prot · FW09100 · 1973-12-31 00:00:00 — För att illustrera vad bortfallet av bidragsdelen ochreduktionen av studiemedel mot inkomsten betyder vUl jag här lämna ett exempel.Det gäller en ensamstående 30-årig person med barn. Personen arbetar deltid ochhar en bruttoinkomst pä samt studerar förgrundskolekompetens. har denna person studiebidrag pä I 575kronor , alltså . Men enligt denproposition vi nu behandlar, propositionen 63, utgår inte bidragsdelen tUldeltidsstuderande, som jag tidigare nämnt, och den saken har tagits upp ireservationen 3. Däremot kan personen erhålla återbetalningspliktigtstudiemedel, som reduceras i förhållande till inkomsten, och personen kan ävenerhåUa återbetalningspliktigt barntUlägg, som också reduceras i förhållandetill inkomsten. Jag viU nämna ytterligare en sak beträffande devuxenstuderande. Studiemedel kan inte utgå till studerande som är äldre än 45är om inte särskilda skäl föreligger. hadeföreslagit att det inte skaU finnas en sådan särbestämmelse för äldrestuderande i gymnasieskola och andra skolformer där studiehjälp tidigareutgått. Likaså föreslog CSN att de som vid överförandet tUl studiemedelssystemetpåbörjat sin utbildning och är skaU fä fortsätta sin utbUdning medstudiemedel. Statsrådet har endast tiUstyrkt det sistnämnda förslaget,och det vore intressant att få en motivering för denna åldersgräns, ochgivetvis vore det intressant att höra om statsrådet är beredd att omprövaåldersgränsen. TUl sist, herr talman, vUl jag påpeka att utskottet isamband med behandlingen av propositionen 63 har tagit upp en motion av någraenskUda folkpartister, som tUlsammans med mig föreslår ändringar beträffandestudiestödet till utländska studerande. Jag avser motionen 1127 är 1973.Förslagen i motionen avser reglerna för beviljande av studiestöd tiU utländskastudenter och är i korthet följande: Vi anser att kravet på vistelse och förvärvsarbete iSverige bör sänkas från två till för andra utlänningar än flyktingar ochdärmed jämstäUda, som är undantagna från karenstidsregeln. Det andra kravet är att hemarbetet skall jämställas medförvärvsarbete oberoende av om barn finns i hemmet eUer ej. Dessa krav har varit föremål för kammarens behandlingunder , och jag ber därför bara att få hänvisa tUl de motiveringarsom finns i motionen och i reservationen 21, som är fogad till utskottetsbetänkande. Jag skullekunna göra en längre utläggning i detta avseende också, men 21 jag anseratt jag bör inskränka mig till att hänvisa tUl reservationen och motionen. i (m): Jag förmodar att en stor del av kammarensärade ledamöter har läst memoarer. De har faktiskt på en punkten anknytning tUl det vi diskuterar. I ett kapitel där berättar om gamla tiders växelrytteri bland studenterna ett system som i dagkanske för många framstår i en romantisk dager men, som påpekar,naturligtvis var ett stort slöseri med arbetstid och resurser. "Det måste ha varit ett helt vansinnigt slöseri meddyrbar ungdomstid, att en mängd ungdomar finansierade sitt uppehälle i pådetta sätt. Det var naturligtvis också ett våldsamt slöseri med allmänna medel.Här byggde samhället universitet och institutioner och anskaffade lärare. Mende utnyttjades dåligt, sä länge som många av de begåvade studenterna fickanvända stor del av sin begåvning tUl att försöka få folk att skriva på derasväxlar. Därför var en av mina första insatser i svensk politik att genomförastatsgaranti tiU akademikerlånen, en åtgärd som både stabUi-serade studenternasekonomi och skapade stora vinningar för samhället." har vi ett studiemedelssystem somär behäftat med så mänga brister och felaktigheter att av destuderande vill använda det. Studenterna behöver icke skriva pä växlarsom pä men måste på olika sätt genom extraarbete och liknande försöka få ihop sä mycket pengar att de kan föra en dräglig tiUvaro understudietiden eller för att över huvud taget kunna studera. Också detta måstenaturligtvis vara ett slöseri med både studenternas och samhällets tid ochresurser. För den som följt utveckhngen pä detta område råder det inget tvivelom att vi i vissa avseenden har fått en hten, hten återgång till forna tidersväxelrytteri vad beträffar strävan att finansiera studierna, även om formernaskiljer sig jämfört med . Det är särskilt tvä saker som intresserar och som blivitutsatta för kritik i det nuvarande studiemedelssystemet. Det är delsstudiemedlens totala belopp, dels reglerna för återbetalning. Det är, herrtalman, ingen tvekan om att det är just på dessa två punkter som studenterna med fog, tycker jag - är missnöjda, och det är just på dessa två punkter som desärskilt noga följt debatten . Det nuvarande systemet ärpsykologis! Jag tänker dä inte minst påindexläne-systemet. Man kan naturligtvis säga att systemet inte är så gammalt,att vi får ge oss tiU tåls, pröva oss fram och vinna erfarenheter. Men, herrtalman, det är nu inne pä åttonde året, och det har alltså funnits möjligheteratt göra korrigeringar, och gäng pä gäng har det i denna kammare och viduniversiteten framförts både krav och konstruktiva förslag i den riktningen.Studenterna ser sina skulder öka undan för undan. Många upplever det somlika fördelaktigt att ta ett vanligt banklån, och, som sagt, avstudenterna utnyttjar systemet, vilket väl rimhgtvis inte kan vara någotsärskilt gott betyg. Här måstereformer komma tUl stånd. Vi har ett växande studentantal. Ingentvekan råder om att även en stor del av ungdomen kommer att gåvidare till postgymnasiala studier, och bara detta tycker jag borde vara entankeställare. Jag skulle vilja fråga utskottsmajoriteten om man verkligentycker att de studiemedel som utgår är avpassade tUl levnadskostnadsnivänför studenterna; pä detta område löser propositionen inte några problem utande kommer att kvarstå. Utskottsmajo-rieten vill visserligen att vi skall utredafrågan vidare, men den kommer då alltså att skjutas . Ytterligarereformer måste alltså tUl, men de måste tUl ganska snabbt. Personligen tycker jag att det är mycket olyckligt attbidragsdelen undan för undan urholkats. Det är ett rättvisekrav att den säsnabbt som det praktiskt är möjligt förs upp till den ursprungliga nivån. Jagskall inte utveckla dessa ting ytterligare min partikamrat, ,kommer något senare i debatten att ta upp just denna fråga. Det finns som sagt ett missnöje blandstudenterna. Man kan naturligtvis tycka att denna grupp har fått många av sinakrav tUlgodosedda och att detta ingalunda är en grupp som i detta samhällebefinner sig i nägot särskilt ogynnsamt läge jämfört med andra grupper. Sådanajämförande resonemang kan man alltid föra. Men jag tycker ändå att det hggermycket i just resonemang i memoarerna att ett olyckligt utformatstudiemedelssystem är kostsamt både för de enskilda och för samhäUet. Därförtror jag att många studenter har blivit väldigt besvikna på den proposition somvi behandlar i det här betänkandet, propositionen 1973:63, eftersom den baragör justeringar inom det nuvarande systemets ram och trots en mångårig kritikvill skjuta viktiga avgöranden . Den ger inte heller någraegentliga indikationer på i vilken riktning vi skall söka lösningarna. Representanter för mitt parti kommer någotsenare i debatten att utveckla en del av de reservationer som moderata samhngspartieti utskottet är med på. Jag skall därför sluta här för att icke i onödanförlänga debatten. Jag viU, herr talman, yrka bifall tUl reservationerna 2,4, 6, 12, 15, 18 och 20, som är fogade tUl socialförsäkringsutskottetsbetänkande nr 17. (vpk): 1 socialförsäkringsutskottets betänkande nr17 behandlas tre motioner frän kommunisterna: motionen 1908angående skolväsendets organisation i glesbygd, motionen 1136 angåendeinförande av studielön en motion som väcktes - och slutligen motionen 1730 angåendestudiesocialt stöd, som har inlämnats med anledning av propositionen 63. Vi vet alla att allt fler människor i vårtland berörs av någon form av utbildning utöver liksom vi vet attutbildningen utgör en av de verkhgt stora posterna i budgeten. Detta får dockmte förleda oss att tro att alla möjligheter står öppna för hela det svenskafolket att skaffa sig utbildning. Om vi granskar verkligheten, finner vi snartatt den bUden inte stämmer. Exempelvis har satsningen pä vuxenutbUdning interesulterat i att vi verkligen lyckas nå de människor Nr 100 som har det största utbUdningsbehovet, och i fråga om den högre Fredaeenden utbildningen består alltjämt den sociala snedrekryteringen. 25 maj1973 klassens andel av dem som genomgårhögskoleutbildning är skrämmande låg;det bevisar undersökningar som har gjorts. I U 68 :s delbetänkande redovisas att t. ex. när detgäller manliga studerande som har nyinskrivits inom agronom-, apotekar-,civilekonom-, civiUngenjörs-, jurist-, jägmästare-, läkare-, tandläkare- ochveterinämt-bUdning har andelen frän socialgrupp 1 ökat rätt betydligt, nämhgenfrån tUl vid dess slut. Andelenstuderande från socialgrupp 3 har snarare förhållit sig . Sammautredning visar också att av ungdomarna frän socialgrupp 1 söker sigtill gymnasieutbildning, medan av ungdomarna ur socialgrupp3 gör detta. måste därför en lång rad av åtgärder sättas in föratt åstadkomma en bättre tingens ordning. En av orsakema till denna socialasnedvridning är det studiesociala systemets utformning. Det är förenat med storskuldsättning att bedriva studier vid utbildningsvägar med ett par tre årsutbildningstid. Ungdomarna från arbetarhemmen kan av detta skäl väja för attbörja sin utbildning vid sådana utbildningslinjer. De stora studieskuldema ochsvårigheterna att klara uppehället drabbar främst destuderande frän arbetarhemmen. De måste antingen leva mycket knappt ellerförvärvsarbeta vid sidan om studierna om det nu gär att fä någotförvärvsarbete. Det studiesociala stödets utformning påverkar aUtså val avstudievägar och leder tUl att befästa och förstärka den sociala klasskiktningentUl utbUdningar som är länga, sammanhåUna och mer kvalificerade. Men givetvishar den sociala snedrekryteringen också andra orsaker, det är vi vUliga atterkänna, såsom studietradition, olikheter i läsvanor, yrkesinriktningstraditionosv. Men kan väl ingen förneka att de studiesociala frågorna spelar enmycket viktig roll. Enligt vår uppfattning mäste man för att pä ett radikaltsätt bryta denna sociala snedrekrytering få en helt ny grundsyn på destudiesociala frågorna. Riktmärket måste vara att införa studielön. Den fråganhar vi utförligt tagit upp i vår motion 1136, där vi har krävt en utredningrörande införande av studielön, 1 dettasammanhang ber jag att fä yrka bifaU tUl reservationen 22, Också studier är en produktiv insats. När en människastuderar och utvecklar sina kunskaper bidrar hon inte bara tUl sin egenpersonlighets utveckhng utan också tUl att höja samhällets produktivkraft givetvis förutsatt att hon studerar i ett samhäUe som kan garantera hennearbete. Studier är alltså nyttiga. Detta är ytterligare ett argument förinförande av studielön. försöker man konstruera upp en intressemotsättningmeUan de arbetande och de som studerar. Man hänvisar då tUl bl, a, studiefinansie ringen. De arbetande betalar de studerandes studier, säger man, och studiebidragen gär på skatterna. Detta är riktigt. Men studierna kan bli tUl nytta för hela det arbetande folket. De arbetande betalar genom sitt arbete också kapitalistklassens inkomster och miljonärsfruarnas lyxkon- 24 sumtion, men dessa kommer i allafall inte de arbetande till godo. Den övervägande delen av de studerande, de många som intedrivs av Nr 100 snöd karriärism eller av ambitioner att fä sädana poster isamhället där de Fredaeen den kan sätta sig på de arbetande, har på en radområden gemensamma 25 mai 1973 intressen med de arbetande. Det gäller inteminst pä de sociala och ekonomiska områdena. De studerande liksom de arbetandedrabbas av höghyrespolitiken, av hyresutplundringen. De studerande liksom dearbetande drabbas också av de höga livsmedelspriserna, de höga indirektaskatterna, momsen pä maten osv. De studerande liksom de arbetande drabbas avbristen på samhäUets barntUlsyn, Ja, det finns många frågor som förenar destuderandes intressen med de arbetandes. Innan utredning om studielön har gjorts och innan vi harbeslutat införa studielön måste vi enligt värt sätt att se förbättra detnuvarande studiesociala stödet pä flera punkter, I vär motion 1730, väckt medanledning av propositionen 63, har vi bl, a, krävt höjning av studiemedlen, Ipropositionen föresläs att maximibeloppet för studiemedel skaU utgå oförändratmed av basbeloppet per läsår. Däremot har studiemedelsutredningenliksom vi och flera andra ledmöter här i kammaren ansett att detta är klartotiUräckligt och föreslagit en höjning tUl av basbeloppet.Naturligtvis är inte heller detta tUlräckligt enligt vär uppfattning utan börframdeles höjas, I dettasammanhang ber jag att fä yrka bifaU till reservationen I, Studiemedlens bidragsdel utgjorde när studiemedleninfördes av studiemedelsbeloppet. Denna del är inte som denäterbetalningspliktiga delen indexreglerad. Detta har inneburit att justbidragsdelen är frän är har urholkats i stället för att öka. Bidragsdelen kanoch bör enligt vår uppfattning användas som ett medel att successivt införastudielön, och en första åtgärd mäste i detta sammanhang vara att återstäUabidragen till de ursprungliga och även låta denna del bli indexreglerad. Förutom att detta krav finns i vär motion 1763 påyrkasdenna ökning av studiebidragsdelen i motionerna-1162 och 1729, Jag ber i dettasammanhang att få yrka bifall till reservationen 16. Barntillägget inom det nuvarande studiemedelssystemet av basbeloppet, och dessa bidrag utgår i form av återbetalningsskyldigastudiemedel. Enligt vär uppfattning skaU samhället överta en allt större del avbarnkostnaderna. Barntillägget bör därför utgå i form av ickeäterbetalningspliktiga studiemedel. Att de studerande har barn skall intebehöva innebära förhöjd skuldsättning. Utskottet säger att om detta krav skulle tillgodoses,skulle de studerande gynnas i förhåUande tUl andra grupper i samhäUet på ettsätt som inte är motiverat. Denna uppfattning måste vara felaktig, sä längestudiemedel utgår med så låga belopp som . En annan syn voremöjlig, ifaU man hade studielön. Då skulle givetvis inte studielönens storlekbestämmas av det antal barn studerande har lika litet som andra löner utgårefter familjens barnantal. Jag ber att få yrka bifall tiU reservationen 5. I dettasammanhang ber jag också att få yrka bifall till reservationen 19, där vi harkrävt en höjning av barntillägget. Dagensvuxenstuderande skall nu överföras till studiemedelssystemet. Nr 100 Propositionen föreslår att dedeltidsstuderande vid kommunala vuxenut- Fredaeenden bUdningsanstalter endast skallerhålla den återbetalningspliktiga delen av 25 mai1973 studiemedlen, under det att deltidsstuderande vid universitet och ----- ;-------------- högskolor hksom tidigare skall få även bidragsrnedel. Studiesocialt gj gj. orimlig skillnad enUgt värt sätt att se. studiehjälpsnämndenär av samma uppfattning och har i en skrivelse av den 29 november 1972föreslagit att också de deltidsstuderande vid vuxenutbildning börerhålla studiemedel i form av såväl bidrag som äterbetalningsphktigastudiemedel. Samtliga studerande skaU givetvis ha samma villkor när det gällerstudiemedel. VUlkoren skall inte vara avhängiga studieformen. Det är enrättvisefråga som kan och bör lösas utan ytterligare utredningar.Jag ber att få yrka bifall tUl reservationen 3. Vidöverförandet av vuxenstuderande tUl studiemedelssystemet aktuahseras ocksåfrågan om avskrivning av studiemedel. De vuxenstuderande som i botten harendast folkskola kommer huvudsakligen från arbetarhem. Även om det finnsen formeU möjlighet är det dock oftast praktiskt omöjligt att för dennakategori vuxenstuderande, som saknar , gmndskole- eller gymnasiekompetens,börja studera vid universitet eller högskolor. Vi anser därför att dennagrundläggande utbildning, som alla våra ungdomar får , inte skall tvinga devuxenstuderande att skuldsätta sig ytterligare. Med det nya systemet försvinnerför dessa studerandekategorier framtida möjlighet till avskrivning av deskulder som de tvingas dra pä sig just för att få en grundutbUdning. Dettainnebär en försämring för de vuxenstuderande som inte kan accepteras. Jag beratt få yrka bifall tUl reservationen 14. Frågan om fria hemresor för våra gymnasiestuderande är ettproblem som har diskuterats tidigare, men det är nu verkligen dags att bringaden till sin lösning. I glesbygdsutredningens betänkande UtbUdning i glesbygdtar man upp problem som hänger samman med de långa restider som en del av degymnasiestuderande kan fä. Alla kan dessutom inte räkna med dagliga hemresorfrån gymnasieorten, utan alltför långa avstånd tvingar dem att varainackorderade på gymnasieorten. Enligt utredningen är dock detta framför alltfallet i Norrlandslänen och . I dessa delar av vårt land handlar det om rätt mängastuderande. Man räknar således med att mellan 35 000 och 40 000 elever igymnasiala skolor är inackorderade på den ort där de går iskola. Vid vissa gymnasieskolor i skogslänens inland uppgår de inackorderadetill av eleverna: i , iVästerbottens inland och i . Vi har i vär motion 1908 betonat att det är av vikt urundervisnings synpunkt att eleverna har största möjliga kontakt med hemmet, att det är bra för det psykologiska välbefinnandet och att hemresemöjligheter därför måste garanteras. utgår ett inackorderingstillägg med . Propositionen föreslår en höjning till 150, Detta är positivt, men vi anser att det är otillräckligt och har därför ställt förslag om att beslutar att införa fria hemresor en gäng för gymnasieelever som mäste inackorderas på gymnasieorten, 2" Detta krav har vi framfört ireservationen I 1, Också frän borgerligt häll har man ställt i stort sett sammakrav i Nr 100 reservationen 10, och eftersom vi anser att det här är enmycket viktig predaeen den sak, som mäste ha största möjliga opinion bakomsig och genomföras snabbt, vill jag meddela att vi därför frän vpk ansluter oss till------- reservationen10 som i sak innehåller samma krav som reservationen 11, Studiesocialt Vi hoppas därmed få stöd för denna reservation av majoriteten i 'O" . De reservationer jag nu yrkat bifall tiU tarupp en del av de krav som måste ställas och en del av de problem sommäste lösas för att förbättra det föreslagna studiesociala stödet enligtregeringens proposition nr 63, En mycket bred samling av politiskaungdomsorganisationer och elevförbund har i ett uttalande tUl riksdagensledamöter ställt sig bakom just dessa krav. Dessa organisationer representerarmycket breda skikt av den svenska ungdomen. Där finns bl. a. de pohtiskaungdomsförbunden: Kommunistisk ungdom. samt dessutom även Kristendemokratisk ungdom. Fria moderata studentförbundet och Clarté. Ställde sigpartierna bakom samma ståndpunkter som ungdomsförbunden skulle det finnas enmajoritet i för att genomföra dessa krav. Vi noterar med tUlfredsstäUelse den breda uppslutningenbakom de krav vi fört fram. Det borde lända ledamöter tiUeftertanke. Dessa förbättringar på det studiesociala området är nödvändiga. Fröken (): Underlaget för den proposition som vi nu harunder behandling är främst det principbeslut tog föregående år ochden tekniska översyn som centrala studiehjälpsnämnden har gjort med anledningav detta riksdagsbeslut. Detta beslut innebar att man skulle överföra allaäldre elever till studiemedelssystemet. Det primära i föreliggande förslag är dels den tekniskautformningen av innehållet i föregående års beslut, dels en ny studiestödslagdär bäde studiehjälpen och studiemedlen sammanförts i en lagstiftning. Denna lag omspänner ett vitt fält av stödnornier tillstuderande i olika åldrar och inom olika studieformer. Ur den aspekten är detkanske naturligt att propositionen väckt motionslustan hos ledamöter.Mängden av reservationer ger ju också belägg för att det sociala studiestödetär variationsrikt och inbjuder till mänga överbud från oppositionen. Trotsdetta är det mesta här gammal halm som tröskats och många gångertidigare. Mot bakgrunden av detta kan man tycka att argumenten är uttömda. JagvUl i alla fall anföra skälen för utskottsmajoritetens ställning pä de punkterdär reservation föreligger. Tyvärr, herr talman, tillåter inte den tid jag har begärtför anförandet här att jag går in på de olika synpunkter som framförts angåendestudiestödet i dess helhet samt andra principiella synpunkter. Jag viU bemödamig om att försöka hålla mig inom den tid som jag har anmält mig för. Därförkommer jag att strikt häUa mig till de punkter där reservation föreligger. ReservationernaI och 2 samt 15, 16 och 17 reser krav pä dels höjning 27 avstudiemedelsbeloppet, dels förändring av den återbetalningsfria delen inomstudiemedlen. och även kommunisterna har juföreslagit, och även med lagtext i sin reservation begärt, en höjning från 140procent tUl I av basbeloppet. En sådan uppräkning skulle innebära enökad kostnad på drygt 100 mUjoner kronor. Utskottet, som vill anknyta till enmera samlad bild av olika stödformer och de ekonomiska möjligheter vi har tUlförstärkningar i stort, avstyrker förslaget. och moderaternaspropåer om en utvidgning av studiemedelsutrednings uppdrag samt enförstärkning av det parlamentariska inslaget i utredningen avvisar utskottetmot bakgrunden av de utredningar som pågår och som har att ta stäUning tillstudiestödets framtida utformning. Jag är förvånad över fröken kritik av tidigaretillsatta utredningar som hon har långt gående förslag om nyautredningar på det här området. Beträffande det s. k. studiebidraget som ju är en del avde och är äterbetalningsfritt återkommer, som vi hört här, detgamla kravet på en höjning av beloppet och en indexreglering av detsamma. Ettåterförande av detta belopp tUl nivå skulle medföra en kostnad pä 88miljoner kronor. Moderater och folkpartister begär trots detta i en reservationbåde en uppräkning av denna del av studiemedlen tUl av basbeloppetoch en indexreglering av beloppet i fortsättningen. ger man dennågot häpnadsväckande upplysningen att dessa förslag inte innebär någon ökningav studiestödets budget. Visserligen kommer inte verkningarna förrän i sambandmed återbetalningen, men samma reservanter önskar i en annan reservation skall ge alla studerande som inte tUlgodoräknat sig avbasbeloppet avskrivning pä studieskulden. Och dessa förslag tillsammans mästeju öka kostnaderna såväl som pä läng sikt. Det är i första hand 88miljoner kronor. Och vad avskrivningsprojektet kommer att kosta är svårt attsäga därför att man har ingen aning om hur mänga som kan komma medkompensationskrav. Men att det blir pengar och mycket pengar det kan manförutsätta. gär för sin del försiktigare fram. Man godtar dennuvarande nivån för den avgiftsfria delen men beställer en indexreglering avden i fortsättningen. kommunisterna ser en gradvis höjning som en etapp på vägen tiU den studielön som partiet eftersträvar ochsom sä vältaligt har pläderat för här. Man har också en reservationmed begäran om utredning av frågan om en framtida studielön. Eftersom bidragsdelen ligger inom ramen för de 140procenten åstadkommer man nu icke någon ökning av studiemedlen för denstuderande även om man höjer den avgiftsfria delen. Det är ju först vidåterbetalningen som detta kommer att ha återverkningar för den studerande.Genom att det är en fråga som ligger inom återbetalningssystemet har utskotteti stort kommit fram till att den hör hemma i det komplex somåterbetalningsreglema utgör. Det förefaller som om denna fråga bör tas upp isamband med framtida åtgärder på återbetalningsområdet och lämpligen tordeblir föremål för prövning inom den departe- mentsgruppsom nu sysslar med dessa frågor. Beträffande vad som anförs i reservationerna 7 och 8 angående Predaeen den återbetalningen hänvisar utskottet tUl den översyn som pågår på 2'; rnn\ 1073 departementsplanet.Departementet har ju tillsatt en grupp med uppdrag att göra en översyn aväterbetalningsreglerna, och utskottsmajoriteten anser att så länge denna grupparbetar har inte anledning att nu ta något initiativ. Till studiemedlen är också knutet barntUlägg.