prot · FW0950 · 1973-12-31 00:00:00 — För oss som bor i har under årtiondenVoxnadalen framstått som ett typexempel på en livskraftig enhet inom en störreregion. Här finns hävdvunna traditioner som anpassats till tiden ochsamhällsutvecklingen. Det visar inte minst den industriella expansionen,samhällsservicen och det aktiva samhällsarbetet därstädes. Dalens naturligaavgränsningar är en av förklaringarna till att den nu framträder så stark meden egen profil. Kulturellt, ekonomiskt och - kanske det allra viktigasteför en kommuns utveckling näringsgeografiskt har , och Alftabetraktats som en enhet. De synpunkter som jag nu framfört redovisade jag vid 1972års höstriksdag i motionen 1798. Med tillfredsställelse noterar jag attsamtliga borgerliga partiers representanter jämte vpk:s representanter iutskottet nu stöder den motion som bl. a. jag varit med om att väcka vid dennariksdag och som i princip har samma innehåll som min motion . Tänk, frutalman, om och och övriga representanter förcenterpartiet, och kommunisterna följt upp minmotion under höstriksdagen med samma energi och samma intresse som man nulägger ned! Då hade vi sannolikt haft en annat läge . När rik.sdagen ihöstas behandlade frågan hade regeringen nämligen inte fattat sitt beslut - detfattades först . Sannolikt hade vi under höstriksdagen fåttsamma riksdagsmajoritet som vi torde få för ett positivt uttalande förAlftas hemställan. Regeringen torde i så fall inte ha fattat det beslut som , sedan beslutet är fattat, anser sig utskottet ochriksdagen av formella skäl inte kunna gå emot regeringens beslut. Utskottetbetonar emellertid vikten av att Kungl. Maj:t utnyttjar sin dispensrätt och tarall möjlig hänsyn till de lokala opinionerna i såväl som . Ingen människa är så dålig att hon inte kanändra sig, om det finns starka argument för det och det gör det i detta fall!Eftersom något direkt yrkande inte kan ställas i sakfrågan åberopar jag istället samtalet vid uppvaktningen, då vi som uppvaktade fick den uppfattningenatt såväl statsministern som statsrådet hade förståelse förAlftabornas synpunkter. Och på Älftabornas och Doroteabornas vägnar vädjar jagnu till statsministern och civilministern om att de omprövar dessa ärenden ochdärefter föreslår regeringen att utnyttja dispensrätten och bifalla ochDorotea kommuners framställan. Det skulle, fru talman, hedra regeringen och gagnautvecklingen både i Voxnadalen och i . HerrNILSSON i (c): Vi är alla eniga om att svensk demokrati hardjupa rötter i vår kommunalpolitik. Det är ur denna grund vår demokrati harvuxit fram och utvecklats vidare. Från demokratisk synpunkt är det en förlustatt antalet förtroendevalda genom kommunreformen har reducerats så starkt. Detär en uppfattning som är djupt grundad inom , och den har ocksåverifierats genom vetenskapliga studier. Kännetecknande för en utvecklad demokrati är att friamänniskor i stor utsträckning har möjligheter att besluta om egnaangelägenheter. Vi har i vårt land en mycket begränsad länsdemokrati. Centernarbetar på att utveckla den. Vi har en demokrati som kan utvecklasytterligare. Människorna i vårt land är i allmänhet angelägna om att slå vaktom den. Det mest allmänna engagemanget i kommunala frågor ser vi oftast exempelpå i de små kommunerna. I en utvecklad demokrati som vår bör statsmakterna varalyhörda för även vad de små kommunerna har att säga. Det är alt slå vakt om vårdemokrati. Det är att slå vakt om en decentraliserad maktutövning. StatsrådetLundkvist sade att man med "alla medel" bör stärkakontakten mellan medborgarna och de kommunala förtroendemännen. Man bordepröva möjligheten med uppskov mera generöst. Det skulle onekligen haförstärkt denna kontakt. I en utvecklad demokrati bör den centrala statsmaktenockså visa generositet och tålamod när lokala opinioner starkt reagerar motstatsmaktens vilja. Bakom statsmaktens vilja står inte alltid en enig riksdag.Beträffande denna fråga rörande tvånget i kommunindelningsreformen varverkligen mycket delad. Det har i den fråga vi nu debatterar sagts att de lokalaopinionerna är missledda av lokala opinionsgrupper. Jag tillåter mig, frutalman, att betvivla detta. I det diskuterade fallet är de kommunalaförsamlingarna i stort sett liktydiga med opinionerna. Man skall inte underskattavanligt folks och kommunalfullmäktiges förmåga att bedöma sin egen och sinkommuns situation. Om kommunalfullmäktige vore så lättledda, så skulle intestaten kunna överlämna så viktiga samhällsuppgifter som ochsocialvården till kommunerna. Den socialdemokratiska minoriteten i utskottet säger ireservationen följande: "Vid genomförandet av kommunindelningsreformen hari all möjlig mån hänsyn tagits till lokala intressen," Mot bakgrund av tillämpningen tycker jag att det citeradeuttalandet är ett exempel på en i grunden centralistisk och förmyndarmässig synpå förhållandena statkommunmedborgare. Socialdemokraterna har successivtskärpt sin centralistiska inställning i den här frågan. Först varkommunreformen enligt riksdagsbeslut frivillig. Socialdemokraternagenomdrev 1969 att denna frivillighet övergavs, men pekade påmöjligheten till dispens och undantag. Det framstår nu i bjärt belysning ifallen , , , Riseberga, osv, att tvångslinjen har stärkts.Denna tvångslagstiftning modifierades, sade man, genom undantagsmöjligheter ochdispensrätt. Dessa möjligheter har inte utnyttjats på ett sådant sätt som vitrodde var socialdemokraternas mening att göra . Jag tycker att flera av civilministerns inlägg i daginnehöll utmärkta motiveringar mot hans egna ställningstaganden, bl, a,resonemanget om solidaritet, i Ägnas har berörtsolidaritetsfrågorna i fallet , Jag vill ifrågasätta dem ifallet DoroteaÄsele, Statsrådet tog som exempel den lilla kommunen Fredrikamed 1 200 invånare. Men det råder ju enighet mellan och om ensammanslagning. Vi kan ta Riseberga och andra fall, där solidaritetsfrågornainte har varit aktuella utan där kommunerna tvärtom ansett att de klarar sigbäst utan varandra. Vad kan då t, ex, och Äsele ge varandra? Jag ärsjälv västerbottning och känner kommunalmännen i ganska bra, men jag harinte lagt märke till någon särskilt intensiv aktivitet från Åseles sida för attfå till stånd en sammanslagning med . Man har från Äsele visserligenyttrat sig till förmån för en sammanslagning, men jag skulle föreställa mig attäven kunde ha gjort det, om hade föreslagils som centralort. I den här debatten har, så långt jag har kunnat följa den,inte sagts så mycket om de stora avstånden, deras betydelse förförutsättningarna att sprida välfärden till invånarna och deras betydelse föratt åstadkomma solidaritet och järnlikhet inom en kommun. Man får i falletDorotea-Äsele mycket stora avstånd. Det finns i den nya kommunen flera byar därfolk inte har möjlighet att åka till centralorten och hem medallmänna kommunikationsmedel. Det blir svårare för flera människor att nå denkommunala servicen, och det gäller främst de gamla utan egen bil. Just i glesbygden är de allmänna kommunikationsmedlen ochden kommunala servicen särskilt betydelsefulla. Den kommunala servicen är isådana kommuner också mycket väsentlig för möjligheterna att lokalisera nyindustri. Det första en industri frågar efter är den kommunala servicen. Finnsinte den i form av byggnadskontor, kommunalkontor, socialkontor, får detta enmycket negativ psykologisk verkan. Frejdiga statsrådsuttalanden kan aldrig förändra detta faktum. kommunalservice kan bli förödande för en glesbygdskommun. Jag tycker att socialdemokraterna har fel när de såensidigt kopplar ihop kommunsammanslagningen till mycket storaglesbygdskommuner med en positiv regionalpolitik. I många fall föreligger intenågot sådant samband. Detta är en uppfattning som ansvariga ute i dessakommuner delar oavsett partitillhörighet. Det är ännu obevisat att en onormaltstor glesbygdskommun klarar sig bättre än en liten välordnad kommun, som t. ex.både och är. Jag måste som motionär uttala att jag är förvånad ochbesviken över att regeringen strax före riksdagsbehandlingen passade på attbesluta om den kommunsammanläggning som berörts i dessa motioner. Regeringenhade haft möjlighet att visa folkviljan, sådan den uttrycks här i , enviss respekt genom att avvakta med beslutet till efter riksdagsbehandlingen.Det hade varit i linje med goda demokratiska traditioner. Det hade också varit välbetänkt med hänsyn till de lokalaopinionerna. Dessa har i fallet vidtagit desperata aktioner - det äringen överdrift att säga det. Det var regeringens beslut som utlöste dessareaktioner. Den fråga vi nu behandlar ser jag närmast som en fråga omdemokrati i djupaste mening. Man konstaterar ofta att det är alltför fa somengagerar sig i kommunalpolitik. Många människors engagemang för att inomlagens och demokratins ram sköta egna angelägenheter är ett friskhetsteckenför demokratin. Utskottsmajoriteten anser att man "bör ta sikte påmöjligheterna att förankra kommunindelningsbeslut i levandeopinioner och förena översiktliga, näringsgeografiska och regionala synpunktermed rent kommunala önskemål". Utskottet förutsätter vidare att förslag meddenna innebörd föreläggs . Alla socialdemokrater i civilutskottet gåremot denna hemställan. Om alla socialdemokrater här i gör detsamma,bör det vara ett observandum för svenska folket. Jag ber att få yrka bifall till utskottets hemställan. i (fp): Jag skall i det här anförandet begränsa migtill de kommunsammanläggningar som skall ske i . Opinionsyttringarnamot en sammanläggning med grannkommunerna har tagit sig de starkaste uttryckeni och nuvarande kommuner. En bred folkopinion står bakom dendemonstration vi fått se på här utanför . Dethar varit en demonstration av annat slag än vad vi är vana vid vi har i dagfått se ett tvärsnitt av befolkningen från det norrländska inlandet. Unga,gamla och medelålders har velat ge uttryck åt samma önskan att få fortsätta medden nuvarande indelningen ännu . Folkopinionen har varit känd för regeringen, och man hadehoppats på att hänsyn skulle ha tagits till denna opinion. Det är tvåsäregna kommuner det i detta fall gäller. är en kommun med geografiskt stor yta och medlånga avstånd till tätorten för en stor del av kommunens invånare. Kommunenslivsnerv ligger i själva samhället . Vad man befarar är att den 6 protokoll 1973. koncentrationman gjort till tätorten skall minska i intensitet. Det har skett märkliga ting i denna kommun, som det ärnödvändigt att känna till för att förstå den eniga opinion som skapats för skall få behålla den nuvarande kommunbildningen och kunna arbeta vidare påutvecklingen. Vad som är märkligt med är att man lyckats med en sak sominte är så särskilt vanlig. Det är fråga om en typisk avfolkningskommun somstått inför de svåraste problem som en omställning från jord- och skogsbruketmedför. Man har där haft sjunkande sysselsättning och deallra sämsta förutsättningar. Där har man kunnat ändra trenden uppåt tack vareen enig befolkning och en framsynt kommunalpolitik genom vilken man lyckatsfånga upp industriföretag som kunnat sysselsätta en stor del av den från jord-och skogsbruket friställda arbetskraften. Det har varit enighet i den kommunenom tagen för att överleva. har fått lita till sig själv och har visatatt det går när en stark vilja finns. Man befarar nu att inte få gehör för detuppbyggnadsprogram som planeras för att tillföra kommunen ytterligaresysselsättningsobjekt. Problemen finns fortfarande och mycket är ogjort, och nuhade man velat få andrum för att se om sitt eget hus. I har vi den allra största respekt för vadDoroteaborna. åstadkommit och förstår därför deras synpunkter. är regeringensuverän i besluten om sammanläggningsfrågor, och vad man i dagens läge kan göraär bara att vädja om förståelse för en enig bygds önskan att få forma sin egenframtid. Man har svårt att fatta vad som kan vinnas med ett tvångsäktenskap.Det kan inte vara trevligt för någon av kontrahenterna, och de två störrekommuner som i detta fall skall sammanlänkas har var för sig centra med egeninneboende livskraft. Avstånden kan man inte bortse ifrån, och det som oroarbefolkningen är väl att det blir för länga avstånd till en stor del av denservice som kommunerna skall ge. Det är en tålig befolkning vi har i inland.Den har fått hta till sig själv i de flesta fall. När den nu uttryckt sin viljaatt klara sig själv att den kan göra detta är det inget tvivel om hade manhoppats att regeringen skulle ha fattat ett beslut, där man medgivit entidsfrist för sammanläggningen eller helst omprövat hela frågan. är beslutetfattat och vi får här i enligt gällande regler inte kritisera dettamen väl framföra önskemål. Den bästa gåva och en gåva som skulle uppskattasvore en ändring av fattat beslut i sammanläggningsfrågan. Vad vi nu kan göra äratt uppmana regeringen att ändra sitt beslut. Samma önskemål som har finns även i Bjurholm.Förhållandena i är till sin karaktär rätt olika på så sättatt har tillgång till ett stort centrum inom rimligt avstånd. I denmån man behöver service utöver vad som kan erhållas på centralorten söker mansig till . Det är dock i mycket begränsad omfattning rhan behöver gåutanför den egna kommunen då det gäller efterfrågan på service. Någon påtagligfördel med en sammanläggning kan man knappast peka på, däremot riskerar man attnärservicen kan bli sämre. Det avstånd man kommer att få till den kommunalaservicen blir dock betydande, särskilt då från de mera perifera delarna avBjurholms kommun. Kommunen är livskraftig och där finns redan tillräckligtutrymme för de behov somkan uppstå. Handeln är väl utbyggd med god tillgång på specialbutiker, ochkommunen har fullt underlag för apotek och läkare. En sammanläggning med grannkommunen är meningslös för oss,säger , och man måste ha förståelse för deras synpunkter. Deväntar sig inga förbättringar genom sammanläggningen utan ser med oro på enkommunal service som erbjuds på längre avstånd än vad man tidigarehaft. De naturliga förbindelserna som Bjurholmsborna haft har gått åt annathåll än vad den nya kommunbildningen inriktar sig mot. har säkert allaförutsättningar att klara sig som självständig kommun , men nutvingas kommunen att sammanslås med annan kommun, trots att folkmeningen är denatt det varit lämpligt att stå på egna ben. Beslutet om sammanläggning ärfattat av regeringen och det är endast regeringen som kan ändra på detta. Vadvi kan göra är endast att kräva förståelse och respekt för den folkmening somkommit till uttryck. Känslan för bygden och vetskapen att man suveränt kanbesluta om angelägenheterna för den egna bygden är saker som är värda allrespekt, och man får hoppas att regeringen vill tillmötesgå önskemålen. Omnågon ändring av föreliggande beslut i sammanläggningsfrågan ej kanifrågakomma, så är det statsmakternas skyldighet att se till att både Doroteaoch får det stöd som behövs för att de skall utvecklas på sådant sättatt sysselsättningen inom respektive kommun tryggas och att den blivandekommunen får sådant stöd att den kan upprätthålla en lokal service av minstsamma standard som i den gamla kommunen. Den första delen av mitt anförande var en uppmaning attvisa förståelse för de kommuner som vi nu talar om, men den sista delen är ettkrav att det ges förutsättningar för att upprätthålla sysselsättningen och engod service i de berörda kommunerna, och . HerrNYGREN (s): I TV:s, radions och de flesta tidningarsredovisningar av vad sig. i tilldragit haver under de senaste dagarnahar litet utrymme funnits för att berätta om vad kommunalmän i och denfolkvalda i har givit regeringen för råd omkommunindelningen i södra . Låt mig helt kort få redovisanågra ställningstaganden ! anhöll dåvarande kommunalfullmäktigei i en skrivelse till att få indelningsfrågan omprövad.Länsstyrelsen, som saknade lekmannastyrelse, biföllframställningen. kunde planeringsgruppen vidlänsstyrelsen i i en promemoria redovisa tre tänkbara förslag tillblockbildningar. Innan ärendet gick till lekmannastyrelse föravgörande inbjöds ledande kommunalmän i till en träff kring promemorianpå landskansliet i . Av protokollet från den träffen framgår att stor enighetrådde bland ledande kommunalmän från , och social- demokraternaom ett samgående mellan , Äsele och alltså en till ytanmycket större kommunenhet än den nu aktuella. "Den indelningen är den bästa lösningen", sadecenterns ledande man i enligt protokoll vid träffen. "Prioriteringar av förstärker motivet för en sammanslagning avde tre kommunerna", ansåg ledande man. Med derekommendationerna gick frågan vidare till folkvalda. sammanträdde lekmannastyrelsen för attta ställning till kommunalmännens uttalade önskan om en annankommun-blocksindelning än den nu aktuella. I protokollet från det sammanträdet står kort och gott:"kommuns framställning föranleder ej någon ytterligare länsstyrelsensåtgärd." Beslutet var enhälligt. Med på sammanträdet och delaktiga i det beslutet var äradeledamöterna av i , , och RuneÅngström, , vilka nu motionerat i om denna kommunsammanläggning. Riksdagsledamöterna i och haralltså så sent som i sina uppdrag som ledamöterav i rekommenderat statsrådet ochregeringen att stå fast vid kommunindelningen . "Ätt vara folkpartist är att vara kluven", har det sagts. Tydligt äratt samma omdöme kan göras om centerpartister. Jag har största respekt för den oro somkommunalmän i har gjort sig till talesmän för. Vid denuppvaktning som man hade avtalat att få göra inför några regeringsledamöter hade man tänkt redovisa den uppfattningen. Man hade bl. a. avsett attframföra ett krav på att det nyskapande av arbetstillfällen genom industrietableringarsom ledande kommunalmän framgångsrikt arbetat även framgentskulle få helhjärtat stöd av regeringen. Man skulle ha ställt frågan tillstatsråden, om regeringen var beredd att även i fortsättningen aktivt medverkatill inte bara bevarandet av en bred allmän service utan även en fortsattindustriell utveckling i . hindrades man av känd anledning attfullgöra detta kommunstyrelsens uppdrag. Jag vill därför, fru talman, här fåförmedla den frågan till statsrådet . Låt mig också, fru talman, till regeringen och kammarensledamöter få redovisa kommunstyrelsens majoritets önskan om fortsatt kraftfulltsamhällsstöd för att fullgöra de senaste årens målmedvetna strävanden attutveckla . Det vore en olycka för om massmedia under någradagars hårdbevakning i kommunen skulle ha fått övriga att tro att intemålsättningen om nya utkomstmöjligheter värdet allt annat överskuggande för majoritet i . HerrLARSSON i (fp) kort genmäle; Jag skall fatta mig mycket kort. Jag vill barasäga till att vad som hänt på i för ett och etthalvt år sedan är av ringa intresse. Det som har intresse är vadmänniskorna i kommunerna vill. Det skall vi ta hänsyn till och inte enskildapersoners ställningstagandei en fråga. Jag tycker nog att när människor åker ned ifrånVästerbottens och demonstrerar på och sitter troget ochlyssnar till denna debatt för att kunna få ett grepp över hur en sådan härfråga behandlas, då skall man ta hänsyn till dessa människors insatser och intetill vad enskilda ledamöter i en länsstyrelse eventuellt sagt. i (c) kort genmäle: beskrev hur man på iUmeå genom en tjänstemannaskrivelse och en tjänstemannaplanering tydligenöverraskat kommunalmännen i som till en början accepterade ett störreoch mera omfattande förslag till kommunsammanläggning. Sedan började man fundera på saken i och villegå samman med i stället för med Äsele. Inför dessa alternativförordade jag tillsammans med i övrigt att det vorefördelaktigast med en sammanslagning med . Därefter har diskussionen gåttvidare i , liksom i . och ledamöterhar två gånger i gett statsrådet rådet att i denrådande situationen bevilja kommunen uppskov med sammanläggningen. Det är den lokala opinionen och de kommunalaförtroendemännens ställningstagande som jag tycker statsrådet borde tagitstörre hänsyn till. Det hade varit i överensstämmelse med god demokratiskordning. Mitt ställningstagande i den här frågan överensstämmer med iriksdagen och sammanfaller enligt vår mening med goda demokratiska traditioner. () kort genmäle: Här har sagt att man inteskall bry sig om vad säger. Jag nöjer mig med det som erinran påden punkten. Jag tycker svaret talar för sig självt. säger att kommunalmännen blev överraskade.Faktum är ju att har varit med om att avslå en enhälligbegäran ifrån kommunalmän inom , och socialdemokraterna iDorotea om en annan kommunblocksindelning än den nu aktuella. i (c) kort genmäle: Jag hoppas att kammaren uppmärksammat att. detvar fråga om en alternativ sammanslagning mellan respektive Äsele ellerVilhelmina och , ställde sig helt neutralt. ,som jag tillhör, förordade enhälligt Äsele. Det var då inte fråga om uppskov. Sedan har den kommunala aktivitetenökat i sammanläggningsfrågan och kommuninnevånarna har deltagit än mera aktivt.Vi har så kommit fram till situationen . Jag vill bara som svar på frågaom hur regeringen ser på framtid inom ramen för den nya kommunen Nr 50 slå fast att representeraren typ av orter i vår glesbygd, som vi Torsdaaenden redan i den regionalpolitiska propositionen ansåg det vara -9-9iiiars 1973 angeläget att slå vakt om när detgäller en fortsatt god service. -------------------- kanske under den debatt som förts intill varit mest oroad för den vissaKommunsam- rnissuppfattning, som kunde växa fram hos svenska folket, attDorotea manlaggningar yj. p yäg att bli en ort somskulle utplånas. Jag kan försäkra alla att medregeringens stöd och med stöd av de åtgärder, som ryms inom vårregionalpolitik, kommer även i fortsättningen att vara en ort med godservice i , som skall komma att ge underlag för bl. a. denindustriella utveckling, som människorna behöver för att kunna leva vidare isin bygd. i (c): Statsrådet kommenterade i ett inläggtidigare invånarnas önskemål i Riseberga. Jag vill nu bara helt kort konstateraatt i den pläderingen inte fanns ett enda argument som var relevant ihanteringen av Risebergas dispensansökan. 1 Riseberga handlar problemet inte omrika eller fattiga kommuner, det handlar inte om solidaritet eller brist påsolidaritet utan jag skulle vilja påstå att det är ett ganska unikt fall somnog hade varit möjligt att bevilja dispens för. Jag vågar påstå detta därföratt övriga kommundelar stod helt neutrala, något som också statsrådet fått vetai samband med uppvaktning från övriga kommundelar. Dessutom var det enförkrossande folkopinion som bad om denna fortsättning. Jag vill bara säga att detta hade varit ett utomordentligttillfälle att visa tolerans och hänsyn till människornas önskemål genom attbevilja dispens och - vågar jag påstå utan några prejudicerande följdverkningar. Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen av m, fl,, och förklarades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller civilutskottetshemställan i betänkandet nr 6 punkten 2 röstar ja, den det ej vill röstar nej.Vinner nej har kammaren bifallit reservationen av m, fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Ja - 150Nej - 135 Avstår 2 . På förslag av fru andre vicetalmannen beslöt kammaren uppskjuta behandhngen av återstående på dagensföredragningslista upptagna ärenden tiU . §10Interpellation nr 62 ang. fisketerritorium Ordetlämnades på begäran till HerrCARLSSON i (c), som yttrade: har med verkan från den 1 september1972 fastställt sitt fisketerritorium . vargränsen 12 tiautiska mil. Endast ett fåtal länder har ansett sig kunnaacceptera denna åtgärd. På andra håll har man på folkrättslig grund ifrågasattmöjligheten för att utvidga fiskegränsen på sätt som skett. Särskiltberörda stater har ställt sig direkt avvisande till åtgärden. Det böremellertid uppmärksammas att ett flertal länder, bl. a. i ,fastställt gränsen för sitt fisketerritorium betydligt längre ut än nugjort. Därför är det osäkert vad som skall anses gälla ur folkrättsligsynpunkt.