prot · FW0915 · 1973-12-31 00:00:00 — Allt detta är relativt nya ting som harkommit utan att det egentligen varit så stor debatt. Vi har ju haft bättremajoritet i tidigare än vi har . Man har ocksä fått socialförsäkringarna påbättrade undanför undan. Mycket värdefullt är att vi inte har lockats att ta ATP-fonderna ianspråk för andra ting än de är avsedda för. Det var ju en moderatledare somstupade på ett sådant förslag. Jag är htet förvånad när jag nu har sett enmotion av kommunisterna, där de vill ta ATP-pengar från fonderna för andrareformer. Jag hörde att även var inne på det. ochcentern har ju också biträtt den idén. Men är det inte bättre att försöka låtade anställdas pengar gä till det som man har avsett dem till? Det har vi ansettvara riktigt tidigare, och jag hoppas att inte kommunistema fär hjälp av deborgerliga, som de brukar få när de kommer med några förslag som går direktemot socialdemokratisk politik, sä att man nu rubbar de principer vi harlyckats hävda förut. Vi har också gjort en rad inkomstöverföringar viafolkpensionerna, överföringar till bamfamiljer, tiU enskilda företag, tilljordbruket osv. När är ute för att begränsa sädana överföringarkallas de för transfereringar. De vih begränsa transfereringarna - det låterlitet bättre. Pä alla dessa fronter försöker vi att förbättraförhållandena genom årets budget. I är omfattar socialhuvudtiteln 20 miljarder.När jag kom in i omfattade hela den sociala utgiftsbudgeten 4miljarder. Detta visar på en utveckhng som somhga anser vara beklaglig men somhar gett vårt land ett anseende ute i världen. Den stora nyheten på det socialpohtiska fältet är tandvårdsförsäkringen.Att man äntligen räknar tänderna till kroppen och inte som någonting som sittervid sidan om och att man alltså kan ge en hälsoförsäkring även för tandvård ärju utomordentligt bra. Det har tagit läng tid, och jag förstår att tandvårdsförsäkringenär svår att genomföra och att det kommer att kosta mycket pengar. Jag är intesäker på att de mUjoner som man nu beräknar i utredningen kommer att räcka. Det är därför viktigt att tandvårdsförsäkringenkompletteras med förebyggande vård av tänderna. Just nu håller socialstyrelsenpå med en tandvårdskampanj som går ut på att man i skolan skall rikta sig till15-19-åringar och se till att de när de lämnar skolan inte kommer in i ettvakuum, som det tycks ha varit . Det är en kraftig försämring som skerav tänderna hos ungdomar de väntar tills de kommer in i exercisen med atttänka på tänderna igen. Denna försämring menar man att man skall motverka genomen kampanj som går ut på att man sätter var och en somlämnar skoltandvården i förbindelse med en tandläkare som gör en undersökningav tänderna man överlämnar helt enkelt ungdomarna tUl en annan tandläkare änskoltandläkaren. Om vi nu får en tandvårdsförsäkring blir detta så mycketlättare, och jag tror att även efter införandet av en tandförsäkring behövs denhär lotsningen till en fortsatt tandvård. Den blir som sagt också effektivare,när man vet att man inte behöver dra sig för tandvärden på grund av utgifterna. En annan sak som man behöver tänka på i fråga omtandvårdsförsäkringen är de handikappades särskilda tandvårdsbehov. Vi harpåpekat det från handikapporganisationerna och frän . Jagförstår att saken kanske inte kunnat komma med i första omgången, men jaghoppas att Kungl, Maj;t tänker på att de tandläkare som behövs för dehandikappade måste ta läng tid på sig innan de fär patienterna i ett sådanttillstånd att behandlingen kan utföras. Dessa tandläkares ersättning måste blisådan att det inte uppstår en brist på tandläkare på detta område. En glädjande reform är naturligtvis också sjukförsäkringen- detta vårt äldsta obligatorium. När sjukförsäkringen kom till sade godakonservativa och läkare i mycket stor utsträckning att det här är ju renagungflyt nu kommer människor bara att lägga sig sjuka och ta ut sjukpenning.Det har inte gått pä det sättet, och det är utmärkt att vi har kunnat höjaersättningen undan för undan men att vi nu också beskattar den, så att inte deegendomhgheter uppstår som ibland har visat sig enligt låginkomstutredningensundersökningar. Jag syftar på detta att människor inte anses ha någon inkomst menväl har en inkomst. Det är alltså sunt att beskatta sjukpenningen liksom andrainkomster. Det är också riktigt att man vid sjukdom ersätter inte barainkomstbortfallet av lönen utan också tryggar de sociala förmåner som följermed lönen, nämhgen rätten till pension. Detta är ett stort framsteg när detgäller den här försäkringen. är väl den lyckosammastekommittén som någonsin funnits. Den fär ju nästan igenom sina förslag innan denkläckt dem. blev det förbättringar, och i är blir det ocksäförbättringar, och kommittén är ju verkligen att gratulera. Ett av de förslag på området som vi skall fatta beslut omi är anser jag inte vara sä lyckhgt. Det gäller själva formen för utbetalningenav hyresbidraget tih barnfamiljerna. Det är tydligen en kompromiss mellan ohkastridande krafter som har gjort att en del av bidraget föreslås gå direkt tillhyresvärden, medan barnfamiljerna skall betros med att få en annan del ihanden. Vi kommer att diskutera detta . Jag är med på en motion somkräver att förtroendet för barnfamiljen skall vara hka stort som för andra ochatt man därför kan låta hela bidraget gå direkt tih familjen. Vi får som sagten debatt på den punkten . När det gäller barnstugorna har ju stora förbättringar skett.Det blir 25 000 nya barnstugeplatser , det blir höjningar avdriftbidrag och av anordningsbidrag. Jag är tacksam för att detta fullföljs säsom man har räknat med. Till slutvill jag säga några ord särskilt om de handikappade. Det försett resonemang som går ut på att det blåser en frostig vind Jag tycker att det talet är en smula överdrivet. Men jag kanförstå det mot den bakgrunden att man har kunnat glädja sig åten enorm utveckling. Dä har man givetvis planerat mycket, och när man sedaninte fär några möjhgheter att fullfölja sina planer känner man sig missräknad.Det skall emellertid inte fördöljas att utvecklingen när det gällerhandikappfrågorna har varit mycket glädjande, även om man naturhgtvis på mångapunkter skulle vilja förbättra ytterligare. Det vore ju konstigt om man intekunde tänka ut något mer än man får för dagen. Där tänker jag bl, a pävårdbidragen som skall höjas och som också skall kunna ge rätt till ATP,Detta är en utmärkt sak. Beträffande värdbidraget vill jag också nämna något somjag varit inne på tidigare från denna talarstol, nämUgen det att man inte skaUvara sä formalistisk vid valet av den krets som skall ha värdbidrag. Det seribland ut som om man på verket och i socialdomstolen inte kan så mycket omsjukdomar och inte vet sä mycket om verkligheten. Därför kan man ibland blilite oppositionell när man tycker att vederbörande inte begriper någonting, menman finner sig och väntar tih nästa gäng. Man uppvaktar och man hoppas på nyttnär värdbidraget tas upp till förbättring. Och man tror att det skall bliförbättringar även när det gäller en utökning av den krets som skah havårdbidrag. höll ett anförande från denna plats alldelesnyss och hade då en del briljanta saker att komma med som vi inte har hört pålänge. i världen t, ex, när jag kom in i , diskuterades oftamoralfrågorna, sedan försvann de. Men har det tydhgen skett en nytändning.Äktenskapsfrågan har t, ex, nu tänt ibland , och det är flera som ärute och verkar i samma fråga. Det var svårt att veta vad egenthgenmenade, men så mycket fick han i alla fall sagt som att han vUl ha högernsgamla tudelningssystem när det gäller beskattningen. Och vad beträffar bruketav narkotika skyllde han närmast utvecklingen pä att så många mödrar nu var utei förvärvsarbete. Han fick med en hel del annat ocksä, men jag kanske skallöverlämna det åt glömskan, eftersom jag inte kan tro att har sittparti bakom sig i det fallet. Det var väl mera ett lynnesutbrott. Faktum är emellertid att äktenskapsfrågan har tänt ute ibuskarna. Jag har märkt att detta inte bara är ett verk av han kan ju inte vara med i varenda buske - utan det är också andra somtalar om att äktenskapet just nu är illa ställt ekonomiskt genom regeringensingripande och genom socialdemokraternas politik. De talarna siktar då också insig pä vad som kan bh följden av den nya äktenskapslagstiftningen. De påståratt socialdemokraterna vill avskaffa troheten i äktenskapet som om den hadeklarat sig ! De menar att det är en stor miss att man inte ahtjämtskall fä räkna otrohet som en speciell anledning att få snabbskilsmässa. Men istället bhr det ju så att människor utan barn får skilsmässa när de vill, ochde som har barn får tänka sig . Vi har väl inte på något håUmenat att man försämrar för det bestående äktenskapet genom att göra detlättare för människor att skilja sig, när det har kommit sä långt. Man menarvidare jag har sett det bl. a. i vad jag vUl kaUa för inte precissedelärande berättelser men i artiklar med litet religiös anknytning attäktenskapet skulle bli mindre hållbart genom ett registrerings förfarande än om man har ett stathgt bröllop. Jag tycker att också var inne pä den saken. Men den som vill hälla bröllop i kyrkan eller gå till borgmästaren och gifta sig kan ju göra det också sedan det nu framlagda förslaget har antagits. Och den som inte vill gifta sig pä detta sätt kan ta sm partner i handen och gå till registreringskontoret och säga att man vill skriva pä giftermälspapperen. Det här tror jag inte alls har någon bestående inverkan pä hur äktenskapet kommer att utfalla. Men det verkade som om också var mycket skrämd av detta. Vi skall väl ändå notera att skilsmässofrekvensen , innan vi infört någon ny ordning, är mycket hög. Vi skah också notera att många människor bor ihop utan att vara gifta. Mycket av allt det elände som man räknar med skall följa av en ny äktenskapslagstiftning har vi redan. Därför är det egendomligt att man nu försöker skrämma människor med att detta kommer att bh följden av en ny äktenskapslagstiftning. Jag har hört folk som säger att socialdemokraterna vill tabarnen frän hemmen och sätta in dem pä institutioner. Vad ligger det försanning i det? Det föreligger ett utredningsförslag, som omfattats med ettmycket stort intresse från alla håll, om att vi skall skapa möjligheter föralla barn att gä i förskola inte att någon skall släpas dit. Det finns de somanser att åtminstone året före skolstarten borde vara obligatoriskt iförskolan, men det önskemålet har framförts frän alla häll, och det är väl detsom kommer att förverkligas om man genomför ett obligatorium. Vi menar tvärtom- och på den punkten är jag mycket bestämd i min uppfattning - att detfinns grupper, för vilka ett tvång att lämna barnen ifrån sig till förskola skulle vara en oerhörd påfrestning. I det sammanhanget har jag, även frän denna talarstol, nämnt de handikappade, som kan ha ett stort behov av att någon i det egna hemmet helt följer dem. Det kan också gälla invandrarna, för vilka det är sä viktigt att alltid vara nära sina barn. Att institutionen skulle göras obligatorisk för alla bam har aldrig föreslagits, och ett sådant förslag kommer heller aldrig att helt fä anslutning från något håh. Däremot är det väl riktigt att försöka göra slut på köerna och möjliggöra värd för bam som far illa därför att det inte finns någon som vårdar dem. Det är väl någonting som vi aUa kan vara överens om. Jag är glad att vi fortsätter att bygga ut förskolan. Man pratar som sagt i syföreningar och en del ute ispalterna om att äktenskapet är i fara. En felaktig uppgift som bidragit tilldetta är den som lämnat här i kammaren, i artiklar osv.,nämhgen att staten, regeringen, socialdemokraterna, ekonomiskt gynnar dem sominte gifter sig; bara folk inte gifter sig fär de ekonomiska fördelar, menarherr . Jag var i början litet förvånad över detta, för herrBurenstam är ju en ung man, som lever i på mycket moderntStockholmssätt jag kunde inte tro att han var främmande för hur det ser utrunt omkring oss. Men jag har uppfattat det så att han med detta vih ge dem somlever tihsammans utan att vara gifta ett ahbi sådant händer ju i de bästafamiljer, ända upp i kungahuset. Det är inte sä att de har en dåhg moral, tycks herr BurenstamLinder mena, utan det beror på att de tjänar på att inte gifta sig, och attvälja det man tjänar mest på är tydligen god moral ur moderat synpunkt. Genomatt föra fram detta anför en ursäkt för alla dem som harvalt att leva tillsammans utan att vara vigda. Det är naturligtvis inte så att vi ekonomiskt gynnar densom inte gifter sig. Statsrådet hade här en omgång med som, om argument och bevis hade någon effekt på honom, skulle ha förmätthonom att aldrig någonsin återkomma med detta påstående. Jag skall inte gå in mera på den här frågan, även om herrHenmark blåser under elden htet grand. Jag vill i stället komma meden liten knorr som jag helt står för själv och som inte är ett försvar förregeringen. När det är någonting som är galet säger man alltid att detär politikernas skull; politikerna lyssnar inte, de fattar beslut utan att vetanågonting. Däremot är andra, som tillfähigt går in och yttrar sig om ensamhällsangelägenhet, vittnesgilla. Men det är ju inte alls så. Jag tycker attpolitikerna inte är med tillräckligt och bestämmer; de har alldeles för litetinflytande på de reformer som beslutas dä dessa Jag harnyligen tittat på riksdagsberättelsen, och jag har gjort det tidigare.Jag har räknat och räknat på den mänga gånger för att se hur man sammansätterde kommittéer som förbereder ah lagstiftning och alla reformer i det härlandet. Jag har dä funnit att det varie år är ca 300 kommittéer i arbete jaganser inte att det är för mycket; de har ett väldigt jobb. Det är ca 1 500ledamöter i dessa kommittéer - de är säkerhgen inte heller för många. Det ärlika många experter det kanske är för mänga; det vet jag inte. Men avledamöterna är inte så förtvivlat många riksdagsmän - inte fullt 400. Det är judock sä att vi i ibland fär reformförslagen och påkort tid skah bilda oss en uppfattning. Jag har då ansett det vara en storfördel när en del riksdagsmän fått vara med i kommittéarbetet och kan frågornaordentligt inifrån. Jag tycker att det är en försvagning av demokratin att maninte sätter in fler riksdagsmän under det förberedande arbetet på reformerna. Och naturligtvis är det ett ännu mindre antal kvinnor medi kommittéerna det är så litet, sä litet att det knappt är någonting att talaom. Några riksdagsmän har regeringens särskilda förtroende;, i , i och iEskilstuna. har också kommit med där. Även ochBo Turesson har regeringens förtroende. Dessa ledamöter har flerautredningsuppdrag, och därför är det naturligtvis inte 400 olika riksdagsmänsom sitter med i utredningarna, utan somhga har många uppdrag medan andra intehar några alls - och det är kanske väl det; jag hör själv tUl de senare, sä jagkan nog säga att det är bra att somliga hålls utanför. Men jag tycker att det är oriktigt dels att ha så fåledamöter i själva kommittéerna, dels att ha hela denna expertgrupp. Blandexperterna finns nästan inga kvinnor alls - totalt är det aUtså oändligt fåkvinnor i kommittéerna, och de skall ju ändå lyda lagarna lika väl som andra.Allt är Men när man läser riksdagsberättelsen upplever man ingentingav det. Jag anser att det aren nackdel om reformerna utarbetas avbyråkratin utan större hjälp av politikerna. Det är dock politikerna som isista hand är ansvariga för besluten, och det är på deras kunskap som besluteni skah fattas. Därför säger jag än en gång tih regeringen; Litetmindre byråkrati, fler politiker i utredningsväsendet! Under detta anförande övertog herr tredje vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar. HerrGUSTAVSSON i (c); Det allra sista avsnittet av iStockholm anförande ber jag att helt få instämma i, och jag hoppas att hon fårregeringen att lyssna pä de synpunkter hon här fört fram. Men när böriade sitt anförande knöt hon antill gärdagens debatt och sade att inledningen av remissdebatten medstatsminister anförande blev en högtidsstund. Även jag lyssnade på detinledningsanförandet och tyckte att det var mycket välformulerat, särskilt idess första del. Men, säger , när centerledaren kom upp italarstolen sjönk debatten, och det blev något av en diversehandel. Men, , den där diversehandeln svaradestatsministern för redan i sitt inledningsanförande. Om studerarriksdagsprotokollet för i går, skall finna att statsministerPalme på s. 8 utannonserar en hel rad av varor, en del gamla, en del nya, endel som produceras inom det socialdemokratiska företaget och en del som harframkommit inom men som lanseras såsom socialdemokratiskaprodukter. Summan av den annonsering som pågick här i går kan man väl i vissafall sammanfatta som så: Gamla varor blir som nya. Statsministern inledde sitt anförande i går med följandeord: "Mitt inledningsanförande vid denna allmänpolitiska debatt kommer atthandla om solidaritet över gränserna och i vårt eget land." En vackerdeklaration, men jag fäste mig sedan vid att när centerledaren frågadestatsministern om denne ville ge besked om ett principbeslut om en sänkning avpensionsåldern, då blev det inte så mycken klarhet beträffande denna solidaritetsparoll.Jag fattade det sä att statsminister inte riktigt kunde komma ifrån dengamla mer än tioåriga negativa inställningen till en sänkning avpensionsåldern. För värt parti står det klart att skall vi lyckas skapa enjämhkhet, måste den bygga på solidaritetens grund. Det är en förutsättning föratt jämlikhetssträvandena skall lyckas. Men måste vi i den debattenföra in mera av det som jag anser väsentligt, nämhgen personligt ansvar ochengagemang. Om vi inte gör det, har jag den uppfattningen att vi inte klararvare sig trygghetsfrågorna, jämlikhetsfrågorna eller demokratin. Jag har studerat statsverkspropositionen med iniresse,särskilt den del som berör det område som vi nubehandlar. Jag vill än en gång knyta an till den lista som drogs fram idebatten i går, då särskilt beträffande pensionerna. Det hartalats väldigt vitt och brett om att vi nu höjer folkpensionerna med mycketstora belopp. Folkpensionerna ökar statens utgifter med sammanlagt . Men hur är det i verkligheten? Pensionstillskotten höjs somtidigare sagts med per är och folkpensionär, alltså folkpensionärsom inte har en ATP-pension överstigande i runt tal . Harenpensionär uppnått denna summa, får han inte något pensionstillskott. Densammanlagda summan av dessa pensionstillskott är . Den harvi beslutat om 1969 i full enighet. De utgör den egenthga höjning förpensionärerna som föreslås i denna budget. Jag tror det kan vara riktigt ger de rätta proportionerna åt detta. Jag vill så ta upp en annan sak som jag saknar i åretsstatsverksproposition. I varje faU har jag inte kunnat hitta någonting. lade pensionsförsäkringskommittén fram ett förslag. Den hadearbetat ganska länge med en hel del frågor. Den tog då upp tanken pä en s. k.försörjarpension. Man diskuterade om änkhngspension skuhe införas, eftersomänkepension finns. Kommittén kom tih den uppfattningen att så inte skulle skeutan konstruerade ett förslag, som man tänkte genomföra. Kommittén sadeockså att det borde genomföras en pensionsförstärkning för de mänsom blir ensamma och inte får "änkhngspension". Man konstmerade någotsom såg ut som en försörjarpension, men inte en livsvarig sådan, medbarnpensionstillägg upp till en viss ålder för barnen och ökade barnpensioner.I förra årets statsverksproposition angavs att förslag i anledning avpensionsförsäkringskommitténs betänkande skulle läggas fram i samband med prövade familjepolitiska kommitténs förslag. Det enda som kommer med här ärsåvitt jag har kunnat finna en anpassning av barnpensionerna inom folkpensionsramen tiU bidragsförskotten. Jag skuhe vara intresserad av att fä veta om statsrådethar för avsikt att även i övrigt lägga fram ett förslag med anledning avpensionsförsäkringskommitténs betänkande och i sä fall när förslaget kanberäknas komma. Jag tror det vore värdefuht med ett sådant förslag - det ärmånga som väntar pä att någonting skall bli gjort på detta område. Jag har vidare några synpunkter på familjepolifiken, sombehandlas under det här avsnittet av debatten. Familjen utgör ju en hörnsten isamhällsbyggnaden, och familjepohtikens mål skah vara att utjämnastandardskillnader och att skapa en god uppväxtmiljö samt främja gemenskap föralla. Vi har den uppfattningen att det är av avgörande betydelse för enframgångsrik familjepolitik att föräldrar bereds valfrihet när det gäller attantingen förvärvsarbeta eller att vara hemma och sköta hem och barn. Det ärdärför av stor vikt att ordna barntillsynsfrågorna, sä att föräldrarna kanvälja den tillsyns- och vårdform som passar dem själva och deras barn bäst. Mot den bakgrunden är det angeläget att man dels bygger utbarntillsynsplalserna för dem som vill förvärvsarbeta, sä att de erhållerpraktiska möjligheter till det, dels enhgt vär uppfattning - inför en sådanform av värdnadsbidrag för de föräldrar som vill stanna hemma för att skötasina barn att de erhåller ekonomiska möjligheter att göra detta. Detta innebäri reahteten åtgärder som också främjar jämlikheten mellan könen. har vid olika tihfällen kritiserat att man,när samhället har byggt ut barntillsynen, ensidigt har inriktat sig på denkollektiva barntillsynen. Jag vill inte pä något sätt bestrida värdet av den,men jag vill i detta sammanhang också framhålla familjedaghemmens betydelse. Vihar i en partimotion krävt att de bestämmelser som finns och sombegränsar familjedaghemmens utbyggnad skall tas bort, så att kommuner därnuvarande regler hindrar en utbyggnad av familjedaghemmen kan bygga ut demvidare. Jag syftar på den s. k. kvotregeln - vi har vid flera tillfällenmotionerat om att den bör tas bort. Jag vill ta upp en annan sak som jag tror att vi litet varmöter i debatten och ser verkningarna av när vi träffar människor. Medtrygghetsbestämmelsens nuvarande konstruktion uppstår icke önskvärdamarginaleffekter för människor i vissa inkomstlägen på grund av attsamordningen mellan skattepolitik och socialpolitik inte är vad den borde vara.Därför anser jag att man borde vidta åtgärder för att åstadkomma samladmarginaleffekt av ökad skatt och minskade bidrag; det skulle göra det lättareatt få en överbhck. Vägen mot beskattning av sociala förmåner är redan beträddnär det gäller sjukersättningen och arbetslöshetsersättningen. Jag tycker detfinns skäl att fortsätta på den vägen för att söka komma till rätta med deproblem som här möter, och vi har tagit upp den frågan i en motion i är. Jag vill också kommentera förslaget till bostadstilläggför låginkomsttagare utan bam. EnUgt regeringens förslag skallbostadstilläggen utgå av bostadskostnaden, mellan 300 och 550kronor för ensamstående och för gifta. Detta bidragreduceras sedan beroende på inkomsten. För min del vill jag understryka att med dennakonstruktion når stödet inte den låginkomsttagare, som inte har råd att skaffasig en bostad som kostar . Det är ganska mängamänniskor som tillhör den kategorin, bland dem många av de studerande. Vi har ien motion, under vilken mitt namn står först, presenterat ett förslag som ärbättre från jämhkhetssynpunkt. Enligt detta utformas bostadstillägget så attdet ger ett större stöd till de ekonomiskt svagare grupperna. Jag hoppas att vi,när detta förslag kommer att behandlas, får en diskussion om dennafrägestähning. i tog upp en fråga som varitbrännande, nämhgen till vem bostadstilläggen skall utbetalas. Skall de betalastill hyresvärden som avräkning för hyran eller inte? Jag vill hävda, att detförslag, som finns i statsverkspropositionen, innebär misstro mot den enskilde.Det utgör ett ingrepp i den personliga integriteten, varför det inte börbiträdas. har avgivit ett förslag som går ut pä denförändringen att bidraget skall utbetalas till hyresvärden, när hyresgästenvarit försumhg med hyran. I vår motion har vi också föreslagit att dettatillvägagångssätt skall prövas. har narkotikafrågorna diskuterats här. Vi hartagit upp dem i en motion, och jag vill nämna något om den rehabiliterandeverksamhet, som bedrivs i enskilda hem.