prot · FW09129 · 1973-12-31 00:00:00 — Utskottet har inte diskuterat den frågan och har såledesinte heUer skrivit in den Wickmanska principen i riktlinjerna för vårutrikespolitik. Jag tolkar detta så att tystnad i internationeUa konflikterenligt utskottets mening inte strider mot traditioneU svenskneutralitetspolitik, att ställningstaganden således inte krävs för att värneutralitetspolitik skall vara trovärdig. Jag hoppas att någon representant förutskottet kan bekräfta riktigheten av denna tolkning. Jag har,fru talman, inget yrkande. Jag har med stort intresse lyssnat på herrRichardsons inlägg i denna fråga men vUl rikta kammarens uppmärksamhet på attingen i utrikesutskottet yrkade bifall tUl hans motion, inte ens utskottetsfolkpartiledamöter. När det gäUer dessa frågor får vi ständigt en dokumentationav enigheten genom uppslutningen kring regeringens utrikespolitik i samband medatt regeringsdeklarationerna läggs fram. När säger att har för småmöjligheter att påverka utrikespolitiken undervärderar han väl utrikesnämndensroU. har deolika politiska partierna möjlighet att framlägga sina synpunkter inför storapohtiska avgöranden. Ja, fru talman, jag skall inte bh särskUt mångordig i minakommentarer tiU vad som sägs i utrikesutskottets betänkande nr 16. Dettabetänkande utgör ett försök att formulera vad de i utskottet representeradepartierna är eniga om när det gäUer innebörden av neutrahtetspohtik. Från socialdemokratisk synpunkt har utskottsskrivningenflera värdefulla inslag. Särskilt gäller detta uttalandet: "Friheten fränbindningar tiU något främmande maktblock har gett vårt land möjlighet att hävdasmåstaters oberoende och göra detta oavsett från vUket håU oberoendethotas." Själva tanken är inte ny, men det är värdefuUt att den blir såklart uttryckt. Regeringen har i det förflutna gång pä gäng utnyttjat dennamöjlighet att säga ifrån, när småstaternas oberoende varit hotat. Vi minns starka protest mot det ryskaöverfallet på 1956 liksom hans fördömande av och FrankrikesSuezäventyr . Vi minns och hårdakritik mot den amerikanska Vietnampohtiken hka väl som deras starka protest motden ryska interventionen i . Vi minns också KristerWickmans konsekventa uppföljning av Vietnamkriri-ken och hans engagemang för defolk som kämpar för sin frihet mot koloniala förtryck. Vi är ocksåhelt övertygade om att den nye utrikesministern, , kommer attfuUfölja samma hnje. För oss socialdemokrater i utrikesutskottet är det särskUttillfredsställande att småstaternas rätt tiU oberoende och skyldighetatt slå vakt om denna rätt kommit tiU uttryck i betänkandet, eftersomregeringens och särskUt statsminister ställningstaganden i dessafrågor blivit föremål för angrepp både utom och inom värt land. På sina håUtycks man förestäUa sig att neutralitetspohtiken skuUe döma oss till tystnad,när den ena eUer andra stormakten kränker småstaters oberoende. Motsatsen ärnaturligtvis fallet. Varje försök att tysta den , när denreagerar mot särskUt allvarliga och brutala övergrepp mot småstater, måstebestämt awisas. Kravet på självständiga ställningstaganden frånregeringens sida går före andra önskemål som kan ställas på svenska offentligameningsyttringar. När det i utskottets betänkande sägs att sädanameningsyttringar vidare bör utformas med hänsynstagande tUl önskemålet attSverige även i fortsättningen skall kunna äta sig internationella uppdrag ifredens och det konstruktiva internationella samarbetets tjänst, fär dettanaturligtvis inte tolkas så att vi skuUe undertrycka nödvändig och berättigadkritik mot någon stormakt i syfte att bh accepterade som medlare. Det finns internationella konfliktfrågor där mteär särskUt engagerat eller där vi utifrån en objektiv bedömning mäste säga ossatt båda parter har legitima intressen. Så är i viss mån fallet iMeUersta-östernkonflikten. Den relativt återhållsamma linje, som vi under enrad år följt i fräga om konflikten mellan och arabstaterna, har sannoliktbidragit tiU att enighet kunnat nås om utnyttjande av en svensk diplomat somFN:s generalsekreterares särskUda representant liksom om insats av svenskaFN-soldater i viktiga bevakningsuppgifter. Men man får inte dra Utredning av neutralitetsbegreppet, m. m. Utredning av neutralitetsbegreppet, m. m. aUtförgenerella slutsatser av dessa erfarenheter. Vår vUlighet att åtaga osssärskilda FN-uppdrag får inte bh en munkorg för regeringen, när den av andraskäl finner det nödvändigt att säga ifrån. Jag tror det kan vara av värde att vi fränsocialdemokratisk sida i utskottet gör denna kommentar till utrikesutskottetsbetänkande nr 16. Med det anförda ber jag att fä yrka bifaU tUlutskottets förslag. Det väsentliga för mig är att frågan omneutralitetsbegreppets mnebörd diskuteras; under vilka former det sker är avunderordnad betydelse. Vad jag reagerat mot i utskottets skrivning är att manöver huvud taget inte observerar att det är ett oklart begrepp. Jagrekommenderar och övriga ledamöter av utskottet att studera nr 3 avUtrikespolitiska institutets tidskrift studier. Där finnsmycket intressanta och upplysande artiklar rörande just denna fråga. Det andra önskemålet var att stäUning skullestärkas i fråga om utformandet av rikthnjerna för utrikespohtiken. Om manjämför de uttalanden som görs av statsministrar och utrikesministrar och demsom görs av , finner man att ytterligt sällan i form avutskottsbetänkanden tar upp sädana här frågor. har detvarit några få betänkanden och dessa har varit mycket kortfattade. hänvisar till utrikesnämnden. Visst kan man göradet men vad vi framför aUt behöver är en öppen debatt och den bör iförsta hand föra. rekommenderar mig och övrigaledamöter i utrikesutskottet att närmare studera dessa frågor. Jag vUlreturnera denna vänliga rekommendation med att tala om för atthan först borde försökt övertala sina egna partivänner som tillhör utskottetatt tala för sin motion när den förelåg tUl behandling. ():. deklarerade en mening för utskottetssocialdemokrater i fråga om motion. Jag tycker inte att detfinns anledning tiU partideklarationer i det här sammanhanget. Det är ett enigtutskott, och jag vill nöja mig med att konstatera att vi från moderatasamhngspartiet ansluter oss tUl utskottet i fräga om motion.Vi har fuU respekt för motiven och arbetet bakom densamma men tycker ändå inteatt en utredning av det slaget är påkallad. Överläggningen var härmed slutad. §16Uppsägning av avtalen med EEC och Föredrogs utrikesutskottetsbetänkande nr 17 i anledning av motion om uppsägning av avtalen med EEC ochCECA. I detta betänkande behandladesmotionen 1973:1105 av m. fl. (vpk) vari föreslagits attriksdagen i skrivelse till regeringen begärde att denna sade upp avtalen medEEC och och att den inledde förhandlingar om ett avtal som endastomfattade handelsfrägor. Uppsägning av avtalen med EEC och UtskottethemstäUde att skulle avslå motionen 1973:1105. (vpk): 1 förevarande betänkande från utrikesutskottetbehandlas motionen 1105. I denna yrkar vi att avtalet med och sägs uppoch att förhandlingar inleds om träffande av ett nytt avtal, som endast innefattarhandelsfrågor. För mindre än antog den svenska riksdagenavtalen med EEC och , den europeiska . Dessa s. k.gemenskaper kallas numera i svenskt språkbruk för EG och jag kommer ifortsättningen att använda denna benämning. Före och i samband med behandling av avtalenmed EG förekom en omfattande debatt, där vitt skilda meningar fördes fram. Jaghar inte för avsikt att i det här sammanhanget göra nägon lång genomgång avdessa ståndpunkter. Jag begränsar mig tUl att motivera yrkandena i motionen ochställer dem mot regeringens och utskottets ståndpunkt. gällande svenska avtal med EG antogs den 12 december1972 av . I 1973 ärs statsverksproposition, som lades några veckorsenare, anförde regeringen att avtalen skulle vara av avgörande betydelse förSveriges möjligheter att uppnå en bättre arbetsfördelning och ett effektivareutnyttjande av resurserna. EnUgt motionärernas mening är detta överdrivnaförestäUningar om avtalens ekonomiska betydelse. Den senaste tidens utvecklingsynes inte ge några belägg för att tullar eller andra handelsrestriktionerskuUe spela en stor roU då det gäller att styra handelsströmmarnas riktning. Vad gäller arbetsfördelningen torde regeringen här syftapå en internationell arbetsfördelning i den inskränkta betydelse att det gällerindustriell arbetsfördelning mellan och EG. Det kan tänkas ge densvenska storindustrin vissa fördelar och särskilt dä den som är väl utveckladbåde produkt- och storleksmässigt jämfört med motsvarande industri inom EG.Detta återspeglas också i att företrädarna för storindustrin här i landet inteendast accepterar det nu gällande avtalet med , utan vUl gå ännu längre ochinlemma som medlem i EG. De fördelar som den svenska storindustrin tror sig kunnafä genom det ingångna avtalet med , och i än högre grad om inlemmassom medlem, torde i allt väsentligt vara fördelar som kommer kapitalägarna tUldel. Det är svårt att se hur denna utveckling av relationerna skall Uppsägning av avtalen med EEC och kunna ledatill fördelar för arbetarklassen här i landet. Motionärerna är i stället av den meningen att ett avtalmed EG som också omfattar andra bestämmelser än handel kommer att väsenthgtförsvåra den svenska arbetarklassens kamp för jämlikhet och bättrearbetsvUlkor. Den uppbindning i ekonomiskt hänseende som avtalet med kan komma att leda till en statlig inkomstpohtik som mer eller mindreär kombinerad med den som förs av EG. Vad som kritiserats frän vpk:s sida dådet gäller avtalen mellan och EG är att avtalen inte bara gällerhandel. Avtalen innehåller sålunda bestämmelser som kan innebära restriktionerför del då det gäller att föra regionalpolitik. Avtalet innehållerbestämmelser om att inte tilläts föra en sådan regionalpoUtik att denkan störa avtalens fria tUlämpning. I utrikesutskottets skrivning i betänkandet medges ocksåatt det finns bestämmelser i om offentliga stödåtgärder. Det sägsockså att man från EG:s sida tolkar dessa bestämmelser i enlighet med bestämmelsernai förd råget. Utskottet säger också: "Målen och medlen för densvenska regionalpolitiken stär inte i strid med vad som gäller inomgemenskapen. Risken för konflikter i detta avseende bedöms därför som hten.Avtalet utgör enligt departementschefens mening inte något hinder för enfortsatt aktiv regionalpolitik av det slag som bedrivs i ." Detta kan kanske vara riktigt så länge det är aktuellt attföra regionalpohtik i hittUlsvarande form, men det kan mycket väl tänkas uppståsvårigheter om vill föra en regionalpolitik som fär socialistiska inslag. Skall staten gä in pä ett mera engagerat sätt inäringspolitiken och det anser vpk vara en nödvändighet om vi skall kunnamotverka sysselsättningskrisen - då tyder mycket på att vi inte kan ha ettEG-avtal som binder upp självständiga handlande pä det här området. Den avgörande kritiken mot frän vpk:s sidariktar sig emeUertid mot detta avtals politiska sida. Regeringen säger attEG-avtalen inte allmänt hindrar att föra en självständigutrikespolitik. Detta påstående torde ännu så länge vara riktigt även om deredan ingångna avtalen kan sägas minska handlingsfrihet i vissaavseenden. Men om de nuvarande avtalen ses som ett första steg på vägen tillett mera omfattande samarbete med EG, kommer detta uttalande i en ny dager. I propositionen 135 är 1972 sägs att söktsamarbete med EG på en rad områden, men att dessa inte gått att få med iavtalet eftersom EG:s samarbete på dessa områden ännu inte inletts. Det tyderpå att regeringen syftar till att i ökad grad steg för steg inlemma Sverigesnäringsliv i EG:s. Detta innebär strävanden som går utanför ramen för renahandelsförbindelser, och det är strävanden som vpk bekämpar. En ökaduppbindning av ekonomi till EG utöver rena handelsförbindelser utgörett hot mot självständighet och mot trovärdigheten hos landetsneutralitetspolitik. Samma invändningar som riktades mot ett fullt medlemskapför del i fråga om en trovärdig neutralitetspolitik kan också riktasmot ett gradvis inlemmande i EG utan formellt medlemskap. som EGkommer att fungera som ett politiskt block gentemot omvärlden betyder också enökad integrering med EG en ökad politisk uppknytning som kan komma att sätta trovärdighetenhos neutralitetspolitik i fara och minska landets handlingsfrihet ochoberoende. Om vi sedan ser på möjligheter tUl försörjning iett avspärrningsläge sä kan vi konstatera att pä jordbmkets område har vifastslagit att vi skall ha en viss självförsörjning som skall säkra enmmimiförsörjning med livsmedel om det skuUe bh en avspärrning. På detindustriella området har vi inte gjort motsvarande reservationer. Det finnsbestämmelser om beredskapslagring av vissa varor, men om vi varaktigt skallkunna klara en avspärrning i vissa lägen och föra en självständigneutrahtetspohtik förutsätter det, såvitt jag kan se, att vissa avgörandetUlverkningar inom landet icke läggs ned och ersätts med någon internationellarbetsfördelning. Redan i samband med beslut om avtalen med EGkritiserade kommunisterna i en motion skarpt den hållning somintogs i propositionen beträffande avtalet med , De synpunkter, som vi fördefram i debatten , har vi under den korta tid som förflutit sedanavtalet trädde i kraft icke funrtit någon som helst anledningatt frångå. Vi vidhåller därför och återupprepar nu dessa krav i den motionjag här pläderar för. Jag ber att fä yrka bifaU tiU motionen 1105, Uppsägning av avtalen med EEC och Under detta anförande övertog herr förste vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar. HerrGÖRANSSON (s): Vpk har i motionen 1105 föreslagit attSverige skall säga upp de nuvarande avtalen med EG och , Som herrIsraelsson sade i slutet av sitt anförande har det i och för sig inteframkommit nägra nya argument, och vpk har inte ändrat sin instäUning i dennafråga. Såväl i motionen som av har framhållitsatt nuvarande avtal leder till förvärrad arbetslöshet, minskar Sverigesmöjligheter att vidta regionalpolitiska stödåtgärder, osv. Vidare kör man framdet gamla kända argumentet att EG är monopolens gemenskap. Det är, som jaguppfattat det, inga nya argument, utan i stort sett görs här en summering av deargument som framfördes vid behandhngen av propositionen 1972, Låt mig därför mycket kort få anföra att det frihandelsavtalsom då tecknades är av samma karaktär som den vi tidigare hade.Det kan - konstateras att frihandelsavtalen med EG harlett tUl lägre tullar, att det gett oss ökade exportmöjligheter och att avtalenhar gjort att vi fått större möjligheter att komma in på en marknad med 300mUjoner invånare. Möjligheterna till utvidgning av avtalen har inte ändrats. Omen utvidgning bhr aktuell har vi, som framgår av avtalen, att i vederböriigkonstitutioneU ordning godkänna eller förkasta förslag härom. Utskottet frågar sig därför vad det är som hänt sedanavtalet godkändes , 1 vårt land har vi aUtså intekunnat se Uppsägning av avtalen med EEC och Däremot kan vi konstatera saker och ting i vär omvärld.Vi kan konstatera att vårt broderland har fått till stånd ett avtal medEG av ungefär samma omfattning som det svenska. Vi har också kunnat konstaterahur den östeuropeiska gemenskapen har försökt närma sig EG för att få tUl ståndett ökat handelsutbyte mellan öst och väst. Det är aUtså inte bara somhar sett förmånerna med lägre tuUar och större samarbete på handelns område,utan en rad nya länder ser också de ekonomiska fördelar som stär att få. Låt mig därför bara, herr talman, i övrigt hänvisa tiUutrikesutskottets betänkande nr 17, Jag ber att fä yrka bifaU till detsamma. (vpk): Jag har inte räknat med att vi skulle hanägon stor EG-debatt , och det bhr det väl inte heller. Jag viU bara till säga, eftersom han påståratt vi inte har framfört några nya argument i motionen, att det väl är riktigt.Avtalet har varit i kraft så att det rimligen inte gär att utläsanågra resultat . Men jag anser att de argument, som vi framförde i vårmotion inför avgörandet 1972, fortfarande håller och att de var tiUräckhgmotivering för vårt ställningstagande dä. säger vidare att vi har fördelar av att fåsänkta tuUar, och det kan vissa svenska storföretag ha. Men det skall vägas motatt då också öppnar sin hemmamarknad för konkurrensen från EG-omrädet.Det kan därför fä effekter ät andra hållet, nämligen mot det negativa. Slutligen säger att har närmatsig EG, och det är också i sak riktigt. Men det jag anser vara väsentligt i detfaUet är innehållet i närmandet till EG. Innebär det bara att göra upp omhandeln så är saken helt klar. Vi har inte haft något annat yrkande än att viskall ha handel med EG och att vi skaU ha ett handelsavtal. Det som kritiseratsbäde i motionen är 1972 och den nu förevarande motionen är att vi vill begränsavårt förhållande till EG tUl ett rent handelsavtal och inte inlemma päandra omräden, som jag tidigare anfört. () kort genmäle: Om det skulle bli enutvidgning av avtalen får, som jag redan sagt, den då sittande kammaren ta ställningtill det från faU till fall. Det står klart och tydligt inskrivet i avtalen attde skall föreläggas de konstitutionella organen, och det är alltså riksdagensom får ta ställning tiU eventueUa utvidgningar av dessa avtal. HerrANDERSSON i (fp): Jag hade inte tänkt lägga mig i den härdebatten, men eftersom jag sysslar med för järn- och stålsidan vUljag ändå anföra några synpunkter med anledning av farhågor föratt skall delta med tullöverenskommelserna med EG. Det är fel som säger att vi inte kommeratt kunna bedriva någon regionalpolitik. har redan bemött det.Men det är alldeles riktigt också att statsmakterna inte får sätta in speciella stödåtgärderpå vissa exportdrivar för enskilda branscher och företag. Det stär i avtalet.Men pä prisomrädet när det gäller EG - fär man en gemensam prislista somkommer för att se på järn- och stålsidan att ta upp en rad produkter mycketspecificerat, och man fär också bestämmelser mot dumping. Jag tror att ettsådant avtal mäste vara till fördel inte bara för de franska järn- ochstålverken utan även för de svenska och framför allt för lönesättningen överhuvud taget. För i fortsättningen kan vi inte utnyttja de dumpingsutbud somtrots aUt kommer från olika länder. Det kommer att bli en annan prisstabilitetoch också möjligheter till ej jämnare lönesättning. har redan understrukit att vi inte behöverbefara att vi kommer att uppge någonting av vär självständighet därför att vihar ett förhållande med EG som gör att vi sä småningom får sänkta tuUar. Jagtror att avtalet kommer att innebära utomordentliga fördelar för svensktnäringsliv och även för de anställda. Uppsägning av avtalen med EEC och HerrISRAELSSON (vpk): Jag har inte mycket att tUlägga, men jag vUlgöra i uppmärksam pä att vad jag hade farhågor för intevar regionalpolitik i den form som den har bedrivits utan en kommanderegionalpohtik, där den svenska staten kanske mäste gå in på ett helt annatsätt i näringslivet än hittUls. Det var på den punkten jag ifrågasatte att detkunde bh svårigheter. i (fp): Jag kan lugna med att detfinns förutsättningar för staten att gä in med mycket kraftigaregionalpolitiska stödåtgärder. Sä sker ju i alla länder, och Italienhar t, ex, lyckats genomföra en sädan politik trots att de är fuUvärdigamedlemmar i , Det har över huvud taget inte varit några mål i rörandede regionalpolitiska stödåtgärderna. (vpk): Om jag inte minns alldeles fel, så har detförekommit att man inom EG har stoppat stöd till textilindustri i ,Är inte den uppgiften riktig? Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs pä bifall tilldels utskottets hemställan, dels motionen nr 1105 av m. fl.,och förklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition; Den som vill att kammaren bifaller utrikesutskottets hemställan i betänkandetnr 17 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit motionen nr 1105. Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då begärderösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstning gavföljande resultat: () anmälde att hanavsett att rösta ja men av misstag nedtryckt nej-knappen. Föredrogs kulturutskottets betänkande nr 28 i anledning avmotion angående förbud mot boxning. Det är naturligtvis ingen idé att dra upp enlång boxningsdebatt. Det har vi haft åtskilliga tidigare, dock inte till sästor nytta. Tyvärr är det väl omöjligt att i detta läge påverka denna kammare,som ibland kan vara intill träaktighet konservativ. Det här är ett sådantärende. Men det finns en del egendomhgheter i behandlingen av ärendet som manändå måste påtala. Det är ganska egendomligt att utskottet har stympat minmotion. Den hade en bilaga med citat ur uttalanden av såväl enskilda människorsom institutioner, t. ex. , riksåklagaren m. fl., vilkaansett att man borde förbjuda amatörboxningen. Detta redovisas inte iutskottets betänkande, vUket jag som sagt tycker är egendomhgt. Det strider nogmot den praxis som annars tillämpas. Utskottet har alltså nonchalerat uttalanden frän demedicinska experter som vi har i landet och från ,riksåklagaren och , vilka samtliga har sagt att man bordeförbjuda både amatörboxningen och proffsboxningen. Däremot tar utskottet -väldigt seriöst pä ett ganskaförljuget yttrande av , som givetvis talar i egen sak ochförsöker försvara den här hanteringen. Det yttrandet har man tryckt av delar avi betänkandet. Dä kanske det vore värdefullt om utskottet fick sig till livsuttalanden från boxare, eftersom utskottet tydligen tror mer pä dem,hade ett reportage om en boxare, , som harboxats rätt mycket men som slutade när helt plötsligt gatan och husen börjadesnurra för honom när han gick fram. "Men jag har verkligenträffat många boxare som blivit mentalt märkta av sin hantering", sägerhan, "Det är tragiskt, man tycker synd om dem och är tacksam att manklarat sig själv." Boxaren har sett verkligheten sådan den är. Jag har rätt inånga citat och tidningsurklipp hemma, menjag skall här bara anföra ytterligare ett. Vid en medicinsk kongress i Lundyttrade sig en mycket känd professor från som specialiserat sig på attundersöka boxningens skadeverkningar. Han kunde inte förstå att man i Sverigeförbjudit proffsboxning men tUlåter amatörboxning därför att de huvudskydd somdet talas så mycket om är totalt värdelösa. Han säger: "Fär boxaren enkraftig smäll mot huvudet, så accelererar detta med våldsam kraft. Då spelardet ingen roll om man har huvudskydd, det uppstår ändå en skada i hjärnan, oftai form av en blödning. Vaqe kraftigt slag mot huvudet fär i praktiken sammaeffekt som en lindrig bilolycka." Tidningen har underställt detta uttalande enboxare i , som säger att det är helt riktigt och att amatörboxningennaturligtvis är farlig. Lagstiftningen är i det här fallet också mycket egendomhgeftersom den innebär att av två personer som utför exakt samma handling kan denene riskera fängelse och böter medan den andre fär betalt av staten ochunderstöds av staten. Det är verkhgen en fantastiskt konstig lagstiftning. Omen person som fär betalt över bordet börjar tävhngsboxas, kan han åka ifängelse. En person som får betalt under bordet kan däremot boxas hur mycketsom helst och understöds t. o. m. av skattemedel. Det är ju en helt orimlig lagstiftning.Samma handling skaU naturligtvis bemötas hka. Vidare skulle jag vilja ställa en fråga till utskottetsordförande, som, efter vad jag såg, begärde ordet. Vi kan konstatera attmänniskor blir mentalt skadade av att boxas. Är det då riktigt att samhälletoch inte bara tolererar detta utan t. o. m. understödjer det? Det ären enkel fräga, som väl kan få ett enkelt och entydigt svar. Det är väl faktiskt så, herr talman, att utskottet lever inågot slags förnäm avskildhet frän verkligheten. Man kan ifrågasätta om ettutskott som såsom en normal företeelse kan acceptera det nakna våld som boxningutgör skall kallas kulturutskottet. Det är för övrigt en ödets ironi attboxningen råkat hamna under kulturatskottet. Något som mindre passar in underordet "kultur" kan man knappast tänka sig.