar --------- som vi hartrott. Han hänvisade då tUl prognoser som säkert är riktigt - statliga trafikframtagnaoch som trodde på. Fr. o. m. nu tror han inte politiKen, m. m.längre på de siffror som andra prognosmakare har tagit fram och som visar på enökning av antalet bUar . Detta är mycket intressant, för omdet skuUe innebära att vi fr. o. m. nu får ett mindre antal personbUar än vitidigare räknat med fram tUl 1980 eller 1985, så kanske det i tanke ligger någonting om att problemet med kollektivtrafikutbyggnadenändå inte är så stort som vi tänkt oss. I så fall kan vi väl diskutera detockså. tror jag emellertid att vi skall vara mycket försiktiga med att dralångtgående slutsatser av denna senaste prognossiffra. Bara ,som ändå var lågkonjunkturår i vårt land, hade vi en nyinregistrering avpersonbUar som låg mycket över den under många tidigare, ur konjunktursynpunktgoda år. Därför tycker jag att del var litet vårdslöst av att sådär abrapt tro på en aUdeles framtagen prognos att antalet personbilarskulle minska i stället för öka . Frågan om sjöfarten och den trafikpolitiska utredningenlämnar jag därhän. Jag har bara atl tiUägga att jag därvidlag helt delar densyn på frågan som i gav uttryck åt för en stundsedan. Jag har också den bestämda uppfattningen - som jag talade om attdet är prioriteringen av vägtrafiken i förhållande till järnvägstrafiken sommåste övervägas, och varje förlängning av utredningen genom tUIäggsdirektiv ärnaturligtvis mycket riskabel. Sedan har också tiUsammans med herrDahlgren och jag tror även - tagit upp Gotlandsfrågan. De sadeatl man måste ta hänsyn tUl förhåUanden. nämnde attGotland nu är en enda kommun och kopplade ihop den omständigheten med denkommande trafikförsörjningen där. Han menade att man måste särbehandla Goflandi sådana här sammanhang. Jag tror mig kunna säga ulan att gå in i detalj attGotland varit och är föremål för mycket intensivt studium och arbete frånstatens sida, och allt som kan göras från tid till annan för att underlätta fördem som bor på görs också. Vad våra oppositionstalare inte nämnde någonting om, sedande slagit ned på flygpriser och annat, var att del ändå också har skett någotmed transportstödet tUl . Det är klart att det inte är matnyttigt föroppositionen att säga det, men jag får väl fyUa i och anföra att vi, i sambandmed att vi lade fram förslaget om förstärkt regionalpolitiskt transportstöd förlandet i övrigt, mitt under pågående försöksperiod för har gått in medett tUläggsförslag. Det innebär att vi har fått ned längdmetertaxan med 75procent och det är inte så htet att det inte är värt attnämna i en sådan här debatt, när man skaU försöka vara objektiv. När del sedan gäller flygpriserna tiU är jag intepå det klara med vad man från oppositionens sida avsåg med det anförda. Klart står att flygbolagen - i det här fallet Linjeflyg genom att statsmakterna har 67 Den statliga trafikpolitiken, m. m. gjort enomifördelning av passageraravgifterna på inrikes- och utrikestrafi-ken somfrigjort ett kapital på meUan 10 och 12 mUjoner kronor, kan använda detta förprisreduceringar. De pengarna har bl. a. använts för att sänka priset för påGotland boende, som dessutom enligt fattat beslut - är befriade från den nyabokningsavgiften när de flyger. Priset för en på boende är alltså frånden , inklusive bokningsavgift, . Det är klart att man kan ha önskningar därutöver, men jaghar velat anföra att det som sades , att det skuUe ha skettklara och ovedersägliga försämringar för på boende, inte är riktigt.Atl sedan för andra än gotlänningar samma prissystem har kommit att användassom för landet i övrigt kan knappast betraktas som märkligt. När beslutet justhade fattats, sade man att rabattsystemet inte skuUe vara med beträffandeGotland. Det singlade så många rykten i luften beträffande resultatet avbeslutet för , att jag inte kunde famna in hälften av dem förstakvällen. Det mesta är nu hopsamlat i samma påse, och man har fått utklaratatt det inte var så Ula som det sades. Möjligen har herrar , Dahlgrenoch i ännu inte fått hela sanningen beträffande Gotlandsflygpriser sig förelagd, och i så fall förlåter jag dem; jag var själv ett tagså överhopad med rykten att jag fick lov att gå till mina egna källor för attkontrollera att jag inte hade läst fel. Men det finns en annan aspekt på att la upp som ärvärre. ledare, , har enligt tidningsuppgifter för etlpar vid ett besök på ställt ut vissa löften tiUgotlänningar och andra när det gäUer resor tiU och från . Jag har gjortvad som har stått i min makt för att få utklarat vad har lovatbeträffande : jag har talat med folk som var med på mötet i , jaghar talat med folk som läst tidningarna grundligare än jag och som följtdebatten efteråt, jag har talat med centerpartistiska riksdagsmän, men varjefråga har gjort det mer och mer mystiskt. Del vore ur renlighelssynpunklbefriande om nu inför kammaren vUle tala om vad på .