prot · FW0937 · 1973-12-31 00:00:00 — a.har chef fört in debatten på tanken att samordna denu existerande systemen till en väl fungerande enhet. Man har efterlyst enutredning i syfte att åstadkomma ett enhetligt grundtrygghetssystem i form avgaranterad minimUnkomst eller allmän socialförsäkring. I debatten om vilka metoder som är de bästa vidutformningen av en mera heltäckande grundtrygghet i samhället har framför allttvå huvudtyper framhåUits. Den ena brukar benämnas negativ inkomstskatt ochinnebär att samhället i princip kompletterar den inkomst som individerna får påannat sätt. Den andra har kaUats för allmänt folkbidrag och innebär hka bidragtUl alla oberoende av annan inkomst. Det senare alternativet bör dockdifferentieras efter ålder och hushåUstyp. För att begränsa samhälletsnettokostnader och för att åstadkomma en eftersträvad utjämning krävssjälvklart att bidraget är beskattningsbart. Jag avser inte att i detta anförande närmare pröva vilkenmetod som bäst kan svara mot uppställda målsättningar. Detta arbete är i förstahand en utredningsfråga. Jag skaU därför slutligen nöja mig med att göra någramycket korta kommentarer till dessa två metodalternativ. Mot den negativa inkomstskatten finns det framför allt,såvitt jag förstår, två invändningar. Dels kan det sannolikt vara svårt attfaststäUa den aktuella inkomsten för en ganska stor grupp människor. Dels kandet bli svårt att få ut stödet och hjälpen i rätt tid. Dessa svårigheter kaninnebära att de administrativa vinsterna med en negativ inkomstskatt bhrbegränsade. Självklart kvarstår, såvitt jag förstår, en rad fördelar med dennametod i förhåhande till det nuvarande systemet. Ett allmänt folkbidrag bör genom sin generella formdäremot väl kunna uppfylla kraven på enkelhet, snabbhet och ökadevalmöjligheter. Med denna modeU bör det vara möjligt att förena i princip allasamhällets stödformer. Genom att stödet kontinuerligt betalas till alla täppsde luckor till som enUgt min mening är de allvarligaste svagheterna i detnuvarande systemet. Denna modell ger en effektivare utjämning till desämst ställdas förmån. Den generella formen bör bidra till att hållakostnaderna för administrationen av socialvården på en väsentligt lägre nivå. En väsentlig utgångspunkt vid utformningen av ett allmäntfolkbidrag bör vara att man skall kunna leva på det men normalt önska en högreinkomst. Det bör också vara konstruerat så, att det inte missgynnar arbete pådeltid, vilket förutsätter en relativt låg marginalskatt på låga inkomster. Den ofta uttalade farhågan att ett folkbidrag skulleminska utbudet av arbetskraft förefaUer vara i stort ogrundad, i varje fall om den ekonomiskastandarden ges en grundtrygghetsnivå. Möjligen kan det tänkas bli svårare attrekrytera arbetare till otrivsamma och hälsovådliga arbeten, vilket närmast börses som en fördel, såvitt jag kan förstå. En närmare analys av vilken metod som är den lämpligastevid skapandet av ett enhetligt gmndtrygghetssystem ankommer det självklart påden parlamentariska utredningen att göra. Det finns ingen anledning attfördröja detta arbete med att invänta pågående expertutredning. En samordningav expertarbetet med den parlamentariska utredningen bör, såvitt jag förstår,vara naturlig och självklar. Det väsentliga är att utredningsarbetet snarastpåbörjas och ges en politisk viljeinriktning enligt de linjer som jag försöktanföra och som skisseras i motionerna. Jag ber att få yrka bifall till denreservation som är fogad till detta betänkande. Utredning om utvidgning av socialförsäkringen, m. m. HerrKARLSSON i (s): Det är nästan exakt ett är sedan vi här ikammaren diskuterade motioner av ungefär samma innehåll som dem vi i dagdebatterar. hade vi ända diskuterat dennafråga, som gäher utredning om en allmän socialförsäkring. Jag tror därför, herrtalman, att det inte finns mycket nytt att tillföra debatten i denna del, men jagviU ändå något kommentera motionen och i anförande här omden negativa skatten och minimiinkomsten. Det gäller motionen 1973:1131, ivilken hemställes "att hos Kungl. Maj:t begär en utredning omett enhethgt grundtrygghetssystem i form av garanterad minimUnkomst med bredastmöjhga samordning av socialförsäkringarna", som man säger. Frågan om en garanterad minimUnkomst för alla medborgaregenom ett system med s. k. negativ skatt har utförligt debatterats iohka länder, och den har på grundval av motioner varit föremål för ingåendebehandling i vid åtskilliga tillfällen. Ett system av detta slag, somursprunghgen aktuahserades i , innebär att alla under en vissinkomstnivå är fritagna från inkomstskatt och tillförsäkrade kontantbidrag, somefter prövning i samband med inkomsttaxeringen utgår med maximalt belopp tillden som saknar egen inkomst och med reducerat belopp till den vars inkomstunderstiger den för alla fastställda lägsta inkomstnivån. Vi bör komma ihåg att våra trygghetsanordningar byggts uppstegvis under en lång följd av år. De ohka trygghetsanordningarna är ibetydande grad samordnade; exempelvis lagen om allmän försäkring med desssamordnade skydd vid sjukdom, moderskap, invahditet och ålderdom innefattar ettgenerellt verkande skydd av stor betydelse för den enskilde. Trygghetssystemetbygger på tanken att ingen hjälpsökande skall ställas utan samhällsskydd. Denstörsta fördelen med ett system med selektiva och differentierade stödformer äratt man på ett både ändamålsenligt och-rättvist sätt kan styra stödet till degrupper och de enskilda som har det största behovet. Socialhjälpslagen innebären yttersta garanti för att den enskilde inte skall lämnas utan bistånd, om hanär i behov av hjälp och inte fångas upp av andra skyddsanordningar inom social-eller arbetsmarknadspolitiken. Utredning om utvidgning av socialförsäkringen, m. m. Förslagen och idéerna om en garanterad minimistandardeller negativ inkomstskatt är ofta diffusa och oklara. 1 den män dessa förslagoch tankar endast innebär införandet av en grundtrygghet upp till en viss nivåkan man inte avstå från påbyggnadsanordningar av i princip samma slag som de viför närvarande har. Detta är ingen reeU lösning av låginkomst-problemet. Det ärgenom full sysselsättning i förening med solidarisk lönepolitik somarbetsinkomster och en rättvis fördelning skall skapas. En negativ mkomstskattskulle innebära en brytning med denna huvudlinje. Sammanfattningsvis vill jag understryka, att detekonomiska utrymmet för reformarbetet bör tas i anspråk på ett annat sätt ängenom införande av ett system med negativ inkomstskatt. Till de mest angelägnamålen för det fortsatta socialpoUtiska reformarbetet hör att förbättraarbetsmiljön genom ökat löntagarinflytande, att höja och beskatta ersättningenfrån sjuk- och arbetslöshetsförsäkringen, att införa en aUmäntandvårdsförsäkring, att bygga ut barnomsorgen, att införa en aUmän förskolasamt att förbättra det ekonomiska stödet till barnfamiljerna, en aktivareuppsökande verksamhet bland de sämst ställda och en kartläggning av eventueUabrister i samordningen av det ekonomiska bidragssystemet. Även om våra sociala trygghetsanordningar i grunden ärtämhgen enkla och i stor utsträckning bygger på principen om en garanti vidinkomstbortfall på grund av sjukdom, ålderdom etc. kan det rikt differentieradesystemet av regler för olika socialpolitiska bidrag göra det svårt att i vissaavseenden överblicka systemets konsekvenser beträffande rätten till bidrag tillmedborgarna i olika situationer. Detta är också bakgrunden till att den är 1971tillsatta arbetsgruppen för låginkomstfrå-gor föreslagit att det nuvarande socialpolitiskabidragssystemet skall bli föremål för en kartläggning i syfte att klarlägga, omnuvarande system uppvisar brister i avseende på samordning av olikabidragsformer. Den utredning som det här talas om tillsattes av socialministerni och häller nu på att kartlägga problemen kring dessa frågor. Både reservanterna och utskottets majoritet är aUtså enseom att det är nödvändigt att se över de socialpolitiska åtgärderna. Dessa hargäng efter annan varit utsatta för utredningar och översyn och det ärsjälvfallet med hänsyn till den utbyggnad som sker. I själva sakfrågan rådersåledes inom utskottet inga motsättningar, det är bara frågan om på vilket sättman skall gripa sig an saken. Från majoritetens sida hävdar vi att det ärnödvändigt att först göra en kartläggning och försöka få reda på i fråga omvilka punkter och avsnitt det hela inte klaffar på riktigt sätt. Det behövs ettordenthgt förarbete. Detta säger för resten också reservanterna: "Somframgår av den hiledningsvis lämnade redogörelsen kartlägger ensärskUd expertutredning, benämnd socialpoUtiska bidragsutredningen, detsocialpoUtiska bidragssystemet. En sådan kartläggning är enligt utskottetsmening en lämplig förstudie i arbetet på att klarlägga eventuella brister iavseende på samordningen av olika bidragsformer men torde inte kunnatillgodose det syfte man vill nå med motionerna." Den sista meningen är vifuUständigt överens om. Iutskottets betänkande säger vi; "Tillsättandet av en parlamentarisk utredningför en samordnande översyn bör enligt utskottets uppfattning anstå till dessresultatet av nämnda utredningsarbete föreligger. Först då finns detförutsättningar att avgöra hur en samordning av olika bidragsformer bäst börske." Vi hemställer också om att kartläggningen bör utföras så snabbt sommöjhgt så att inte en större utredning fördröjs. Detta önskar vi att riksdagenger Kungl. Maj:t till känna. Det finns alltså i grund och botten inga skillnader ibedömningarna när det gäller nödvändigheten av att tillsätta en pariamentariskutredning. Vi vill bara ha klart för oss på vilket sätt denna skall arbeta ochpå vilka punkter den i första hand bör ingripa. Jag skulle sedan, herr talman, ytterligare kunnakommentera i resonemang. Det framgick av hans anförandeoch det framgår också av reservationen att man vänder sig mot skattesystemetoch också drar in ATP i sammanhanget. I fråga om ATP-systemet tror jag inteatt vi kan vara överens med . Det ligger fast och skaU ocksåligga fast. Med det anförda ber jag, herr talman, att få yrka bifaUtiU socialförsäkring.sutskottets hemstäUan, Utredning om utvidgning av socialförsäkringen, m. m. Under detta anförande övertog herr tredje vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar. FruMARKLUND (vpk): betänkande medanledning av motioner om bl, a, en utredning om utvidgning avsocialförsäkringen betecknar ett framsteg jämfört med frågans behandhngtidigare år. Det här är nämhgen ett gammalt krav som aktualiserats, främst frånvpk-håll. Kommunisterna hade med frågan om en socialersättning , dåpartiet presenterade sin första programskrift om socialpolitiken. Efter att tidigare ha avstyrkt motionsyrkanden om enallmän översyn av socialförsäkringssystemet med att "tiden ännu inte ärmogen" eller att "frågan är för tidigt väckt" understrykerutskottet i årets betänkande angelägenheten av att den pågåendeexpertutredningen bedriver sitt arbete skyndsamt så att den i motionernaåsyftade större översynen av socialförsäkringssystemet inte fördröjs. Detta betraktar jag som ett uttryck för attsocialförsäkringsutskottet nu definitivt har tagit ställning för det man äventidigare bejakat, nämhgen att det finns behov av en allmän översyn. I tidigareårs betänkanden har man nämhgen talat om att "ojämnheter inte kunnatundvikas och att det kan finnas brister när det gäller samordningen av olikabidragsformer inom socialpolitiken". Årets utskottsbetänkande andas ocksåförståelse för det accepterande av behovet av en allmän översyn, som den idenna debatt tidigare åberopade arbetsgruppen för låginkomstfrågor gav uttryckför i sin framställning tiU chefen för , när denföreslog att det nuvarande bidragssystemet "blir föremål för enkartläggning i syfte att klarlägga om nuvarande system uppvisar brister iavseende på samordningen av olika bidragsformer". För vårdel accepterar vi att den utredning som tillsatts i anslutning till Utredning om utvidgning av social- . försäkringen, m. m. dennaframställning från arbetsgruppen får lägga fram sitt resultat och att en störreöversyn därefter vidtas. En sådan översyn måste enligt vår mening inte baragälla samordningen utan också, om det skulle visa sig finnas behov av det, enutökning av bidragsformerna, allt inordnat under en allmän social försäkring.Det nu pågående utredningsarbetet är begränsat till att belysa bristerna isamordningen av gäUande bidragsformer. Resultatet av detta kan med fördelläggas till grund för det mer omfattande utredningsarbete som vi förespråkar. Vi har i såväl årets motion som i tidigare motioner i denhär frågan påvisat ett antal luckor i det nuvarande trygghetssystemet som vimenar att en utredning om en aUmän social försäkring måste ta upp. Dit hörfrågan om ersättning vid arbetslöshet när andra former av ersättning inteträder in. Dit hör också frågan om unga handikappades rätt till en högrelevnadsstandard genom en särskUd förtidspension. Dit hör vidare en sådan frågasom den om rehabiliteringsersättning, ett förslag till ersättning för utgiftervid alla former av genomgången rehabilitering hksom vid anskaffning avproteser, tekniska hjälpmedel osv, Alla dessa förslag har vi tidigare utförligtargumenterat för, och vi förutsätter att den utredning, som måstebli tillsatt efter del beslut som skaU fatta, även ser överdessa delar. Jag vill också betona att den kommande utredningen enligtvår mening inte bara skaU omfatta det stathga socialförsäkringssystemet utanäven beröra kommunernas socialhjälp och därigenom också frågan omkostnadsfördelningen mellan stat och kommim. Ett samarbete med den utredningsom redan pågår om den senare frågan bör därvid kunna förutsättas. Den expertutredning som sker kan ge ett värdefuUtbasmaterial som belyser dagens situation på socialförsäkringsområdet. Är dettamaterial tillräckligt inträngande sä kan redan det innebära ett påskyndande avarbetet med den större översyn som vi länge verkat för. En översyn som alltsåtränger djupare in i systemet och tar fram områden där det nuvarande systemetär otillräckligt, SjälvfaUet måste utredningsarbetet också gällasocialförsäkringens administrativa sida. Vi har i tidigare års motioner pekatpå den byråkrati som alltför ofta präglar handläggningen av frågor som rörhjälp åt enskilda behövande. Denna omfattande utredning skaU givetvis syfta till attinföra en aUmän social försäkring av den typ vi skisserat i vårt förslag. Vitror inte att en sådan försäkring någonsin kan bh så fulländad inom detsamhällssystem vi har att den helt avlägsnar behovet av kartläggningar ochutredningar som syftar tUl att göra systemet bättre. Men sådana kartläggningaroch utredningar skuUe kunna utföras inom ramen för det nya systemetoch därigenom få en helt annan karaktär än den flora av utredningar på detsocialpohtiska området som arbetat . Med ett ytterligare understrykande av ordet"skyndsamt" i socialförsäkringsutskottets avslutande stycke ber jag,herr talman, att få yrka bifaU till utskottets hemställan. HerrRINGABY (m): Vårt socialförsäkringssystem har byggts uppunder mycket . Vi fick folkpensionen , sjukförsäkringen blevobhgatorisk 1955; vi fick en yrkesskadeförsäkring och ATPkom 1960, Vi har också en friviUig arbetslöshetsförsäkring som dock erhållermycket kraftig subvention av allmänna medel. Det är aUtså ett 60-årigtreformarbete som har pågått här. Men under den tiden fram tUl har det praktiskt tagetinte bedrivits någon som helst forskning på detta område. Det har inte skettnågon utvärdering av vårt socialförsäkringssystem. Det är sannerligen på tidenatt vi nu tar itu med en utredning om hur detta system fungerar och vad man kangöra med det. Talarna före mig har talat om låginkomstutredningen, omfolk som har det besvärligt här i landet och som får leva på låg inkomst. Detfinns människor som har hamnat meUan paragraferna så att säga och som bUr Ulatillgodosedda. Vi har våra invahder, t, ex,, som i pensionshänseende faktiskthar kommit på skuggsidan osv, Egendomhgt nog finns det också folk som har fått förmycket i det här systemet just på grund av bristande samordning meUan olikabidragsformer. Det finns faU där enskilda människor fått 50 000 eUer 60 000kronor i socialhjälp. De är inte många och har ingen betydelse isystemet som sådant, men det har irriterat folk och det är också exempel pådåhg samordning meUan olika former. Jag skall bara avslutningsvis, herr talman, be att fåcitera ett htet stycke ur en artikel som är skriven av professor ,Han är professor vid och har varit praktiskt verksam somekonomisk expert i försvarsdepartementet och . Han har ocksåarbetat vid direktorat för arbetsmarknadsfrågor. Det är alltså en personsom är mycket kunnig på det här området. "Men även om man kan konstatera att man på allaväsenthga områden genom koUektiva beslut och obhgatoriska försäkringar skapaten individuell trygghet som kanske inte är möjlig genom vanligen förekommandeinstitutioner eUer organisationer i en decentraUserad marknadsekonomi behöverdetta inte innebära att de nuvarande socialförsäkringarna utgör perfekta ochför framtiden oföränderliga lösningar. Tvärtom kan man hävda att de väsenthgapolitiska insatserna hittiUs främst inriktats på att täcka ohka områden, dvs.att få någon form av aUmän försäkring tiU stånd. Denna inriktning har oftainneburit att den interna konstruktionen av försäkringssystemen blivit onödigtgrov och gett upphov till en rad icke förutsedda eUer icke önskvärda bieffekteroch incitament. Ett framtida reformarbete kan således innebära en successivöversyn av försäkringarna för att undersöka hur effektiva de verkligen är medavseende på riskspridning och vilka verkningarna är på inkomstfördelning ochindividueUa incitament." Detta är ett verkhgt starkt argument för att vi skaU göraen sådan här översyn av vårt socialförsäkringssystem. Man kan kanske säga att skillnaden mellanutskottets skrivning och reservationen inte är sä särskilt stor, men om fruMarklund verkligen vill ha en garanti för att det skall ske något på dettaområde. Utredning om utvidgning av socialförsäkringen, m. m. Utredning om utvidgning av socialförsäkringen, m. m. skall honrösta med reservationen Den har en klarare viljeyttring att någonting skaU skepå detta område. Med deorden, herr talman, vill jag yrka bifaU tUl reservationen. har väl rätt i att detta är ettav de faU då skUlnaden mellan en utskottsmajoritet och en grupp reservanter ärnärmast hårfin. Man kan även säga att reservationen innebär en något starkaremarkering av en pohtisk vilja än utskottsbetänkandet. I övrigt är egentligen debåda grupperna rätt överens i sak. Jag vill ändå, herr talman, peka på att detta betänkandefrån socialförsäkringsutskottet i och för sig är en illustration till detproblem som betänkandet behandlar. Den uppmärksamme läsaren har väl lagt märketill att betänkandet behandlar motioner från tre partier. Även reservationenbärs upp av representanter för tre partier. Men det är inte samma tre partier ibåda fallen. Det finns motioner från centerpartihåll, från folkpartihåll ochfrån kommunisterna. Sedan finns det en reservation frånrepresentanter för moderata samlingspartiet, och iutskottet. är det så, herr talman, att det faktiskt finns enmotion från moderata samhngspartiet också t, o, m, en stor partimotion. Avarbetstekniska skäl kommer emeUertid att få behandla den motionen vidett annat tillfälle, nämligen när socialutskottets belänkande i ärendet kommerupp till behandling; behandlar vi ju socialförsäkringsutskottetsbetänkande, I den motionen förs precis samma resonemang om brister isamordningen av trygghetssystem och annat som i de motioner som diskuteras . Det är bara det att i det konkreta yrkande som framställs i moderatasamhngspartiets motion har exemplet låt oss kaUa det så - valts blandstödsystem som faUer under socialutskottet och inte undersocialförsäkringsutskottet. Det är bostadstUläggen och socialhjälpen som därsärskilt diskuteras. Jag tycker att detta förhållande att alldeles samma frågamåste behandlas i två omgångar skilda från varandra visar att det här finns enbrist på samordning som ibland får lustiga konsekvenser, I moderatasamhngspartiets motion har vi bl, a, pekat på det förhållandet att de allrasämst ställda barnfamUjerna i , de som är hänvisade till att helt ellerdelvis leva på socialhjälp, de har varit ställda utanför de ekonomiska förbättringarför barnfamiljer som har fattat beslut om iform av förbättrade bostadstillägg - och detta helt enkelt på grund av ensamordningsteknik som innebär att bostadstillägg avräknas frånsocialhjälpsbeloppet. Om bostadstiUägget är större eller mindre spelar ingenroll. Det avräknas, och man behåller vad man hade. När avsiktligtförsökt att förbättra barnfamiljernas situation så har de ekonomiskt allrasvagaste i stor utsträckning hamnat vid sidan på grund av en teknik församordning som inte är ändamålsenlig. Jag har, herr talman, velat nämna detta för att visa attinsikten om att vi här har att göra med ett socialpolitiskt problem som tillstor del är av teknisk natur men får sakhgt och mänskligt besvärliga effekter,den insikten är ännu klarare i än som vid första påseendet framgår av detutskottsbetänkande vi har att behandla. Jag vill säga, herr talman, att jag delar fruMarklunds förhoppning om att insikten i själva verket är så bred, att någontingtämhgen snart kommer att göras för att få en bättre samordning till stånd. (vpk): Jag har i mitt första anförande motiveratvarför vi från vpk;s sida har godtagit den form av viljeyttring som kommer tilluttryck i den nuvarande utskottsmajoritetens skrivning. Vi har inte aUs pånågot sätt gått ifrån vårt krav om en utredning av mera omfattande slag.Tvärtom har vi funnit att en sådan redan från bödan kunde få möjlighet att arbetasnabbt och effektivt om den nu pågående expertutredningens material lades tillgrund för arbetet. Vi betraktar alltså den här skrivningen med ordet"skyndsamt" såsom ett markant fall framåt jämfört med tidigare årshänvisningar till att tiden inte skulle vara mogen, och vi har därför funnitdet realistiskt att ansluta oss till den. Även om skiUnaden meUan utskottets skrivning ochreservationen är mycket hårfin som här sagts har vi i reservationen ändåsett sådant som vi inte är helt överens om. Där talas det t, ex, om att påverkakartläggningsarbetet så att det blir så fuUständigt som möjligt. Vi har visatpå konkreta pusselbitar som måste passas in i ett framtida system, I reservationen berörs också frågan om minimUnkomst ochnegativ skatt. Det avgiftstänkande som förefaller att ligga bakom en del avdetta resonemang har vi också åtskUliga betänkligheter emot. Vi har ju yrkat påatt en socialförsäkring av det slag som vi skisserat främst skall finansierasvia statsbudgeten. Utredning om utvidgning av socialförsäkringen, m. m. Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs på bifall tilldels utskottets hemställan, dels utskottets hemställan med den ändring däri somföranleddes av bifaU till reservationen av m, fl,, och förklaradesden förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition; Den som vill att kammaren bifallersocialförsäkringsutskottets hemställan ibetänkandet nr 6 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit utskottets hemställan med den ändring däri som föranleds av bifall till reservationen av herrRingaby m, fl. Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då begärderösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstning gavföljande resultat: Lika folkpensionsförmåner oberoende av civilstånd § 26Lika folkpensionsförmåner oberoende av civilstånd Föredrogs socialförsäkringsutskottetsbetänkande nr 8 i anledning av motioner om lika folkpensionsförmåner oberoendeav civilstånd. i (vpk): Vid ett flertal tillfällen har frånpensionärshåU rests kravet om lika folkpensionsförmåner oberoende avcivilstånd. Kravet har också förts fram i . Argumentenför lika folkpensionsförmån för vardera av pensionsberättigade makar har varitatt deras levnadsomkostnader praktiskt taget är hka.