prot · FW09121 · 1973-12-31 00:00:00 — har mottagit 140 flyktingar frånChile, av främst chUensk, brasiliansk, uruguaysk och boliviansk nationalitet.Under ambassadens beskydd i befinner sig ett 100-tal personer,däribland LO-chefen . För denne hksom för de övriga som sökt skydd påambassaden pägår nu ett intensivt arbete för att utverka fri lejd ur landet. Vår beskickning i under ledning av ambassadörEdelstam arbetar energiskt för att erbjuda livshotade personer en . Flyktingströmmen är av den omfattning att frågan måstelösas på bred internationell bas. FN:s flyktingkommissarie har inlett sittarbete. Jag vill erinra om att flyktingkommissarien inte har mandat att skyddachilenska medborgare från förföljelser så länge som de befinner sig i sitt egetland. Däremot skall han söka ge skydd och bistånd åt de flyktingar frän andraländer som uppehåller sig i . har understrukit vikten av en aktivoch snabb insats av flyktingkommissarien till skydd för flyktingar i ,Detta har skett såväl genom underhandskontakter mellan de svenska delegationernai och och flyktingkommissarien som inom ramen förexekutivkommittén för flyktingkommissariens verksamhet,i vilken är medlem, I syfte att tillvarata flyktingarnas rättigheter ienhghet med de internationella avtal som anslutit sig till sändeflyktingkommissarien sin representant i till förunderhandlingar med militärjuntan. Flyktingkommissarien har också ettsärskilt ombud på plats i som bl, a, stär i kontakt med dennationalkommitté för hjälp åt flyktingarna som bildats av kyrkliga samfund ochfrivilligorganisationer, t, ex. Röda korset. Transport av flyktingar frän ChUeförbereds av organisationen i samråd med flyktingkommissarien. Flyktingkommissarien ser nu som sin viktigaste ochsamtidigt svåraste - uppgift att finna mottagarländer för flyktingar frän ChUe,och har redan förklarat sig villiga motta 200 flyktingarvartdera. Flyktingkommissarien har riktat en vädjan till 17andra länder om att motta ett så stort antal flyktingar som möjligt. Jag framhöll inför att det förvärldsorganisationen och dess medlemsstater är en omedelbar tvingande uppgiftatt bistå förtryckets offer. En stor humanitär insats behövs för att geflyktingar av olika nationaliteter en . Medlemsstaterna bör lämnapositiva svar på flyktingkommissariens vädjan till dem att motta flyktingarfrån ChUe, Vid överläggningar med generalsekreteraren underströk jagytterligare dessa synpunkter, I anslutning till de åtgärder som jag redovisat harregeringen tagit kontakt med andra regeringar för att öka beredskapen att mottaflyktingar frän ChUe, I samband härmed är vi beredda att öka vår-a tidigareåtaganden. Regeringen är även pä andra sätt beredd att hjälpa offrenför politisk förföljelse i , Svenska röda korset kommer t, ex, att erhållaett bidrag till det program som genomför iChile, Detta avser hjälp till internerade i form av livsmedel, kläder ochmedicin. Vi prövar också möjligheterna att bereda forskare som inte kanfortsätta sin verksamhet i tillfälle att verka i , Vi kommer att bidra till en internationellopinionsbildning mot fortsatta övergrepp och kränkningar av de mänskligarättigheterna. Sålunda undersöker vi möjligheterna att tillsammans med andraländer under den pågående generalförsamlingen inleda en aktion till skydd förde mänskliga rättigheterna i , Med anledning av fråga förutsätter jag att debesked jag här lämnat till väsentiig del tillmötesgår hans önskemål. När detgäller krav på internationell undersökning av förhållandena i ChUe måste jagdock framhålla att förutsättningarna härför är väsentligt mindre gynnsamma änför det nordiska förslaget om en undersökning av uppgifterna om massakrer iPortugals afrikanska kolonier, 1 det senare fallet har vi som bakgrundsäkerhetsrädets och församlingens tidigare ställningstaganden till denportugisiska kolonialpolitiken. Den anser det självfalletangeläget att med de medel som kan stå tUl buds få till stånd en internationellbelysning av de pågående förföljelserna i ChUe, Vad särskilt gäller tortyr, avrättningar och omänskligbehandling av fångar fär jag hänvisa till att jag tog upp hela dettafrägekomplex i mitt anförande i . Om en internationeU undersökning av förhållandena iChile, m. m. Om en internationeU undersökning av förhållandena iChile, m. m. atttortyrmetoder accepteras av regeringar i olika delar av världen. Jag framhöllvidare att alla stater röstat för det absoluta förbud mot tortyr som ingår iFN-konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter. Detta förbud harsålunda sin plats i den allmänna folkrätten. Om alla stater ratificerarFN-konventionen starkes skyddet mot tortyr, särskilt om enskilda individer fårrätt att klaga tiU den internationella instans som skall sättas upp enligtkonventionen. Man bör också pröva om inte tortyrfrågan bör behandlas i särskildordning. Den dödsstraffets renässans, som vi nu tycks uppleva, betecknade jagsom ett historiskt bakslag, och jag underströk vikten av en opinionsbildninginom FN mot dödsstraff. Dessa synpunkter har självfallet sin tUlämpning på denaktuella situationen i , Utvecklingen i ger oss ytterligareanledning att energiskt fullfölja arbetet med dessa frågor inom FN, HerrCARLSHAMRE (m): Jag tackar utrikesministern för svaret på mininterpellation. Det är i varje fall i de delar som direkt gäller just minfråga - ett bra och uttömmande svar. Det ger klarhet i några viktiga punkter,det uttrycker utan hymlande och omskrivningar den avsky vi alla i Sverigekänner inför blodsväldet i , Det klargör att möjligheter atthjälpa förtryckets offer självfallet är begränsade det framgår av deblygsamma siffror som utrikesministern nämner pä de åtaganden som är gjorda iförhållande till det väldiga behovet av hjälp. Det är bra att det blir sagt.Sverige är ett litet land, och vi kan inte ensamma klara sä här storauppgifter. klargör svaret att vi efter måttet av vår förmåga ändåvill göra nya och utökade åtaganden och göra allt vad vi kan för att hjälpa demsom nu förföljs för sina åsikters skull. På det sättet är det ett bra svar. Svaret kan också fylla det huvudsyfte som jag hade när jagframställde interpellationen, nämligen att ge utrikesministern tillfälle attunder påverkan av det sociala tryck till hut och hyfsning som brukarutöva även på statsråd göra ett uttalande i dessa frågor som något skulle suddaut minnet av de förlöpningar som samme utrikesminister gjorde sig skyldig tilli ett beryktat anförande inför Arbetarekommun den 1 oktober.TUlfredsställelsen i det senast nämnda avseendet skulle kanske ha varit störreom inte utrikesministern i en liten polemik med för en stund sedanhade råkat understryka att den är regering inför vilketforum den än uppträder. Det måste väl betyda att den svenske utrikesministernär lika mycket utrikesminister när han framträder i Arbetarekommunsom när han framträder i . I sä fall har jag inte mycket mer attglädjas åt än att ett senare uttalande möjligen får anses ta över ett tidigare.Men personligen vill jag kanske ändå tillmäta en deklaration avutrikesministern, lämnad från talarstol, en större tyngd än ettuttalande som samme utrikesminister gör när han är utsänd till somagitator, väsentligen i inrikespolitiska och partitaktiska ärenden. Jag tackarför det klargörande som vi trots allt har fått. HerrHJORTH (s): Jag ber att få tacka utrikesministern försvaret på min interpellation om förhållandena i . Det var verkligen ettsnabbt svar, då jag framställde interpellationen sä sent som . Även om nu har överskuggathändelseutvecklingen i ChUe det har vi fått exempel pä i den föregåendedebatten fär vi inte glömma vad som håUer på att ske där. Vi mästeoupphörligen fästa världsopinionens uppmärksamhet på det och försöka göra alltsom står i vår makt för att få slut pä den terror som förekommer i form avförföljelser, arresteringar, tortyr och avrättningar. Det gäller här också attgöra humanitära insatser i form av bl. a. flyktinghjälp, där vi verksamt kanhjälpa till. Många förhoppningar knöts till den socialistiskaregeringen , som med kraft tog itu med de eftersatta problemen ocharbetet med att skapa ett rättvisare och mera demokratiskt samhälle. ChUesfattiga folk levde under olidliga förhållanden i stora slumområden med högarbetslöshet, nöd och sjukdomar. Regeringens reformåtgärder på olika områdensyftade till att ge de förtryckta och fattiga en mänskligare tillvaro. De privilegierade grupperna såg med oro försöken att pådemokratisk väg omdana och utveckla landet. Dessa högerextremistiska grupperliksom grupper som företrädde starka utländska kapitalintressen kände sinställning hotad, och man organiserade en kampanj för att störta den folkvaldaregeringen. Man drog sig inte ens för terroraktioner, sabotage och t. o. m.mord för att uppnå sitt syfte. Strejkåtgärder ifrån högavlönade grupper ochstoppandet av utländska län och krediter ingick som ett led i att skapaekonomiskt kaos och undergräva förtroendet för . TUl slut måstede tillgripa mihtära maktmedel för att målet för aktionerna, utplånandet av denchilenska demokratin, skulle kunna förverkligas. De skildringar som sipprat ut till omvärlden ifrånmilitärdiktaturen i talar sitt tydliga och hemska språk. Hänsynslöstförföljer militären oliktänkande människor, och de politiska flyktingar som iChile hade funnit en kastas i fängelse, torteras och avrättas. 1 DagensNyheter ger journalisten en fasansfull ögonvittnesskUdringav vad som utspelas på , den gamla fotbollsstadion i somliksom förvandlats till ett jättelikt koncentrationsläger.Flera hundra människor har enligt uppgifter Ukviderats, men det rörsig säkert om åtskUligt flera. Tusentals pohtiska meningsmotständare tUl juntansitter fängslade och utsätts för den mest grymma och omänskliga behandling. Delatinamerikanska staterna är ju kända för sina sällsynt raffinerade metoder närdet gäller olika former av tortyr, 1 hkhet med vad den nazistiska regimengjorde i före är militäriuntan i färd med att talivet av de fackliga och politiska ledarna för att för avsevärd tid framåtomintetgöra nya försök till demokrati och social rättvisa. Vad som sker i och i många andra länder i fråga omtortyr är fruktansvärt. Att det i vår upplysta rid med starkt utvecklad teknikoch forskning och framsteg på sä mänga olika områden fortfarande finnsmänniskor som, och tydligen med stor tillfredsställelse, utsätter andra Om en internationeU undersökning av förhållandena iChile, m. m. Om en internationell undersökning av förhållandena iChile, m. m. människorför den mest omänskliga behandling är för mig upprörande. Den moderna tortyren om man nu kan tala om modern i fräga om medeltida förhörsmetoder går imånga fall inte ut på att döda. Man syftar i stället till att bryta nedindividen till ett sådant tillstånd att han kan förmås tala och ange sinakamrater i de förbjudna organisationerna. Läkare engageras för att rekommenderagraden av vad en människa kan utstå utan att förlora livet och för att anvisaformer av misshandel som inte lämnar alltför synliga spår efter sig. Härvidkommer den psykiska tortyren alltmer tiU användning. Det är vår plikt sommedmänniskoratt göra allt vad som går att göra för att försöka förhindra detta.Amnesty International uträttar här ett synnerligen berömvärt arbete. Dessaktion i är syftar bl. a. till att få till stånd en juridiskt bindandeinternationell konvention mot tortyr. Förbudet mot tortyr och grym omänskligbehandling eller bestraffning finns förutom deklaration om demänskliga rättigheterna intaget om medborgerliga ochpolitiska rättigheter. Denna konvention är dock ännu inte bindande, då den inteundertecknats av ett tillräckligt antal stater. Det skulle, somutrikesministern säger i sitt svar, stärka skyddet mot tortyr om alla staterratificerade denna konvention. Utrikesminister anser också att det börprövas om inte tortyrfrågan bör behandlas i särskild ordning. Jag tror att detvore en riktig väg att gä, men problemet bhr säkert svårlöst då vi har detmotsägelsefulla faktum, som utrikesministern riktigt framhöll i sitt FN-talden , att alla stater röstat för absolut förbud mot tortyr men attsamtidigt regeringar i ohka delar av världen accepterar tortyrmetoden. antog en resolution omförhindrande och kontroll av brottslighet. Den särskilda kommitté somtillsattes för dessa frågor skall avge rapport till generalförsamUng,och det visar ju att det inte går speciellt fort att på denna väg uppnåresultat. Händelserna i har helt naturligt upprört det svenskafolket liksom världsopinionen i övrigt. Det är bara att beklaga att inte moderatasamlingspartiet ville vara med om ett gemensamt protestuttalande motmilitärkuppen från riksdagspartiernas sida. interpellationtyder dock pä att man även från moderat håll ogillar det som skett, även om maninte direkt fördömer militärkuppen. Jag konstaterar dock med tillfredsställelseatt i sitt anförande uttalade sin avsky över vad som hänti . är värd allt stöd för attaktivt hjälpa förtryckta folk. Det beundransvärda arbete som den svenskaambassadören i uträttat för de politiska fångarna börframhållas. Det måste vara en angelägen uppgift att se till att dessa får enfristad. Det är, som utrikesministern säger, en svär uppgift, men jag är gladöver att här är berett att göra en insats för de politiskaflyktingarna. höll ambassadör ettanförande i FN:s koloniala utskott där han på de nordiska ländernas vägnarföreslog inrättandet av en internationell . Detta kravgällde de grymheter som gjort sig skyldigt till i Mogambique ochövriga portugisiska kolonier i . Det var ett utmärkt initiativ, och jag framhöll imin interpeUation att förhållandena i kunde motivera ett liknandeinitiativ frän svensk sida. Omvärlden måste få insyn och en möjlighet tUlingripande för att om möjligt fä slut på den brutala misshandeln och de skoningslösaavrättningarna. Föratsättningama för detta bedöms av utrikesministern somväsentligt mindre gynnsamma än när det gällde . Jag är medveten omdetta, men jag är tacksam för att den självfallet anser detangeläget att med de medel som kan stå tUl buds få till stånd en internationellbelysning av de pågående förföljelserna i ChUe. Jag tycker därför attinterpellationssvaret är positivt. Jag tackar för att utrikesministern i FN så kraftfullttagit upp frågan om tortyr, avrättningar och omänsklig behandling, och jag villtUl sist också ställa vissa förhoppningar tiU uppgiften om att Sverigeundersöker möjligheterna att tUlsammans med andra länder under den pågåendegeneralförsamhngen inleda en aktion till skydd för de mänskliga rättigheterna iChile. Jag hoppas på all framgång i detta viktiga arbete. Om en internationeU undersökning av förhållandena iChile, m. m. HerrWIRMARK (fp): Herr talman!Jag vill först tacka utrikesministern för svaret. Sedan till situationen i . Naturligtvis måste allademokrater fördöma vad som hände i . Min egen reaktionuttryckte jag så här: "För de många framstegsvänliga krafter som hävdaratt det inte är tanks och bajonetter och utländska påtryckningar utan politiskaargument och val som skall avgöra framtid är vad som händer i dagi ChUe ett stort nederlag." Samma känsla av vanmakt och avsky väcker i dagrapporterna om fortsatta övergrepp av juntan mot politiska motståndare i . Daghgen strömmar tidningarnas rapporter över oss medpåminnelser om militärernas hänsynslöshet och förakt för mänskliga fri- ochrättigheter. Människor förföljs, fängslas, torteras och avrättas, som det ståri det uttalande som fyra svenska riksdagspartier formulerade. Människor sombott i landet arresteras utan förvarning. Mot flyktingar, inte minstfrän andra latinamerikanska länder, tycks juntan vara skoningslös. Låt mig bara ge ett exempel. Härom dagen stod att läsa iDagens Nyheter om de 325 bolivianer i exU i ChUe som lastades påboskapsvagnar och fördes över gränsen, där de avrättades. Inför dessa och liknande handlingar måste världsopinionenreagera. Vi får inte förtröttas att tro att våra protester kan ha verkan.Allteftersom tiden gär måste också den chUenska militärregimen inse att den harett eget intresse i att övergreppen upphör och medborgarnas fri- ochrättigheter respekteras. Glädjande nog finns det en del tecken som tyder pådet. Vad som hänt mäste också få tUl resultat att Sverigeintensifierar sina ansträngningar att hjälpa till att fä flyktingar ut ur ChUeoch att vi erbjuder dem som sä önskar en här i vårt land. Det bör ocksåfä oss att instämma i krav på att FN uttalar sin oro ochprotest mot avrättningarna, tortyren och de illegala arresteringarna och att FNbegär att få sända en tUl ChUe. 9 protokoU 1973. Om en internationeU undersökning av förhållandena iChile, rn. hoppas attdet svar utrikesministern har lämnat på fråga innebär attutrikesministern är beredd att verka för detta. Jag tycker att svaret ger en värdefull redovisning avSveriges vilja att bistå dem som har blivit förföljda och kommit i kläm. Det är glädjande att den svenska ambassaden aktivt kunnatbistå en del av dem som känt sig förföljda eller i fara. Ambassadör fått mycket välförtjänt beröm för sina egna och sina medarbetares insatser.Jag vill instämma i den bedömningen. Det var också bra att den svenskaregeringen snabbt erbjöd 200 flyktingar att komma hit. Min fräga tUl utrikesministern var vilka ytterligareåtgärder regeringen är beredd att vidta för att hjälpa de förföljda ut urlandet och för att bereda en åt dem. På den frågan ger utrikesministernett klart svar: är berett att öka sina tidigare åtaganden. Jag skulleemellertid vilja fä någon ytterligare precisering. Vär kvot på 200 flyktingarkommer alltså att ökas, men hur mycket? Kommer den att åtminstone kunnafördubblas? Kan vi vara säkra på det? Vi vet ju att det är många chilenare ochandra latinamerikaner som skulle vilja komma under vär ambassads beskydd i dagoch att det hittiUs inte har funnits plats för dem. Kan de nu fä hjälp, när vilyckats få fri lejd för en del tidigare omhändertagna? Och kan vi när det gäUerakademiska forskare och lärare ofta mycket självständiga individer som i dagkanske är särskUt illa ute - göra speciella insatser för dem? Skulle det intevara möjligt att inbjuda sådana personer till och med hjälp avbiständsmedel garantera att de temporärt kan fortsätta sin gärning här? Låt mig också säga att jag finner det naturligt attSverige med anledning av vad som hänt temporärt har frusit biståndet till ChUe.Vi måste naturligtvis hålla fast vid den målsättning som angavs i det nyligentecknade biständsavtalet, nämligen att vär hjälp har till uppgift "attbidra tiU social och ekonomisk rättvisa" i . Vi måste vara medvetna om att den chilenska militärregimenhar starka fascistiska drag. Detta är sä mycket mer tragiskt, eftersom ChUespolitiker och folk och jag avser en stor majoritet av båda dessa kategorier,inbegripande bäde dem som stöder och dem som inte stöder honom -utmärkt sig just för att slå vakt om demokratin och de politiska fri- ochrättigheterna och eftersom de med stolthet brukade hänvisa till sin iLatinamerika unikt långvariga och starka parlamentariska tradition. Det är sämycket mer tragiskt som man i hade påbörjat en social reformpohtik somsyftade till att skapa drägligare sociala förhållanden, särskilt för denfattiga delen av befolkningen. Det var syftemålet med den pohtik som påböriadesav den kristligt demokratiska regeringen under och som SalvadorAllendes socialistiska regim sedan i så hög grad kom att symbolisera. Det är just reformismens krafter i sommilitäriuntan i lagt ytterligare hinder i vägen för. Men jag är förvissadom att majoriteten av de progressiva krafterna av olika politiska kulörer -inte kommer att uppge den demokratiska vägen. Ty vad finns det för anledningför övertygade demokrater att rekommendera en annan väg, att ursäkta ett maktövertagande med våld? Det vore ju att låta generalernabestämma, att använda deras metoder. Man kan diskutera varför kuppen hände, och ensådan debatt kan säkert ge värdefulla lärdomar för framtiden, men man kan inteförsvara vad som hände. Det är sant att inte sällan stäUde parlamentetinför fullbordat faktum, att han inte gjorde särskilt allvarhga försök attstoppa ockupationen av hundratals företag. Det är också sant att regimi stort sett gjorde slut på bäde varulager och valutareserv och framkallade enallt häftigare inflation genom en obalanserad och kortsiktig ekonomisk pohtik.Men varken detta eller uppmaningar från poUtiker ger mUitärerna någon rätt attslå parlamentarismen och demokratin över ända. är det inte den debatten vi skall föra här . Vårförhoppning måste vara att demokratins krafter i ChUe skall visa sig sä starkaatt våldets krafter till slut måste vika. Kanske detta synes naivt meni längden kan inte ens generaler regera ett land mot folkets vilja. Det ärpolariseringens krafter som banat väg för fascismen det kan också visa sigatt medborgarnas naturliga reaktion på fascismen blir en ny strömning blandfolket, som banar väg för nya politiska krafter, ett nytt kraftfält, och för enny gemenskap bland de grupper som tror på social rättvisa och på ettdemokratiskt styrelseskick. i (vpk): De förbrytare som den 11 septembertilltvingade sig regeringsmakten i har utvecklat en bestialiskterror mot arbetarklass och demokrater. Tiotusentals människor harspärrats in i koncentrationsläger, där de fär försöka uthärda under vidrigaförhållanden, där de utsätts för förnedrande övergrepp och tortyr, där mångaskjuts eller plågas till döds. Knektarna gör razzior i arbetarkvarteren,plundrar arbetarfamUjer, bränner deras böcker, tar fångar eller avrättarmänniskor utan rätt. Radikala arbetare skjuts på väg till sina arbeten,MUitärjuntans soldater bryter sig in på tidningsredaktioner och skjuter nedpersonalen. För antar fascistjuntans brott allt värre proportioner. Juntans kupp var väl förberedd, imperialister ochChUes reaktionära överklass hade gjort allt för att saboterafolkfrontsregeringens arbete att skapa samhällsförhållanden för en ekonomiskoch social utveckling i folkflertalets intresse. Den av kontroUerade ,där även är medlem, vägrade lån till folkfrontsregeringen. organiserade sabotage och kuppförsök. KopparbolagetKennecott, frän , sökte stoppa kopparinkomster, sedan bolagets tillgångarnationaliserats. Också vägrade att se till att ChUe fickbetalt för den koppar som exporterats till , USA-kapital finansieradeåkeriägarnas lockout, som var avsedd att lamslå ChUes kommunikationer. Ocksådet svenska bolaget deltog i sabotageförsöken mot folkfronten och Chilesarbetande befolkning, Mihtärjuntans kupplaner utarbetades i samförstånd medCIA och regeringen i , vilken kände till kupplanerna långt i förväg.Enheter ur StiUahavsflotta låg beredda utanför då kuppen ägderum. Om en internationell undersökning av förhållandena iChile, m. m. Om en internationell undersökning av förhållandena iChile, m. m. upphörde under folkfrontsregeringen med alla lån ochbiständs-gåvor till fränsett vapenleveranserna till militären, vilkafortsatte som vanligt. Dessa vapen användes mot den folkvalda regeringen ochmördade den folkvalde presidenten. Kuppen i ChUe är ingen tillfällighet. Den visarimperialismens och högerkrafternas rätta ansikte. Än en gäng harUSA-imperialismen medverkat tUl att stoppa framåtskridande och demokrati medbrutalt mihtärt våld. Än en gång har en privUegierad överklass satt demokratinur spel för att slå vakt om sin överhöghet, har inte rena händer när det gäller , Främstgäller detta om det svenska kapitalet. Men till bUden hör också riktiga och brainsatser, ambassadör i ChUe har modigt och utan att spara någraansträngningar sökt befria pohtiska fångar och har upplåtit den svenskaambassaden som en för flera pohtiska flyktingar. Fyra partier har i ettgemensamt uttalande fördömt kuppen och uttalat sitt stöd för motståndsrörelsen.Jag noterar med tillfredsställelse att det verkar som om också sig till denna opinion, vägrade betala ut det u-landsbiständ somvar avsett för president framstegsvänliga och progressiva regeringtill de knektar som störtade folkfronten. Insatserna för ChUes folk är viktiga. Motståndsrörelsenmot överklassens knektvälde måste stärkas och visas all solidaritet. Det ärendast en seger för motståndsrörelsen, bestående bl.