prot · FW09100 · 1973-12-31 00:00:00 — Dåkan det bli intressant för och andra att lägga motsägandeyttranden från dessa granskare i läroboksnämndens mun. Nämnden svarar för besluten och för de motiveringar som finns införda i nämndens beslut. Ätt ge granskarna samma ställning som 82 nämnden och anse att vad de sägerockså är nämndens mening, det är ungefärsom att påstå att vad säger är vad uttalar. HerrBERNDTSON i (vpk): Jag lyssnade med intresse på om könsrollerna. Det finns i läroböckerna många exempel på en skevframställning pä detta område. I historia för årskurs 9 i läser mant. ex. beträffande könsrollerna att det är svårt att säga i vilken grad verkligdiskriminering av kvinnorna fortfarande förekommer inom yrkesliv och politik.Det är icke en sanningsenlig beskrivning; det är inte svårt att se dendiskrimineringen. Man försöker alltså släta över verkligheten. På bilder visarman kvinnans roll i olika länder: grovarbetare i , brud i ,skönhetmiss i , soldat i osv. Det måste vara mycket kränkande förde ambitiösa och medvetna kvinnorna i värt land att man framställer deras rollsom enbart brudens roll. Jag skulle å andra sidan vilja säga att det inte ser sähopplöst ut i utskottsbetänkandet i dessa frågor. 1 reservation 4 yrkasnämligen att lärare, elever och representanter för fackliga och pohtiskaorganisationer skall ingå i . Därmed borde det finnas en vissgaranti för att också könsrollsgranskningen får en annan plats. Jag skullevilja föreslå att stödja reservation 4. Jag tvingas säga ett par ord tiU på denna punkt är starkt kritisk mot utskottets av dess maskulina dominanspräglade uttalande. Det finns inte ett ord i utbildningsutskottets uttalandesom försvarar vad kritiserar i läromedlen. Det finns heller inteett ord om att det inte förekommer en bristande balans i bedömningen avförhållandena meUan män och kvinnor. Men vi godkänner propositionen pä dennapunkt. TUlåt mig, herr talman, att ur propositionen citera följande rader;"Objektivitetsgranskningen bör således innefatta en granskning av att vadsom sägs i läromedlen inte strider mot intentionema i målen och riktlinjernavad gäller t. ex. jämställdhet mellan män och kvinnor, samhörighet, sohdaritetoch medansvar." En sådan granskning av läromedlen föreslås alltså, ochdetta ansluter sig utskottet tUl. I den motion som talarom yrkas att vi skall begära att det i den nämnd som skall tUlsättas skall ingåsärskilt sakkunniga i könsrollsfrågor. Vi har i utbildningsutskottet interiktigt kunnat veta vad det är för personer man då skulle plocka upp. Det krävskanske en bättre definition pä vem av oss som kan förutsättas vara sakkunnig ikönsroUsfrågor. Att peka ut en speciell sakkunskap har vi alltså bedömt varaomöjligt. Men att en objektivitetsgranskning skaU ta upp det mycket allvarligaproblem som talar om betraktar utbildningsutskottet somfiUlständigt självklart. FruSUNDBERG (m): i hade helt rätt,1 mitt manuskript står det: '"I en annons citerar statens läroboksnämnds granskare---- ,"Givetvis skall granskarna, liksom nämnden, ha rätt att tycka vadman vill, men vad jag vill betona i mitt anförande var inte yttrandet somsådant utan det märkvärdiga i att förlaget använde yttrandet som ettförsäljningsargument. FruÄSBRINK (s); Jag vUl mot invända att jag imitt anförande framhöll att det också är det man inte tar med som skaparmönstren. Detta gäller i hög grad om både vad sade och vadutskottet har anfört, nämligen det man inte har sagt därför att man inte ärmedveten om tyngden hos detta problem! Ätt säga att vi inte skulle ha med någonsom är särskilt kvalificerad för denna granskningsuppgift visar oförståelseninför problemet; i när man diskuterar eventuell könskvoteringtill förmån turvis för män och turvis för kvinnor för att få jämvikt är det ettohållbart resonemang. Och så tittar ut över de fåtaliga herrarnaoch undrar: Vem av oss kan tänkas vara sakkunnig? Men det finns utanför detta hus faktiskt också kvinnor somhar forskat i detta - det är ju, som vet, de undertryckta somalltid måste kämpa för sin existens. Vi har t, ex, en hedersdoktor i detta ämnei värt land - som kan det här ämnet pä sina fem fmgrar. Jag vetinte om man har frågat henne. Vi har många yngre forskare också, bäde manligaoch kvinnliga, som har börjat uppmärksamma könsroUsfrågorna därför att deinsett, att det inte räcker med bara allmän välvilja; det måste också finnas enabsolut sakkunskap för att vi skall kunna bryta den manliga dominansen på dethär området. Överläggningen var härmed slutad, Propositioner gavs på bifaU tUl 1 :o) utskottets hemställan,2:o) reservationen nr 1 b av m, fl, samt 3;o) reservationen nr 1 a av i , och förklarades den förstnämnda propositionen vara med övervägandeja besvarad. Då begärde votering upptogs för bestämmande avkontrapropositionen ånyo de båda återstående propositionerna, av vilka denunder 2:o) angivna förklarades ha flertalets mening för sig. Sedan herrBerndtson i begärt votering beträffande kontrapropositionen upplästesoch godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren till kontraproposition ihuvudvoteringen angåendeutbildningsutskottets hemställan i betänkandet nr 28 punkten 1 antarreservationen nr 1 b av m, fl, röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nej har kammaren till kontraproposition i nämnda votering antagit reservationen nr I a av iLinköping, Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dä iLinköping begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Dennaomröstning gav följande resultat: I enlighet härmed blev följande voteringsproposition uppläst och Nr 100 S°'*''"'*- den Den som viU att kammaren bifaller utbUdningsutskottets hemställan i-------------- betänkandetnr 28 punkten 1 röstar ja. den detej vill röstar nej, läromedelsområdet Vinner nej har kammaren bifallit reservationen nr I b avherr m, fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. Propositioner gavs pä bifall tiU dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 2 av och , ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan fruSundberg begärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vUl att kammaren bifaller utbildningsutskottetshemställan i betänkandetnr 28 punkten 5 röstar ja, den det ejvUl röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 2 av Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåfru begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 3 av m. fl., och förklaradesden förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Samhällsinsatser på lärom edelsområdet Den somvUl att kammaren bifaUer utbildningsutskottets hemställan i betänkandetnr 28 punkten 6 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifaUit reservationen nr 3 av m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat; Utskottets hemställan bifölls. Propositioner gavs på bifall tiU dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 4 av i , ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr i begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vUl att kammaren bifaller utbildningsutskottetshemställan i betänkandetnr 28 punkten 8 röstar ja, den det ejvUl röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 4 av i Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr i begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat; Ja - 262 . Nej - 15 Avstår - 4 Propositioner gavs pä bifall tUl dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 5 av m. fl, och förklarades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Kammaren biföU vad utskottet i dessa punkter hemställt. Propositioner gavs på bifall tUl 1 :o) utskottets hemställan, 2:o) reservationen nr 6 a av herrar och samt 3 :o) reservationennr 6 b av och , och förklarades den förstnämndapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Dä begärdevotering upptogs för bestämmande av kontrapropositionen ånyo de båda återståendepropositionerna, av vilka den under 2:o) angivna förklarades ha flertaletsmening för sig. Sedan begärt votering beträffandekontrapropositionen upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Skolväsendets organisation i glesbygd m. m. Den som vUl att kammaren tUl kontraproposition ihuvudvoteringen angåendeutbUdningsutskottets hemställan i betänkandet nr 28 punkten 14 antarreservationen nr 6 a av herrar och röstar den det ejvill röstar nej. Vinner nej har kammaren till kontraproposition i nämnda votering antagitreservationen nr 6 b av och . Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåfru begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: I enlighet härmed blev följandevoteringsproposition uppläst och godkänd: Den som vill att kammaren bifaller utbUdningsutskottetshemstäUan i betänkandetnr 28 punkten 14 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifalHt reservationen nr 6 a av herrar Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Däherr begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Kammarenbiföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. § 7Skolväsendets organisation i glesbygd m. m. Föredrogs utbildningsutskottetsbetänkande nr 29 i anledning av propositionen 1973:77 angående skolväsendetsorganisation i glesbygd m. m. jämte motioner. Skolväsendets organisation i glesbygd m. m. I propositionen 1973:77 hade Kungl. Maj:t, underåberopande av utdrag av statsrådsprotokollet över utbildningsärenden för den 9mars 1973, föreslagit att godkänna vad som i propositionen förordatsi fräga om skolväsendets organisation i glesbygd jämte alternativorganisationsmodell för gymnasieskolan och om engelskspråkig gym..asialutbUdning anordnad av . Beträffande propositionenshuvudsakliga innehåll anfördes bl. a. följande: "I propositionen anges vissa allmänna riktlinjer förbedömningen av skolväsendet i glesbygder med vikande elevunderlag. Engarantiregel för tUlval föreslås för högstadieskolor med en klass per årskursliksom möjlighet att samordna resurstimmarna för hela högstadiet, när dettastadium omfattar en eller tvä klasser per årskurs. Försöksverksamheten med s.k. ärskurslösa högstadier föreslås fortsätta i syfte att få underlag för enB-timplan för mindre högstadieskolor. Möjligheterna till timplanejämkningarpreciseras för att möjliggöra bättre samordning mellan skolskjutstider ochlästider. För gymnasieskolan föresläs försök med en alternativorganisations-modeU, särskild samordnad gymnasieskola, för orter rried ettelevunderlag av ca 300 l6-äringar. Försöksverksamhet med samordning avkorrespondensundervisning pä gymnasial nivå och den särskilda gymnasialaundervisningen i glesbygd föreslås i syfte att finna en gemensam form för dengymnasiala utbildningen i glesbygd." I detta sammanhang hade behandlats dels de vid början väckta motionerna 1973:306 av herrar ()och i (fp) vari hemställts att hos Kungl. 1. att Kungl.Maj:t bemyndigade länsskolnämnd att medge bibehållandet av klasstyper ochlärartjänster i glesbygdsskolor i enlighet med vad som anförts i motionen, 2. att Kungl.Maj:t bemyndigade länsskolnämnd att tilldela s. k. avvikande klasstyper iglesbygdsskolor specieUa resurstimmar för att vissa ogynnsammaundervisningssituationer skulle kunna elimineras, 1973 :l 258 av i m. fl. (c), 1973:1271 av m. fl. (c). 1973:1275 av m.fl. (vpk) vari hemställts att skulle 1. som sin meningge tiU känna vad som i motionen anförts rörande skolor i glesbygder, 2. hos regeringenanhålla om förslag till åtgärder i syfte att ekonomiskt möjliggöra förkommunerna att bevara skolor i glesbygd. dels de ianledning av propositionen 1973:77 väckta motionerna 1973:1908 av m. fl. (vpk) i vad avsåghemställan 1. att riksdagenhos regeringen begärde inrättandet av ett särskilt statsstöd som borde kunnautgå tUl kommunerna för bibehållande av nedläggningshotade skolor i enlighet medvad som anförts i motionen, 2. att riksdagenuttalade sig för att de lokala skolmyndigheterna som alternativ tillskolindragning alltid först borde undersöka möjligheten av att gä in förB-formen, 3. att riksdagenbeslutade att staten redan nu övertog kostnaderna för skolskjutsar. Skolväsendets organisation i glesbygd m. m. 1973:1909 av m. (fp, s, c, m) vari hemställts att timplanen i religionskunskap för humanistiskoch samhäUsvetenskaplig linje i gymnasieskolans årskurs 3 skulle uppta 3veckotimmar i försöksverksamheten med särskUd samordnad gymnasieundervisning,dvs. oförändrat timtal i jämförelse med nu gällande timplan. 1973:1910 av i m. fl. (c), såvittnu var i 1973:1911 av herrar () och () samt 1973:1912 av herrar Stälhammar (fp) och () varihemställts att beslutade att ämnet religionskunskap i den samordnadegymnasieskolan skulle omfatta i årskurs 3. 1. att riksdagenbeträffande undervisning i B-form med bifall till propositionen 1973:77 och medavslag på motionerna 1973:1275 och 1973:1908 i denna del godkände ipropositionen förordade riktlinjer, 2. att riksdagenbeträffande tillämpningen av 5 kap. 18 § skolstadgan skulle avslå motionen1973:306 i denna del samt motionema 1973:1258 och 1973:1271, 3. att riksdagenbeträffande speciella resurstimmar som sin mening gav Kungl. Maj:t till kännavad utskottet anfört i anledning av motionen 1973:306, 4. att riksdagenmed anledning av propositionen 1973:77 som sin mening gav Kungl. Maj:t tillkänna vad utskottet anfört om organisatoriska åtgärder för högstadieskolor omen eller två klasser per årskurs, 5. att riksdagenbeträffande årskurslöst högstadium med bifall till propositionen 1973:77 ochmed avslag pä motionen 1973:1911 i denna del godkände i propositionen förordaderiktlinjer, 6. att riksdagenbeträffande beslut om skolenhet i skulle avslå motionen 1973:1910 idenna del, 7. att riksdagenbeträffande särskilda statsbidrag till kommun för vissa skolkostnader skulleavslå motionerna 1973:1275 och 1973:1908 i denna del, 8. att ianledning av propositionen 1973:77 samt motioner- Skolväsendets organisation i glesbygd m. m. na1973:1909 och 1973:1912 som sin mening gav Kungl. Maj:t till känna vadutskottet anfört om ämnet religionskunskap samt i övrigt godkände vad som ipropositionen förordats om försök med en alternativ organisationsmodeU förgymnasieskolan för orter med ett litet elevunderlag, 9. att beträffande en särskild organisationsformför gymna sial UtbUdning i glesbygd med bifall till propositionen 1973:77 och med avslag på motionerna 1973:1910 och 1973:1911 i denna del godkände i propositionen förordade riktlinjer, 10. att riksdagengodkände vad som i propositionen 1973:77 i övrigt förordats i fråga omskolväsendets organisation i glesbygd, 11. att riksdagengodkände vad som i propositionen 1973:77 förordats om engelskspråkig gymnasialutbildning anordnad av . Reservation hade avgivits beträffande särskilt statsbidragav (vpk) som ansett att utskottet under 7 bort hemställa, att beträffande särskilt statsbidrag till kommunför vissa skolkostnader som sin mening gav Kungl. Maj:t till känna vadreservanten anfört i anledning av motionerna 1973:1275 och 1973:1908. TiU betänkandet hade fogats ettsärskilt yttrande beträffande beslut om skolenhet av herrar iStaffanstorp, Elmstedt och i (samtliga c). i (c); När nu skall besluta omutbildningsutskottets betänkande nr 29, vUket behandlar propositionen angåendeskolväsendets organisation i glesbygd, vill jag inledningsvis uttala centernstillfredsställelse över såväl dessa förslag från utbildningsministern som detgoda förarbete på området som har gjorts av . I uppmärksammade vi i ettav utskottets betänkanden denna dä helt nya alternativa organisationsmodell avgymnasieskolan. Genom den blir det möjligt att genomföra en treåriggymnasieskoleutbildning på orter med litet elevunderlag. Detta och exempelvisbevarandet av de mindre bygdeskolorna ger också en speciell hjälp ät skol- ochutbildningsgången i många bygder. Det är även intressant att konstatera att 1960-taletsskolreformerande i sina huvuddrag har skett i enighet mellan alla partier. Viär därför tillfredsställda över att vi här får en ytterligare komplettering avden skolreformeringen. har ofta hävdat principen att föräldrarnas ekonomioch boendeort inte får utgöra hinder för de ungas studiemöjligheter. Men omvissa detaljer har vi haft avvikande meningar, och dä särskilt på en del av deområden som återfinns i denna proposition. Redan när beslutet om grundskolansgenomförande togs definitivt , framfördes från centerhäll krav om de småskolenheternas bevarande. Detta skulle kunna ske genom mindre klasser och färrelinjer. Till särskilda utskottets utlåtande nr 1 hade och folkpartietbl, a, en reservatlon där vi hävdadedessa synpunkter till förmån för glesbygden. Det är tacknämligt att sädana framstötar som skett underen följd av riksdagar äntligen resulterar i dessa positiva förslag somföreläggs . Om vi tUl detta också fogar det som påpekati sitt särskUda yttrande att man bör kunna se fram emot att skolstyrelsernaskall få större möjligheter än vad de har att inom en viss ramfriar-e disponera både ekonomiska och pedagogiska resurser enligt de behov somlokalt finns, kommer resultatet av dessa förslag säkert att bli bra. En skolabör kunna bibehåUas med förhållandevis få elever, särskilt om man kan förmodaatt elevantalet kommer att öka under den närmaste framtiden. De kommunalanärorganen är bäst skickade till att bedöma detta, bättre än en byrå iStockholm, Ordspråket "Ingen vet var skon klämmer bättre än den som pä" är väl tillämpligt i dessa sammanhang. Gymnasieskolan kommer alltså nu att få en organisation sombättre kan tillgodose de mindre orternas och bygdernas utbildningsbehov. Dennadecentralisering av utbildningen är bra och ligger väl i linje med deframstötar som vi gjort under en följd av år, Tidigai-e var förståelsen härförganska svag. Motioner om att få principen om gymnasiefilialerna godkänd kanvara ett exempel härpå. Får jag, herr talman, ur minnet plocka en detalj från statsutskottetsandra avdelning. Jag minns väl hur exempelvis ledamoten av denna kammareLennart kämpade för att få en gymnasiefilial till stånd i ,Om lösningen berodde pä upprepade motioner i den riktningen eller om denberodde pä den nya ordförande som sista år trädde in iavdelningen skall jag kanske inte sia om. Om jag minns rätt så fick emellertidStrömstad sin gymnasiefilial i samskrivningens tecken. Jag vUl till slut kort och gott säga attgenom propositionen 1973 har den "propp" lossnat som alltförlänge täppt tUl en angelägen utbildningsutveckling för en hel del orter i vårtland. Jag hoppas nu att vi med lämpliga kompletterande åtgärder till de förslagsom föreligger skall kunna se fram emot en god skolgång i flera av dessa orter. Jag yrkarbifall till utskottets hemställan. Skolväsendets organisation i glesbygd rn. HerrLÖVENBORG (vpk): Jag vill också frän värt häll betona att vibetraktar såväl propositionen som betänkandet i viktiga delar som steg framåt -dock inte tillräckligt. Ingen i den här kammaren har kunnat undgå att notera detväxande problemet när det gäUer skolservicen för människor som bor i glesbygderi vissa delar av värt land. Det är ju inte uteslutande något Norrlandsproblem,utan det finns bekymmer av liknande slag också i andra delar. Vi har i tvä motioner - en som väcktes och en i anledning av propositionen 77 lagt våra förslag. Andandär vittnar om vår oro inför situationen, och den delas ju av många andra. Vi harsett hur människor ute i bygderna där skolor är på väg att dras Skolväsendets organisation i glesbygd m. m. Vi har också sett att människorna där inte bara uttrycker sin oro utanockså aktivt och energiskt försöker slåss för att hindra en skolindragning. Dethar skett i exempelvis i , där man så energiskt försvaradesin skola att myndigheterna var tvungna att skicka ut ett helt batteri poliserför att kunna bomma igen den. Det har skett i Drevdalen där man förde långt ochenergiskt ställningskrig för att förhindra att skolan upphörde. Det har ocksåskett på andra håll i värt land. Det finns många fler exempel där man kan sevilken vikt människor ute i bygderna tUlmäter existensen av skolan och huraUvarligt man bedömer en nedläggning. Vi från vpk vill i sammanhanget deklarera att vi stöderden kamp som förs av unga och gamla i de här sammanhangen. Vi vUl sätta in dentypen av opinionsrörelse i sitt rätta sammanhang, nämligen som en del av denallmänna kampen mot avfolkningspolitiken. Här handlar det om människor som hartappat det ena efter det andra. ArbetstUlfällena har minskats, andra typer avservice har strypts ät. När skolan försvinner har också dödsdomen fällts överbyn. Sä har man uppfattat det, sä ser mänga det. Min slutsats är den att den analysen i mänga fall harvarit riktig och är riktig. Försvinner skolan accelererar avfolkningstakten. Däflyttar unga familjer som har barn, och inga nya flyttar dit. SamhäUet tvinarbort, och så rycker man undan grunden för den framtida utveckling som man ialla faU hoppas på och har rätt att kräva. Kampen för att behålla en skola är därför en kamp medsikte , och jag tycker att den aktivitet som i mänga fall harutvecklats är värd all heder. Det är därför vi anser att staten i störreutsträckning mäste vidta sädana åtgärder att man kan hejda den mycket snabbautslagningen av skolor i vissa regioner. Vi tror inte att de åtgärder som nurekommenderas och som vi kommer att besluta om är tillräckliga. Utvecklingen på det här området har gått skrämmande snabbt.I glesbygdsutredningens betänkande. Utbildning i glesbygder, har man redogjortför ett par undersökningar. Den ena avsäg skolindragningar i , denandra skolindragningar i inland. Båda undersökningarna , och har säkert ännu fler skolor lagts ner. Någonsamlad statistik finns för övrigt inte. I den nämnda undersökningen redovisades att minskningen avantalet skolenheter i uppgick till 150 stycken.Det var av totalbeständet. 1 inland indrogs underperioden 92 av områdets 160 skolor. Vi har i motionen 1275 anfört en del citat ur betänkandetUtbildning i glesbygd som stöder åsikten att det är ett intresse att sökabevara ett levande skolväsen i våra glesbygder och att mindre skolor inte allsbehöver framstå som mindre önskvärda lösningar. Tvärtom finns det en radundersökningar och utredningar som visar att små skolenheter utgör en bättremiljö än stora skolor och att eleverna där mognar snabbare och är merharmoniska än i större. I det tidigare nämnda betänkandet sysslar man åtskiUigtmed undervisningskvalitet och studieresultat i större respektive mindre skolenheter.Man väger för och emot men kommer fram till bl. a. följande: "Med en långt driven koncentration följer onekligenbetydande kvalitativa fördelar, exempelvis i form av ökade valmöjligheter föreleverna när det gäller studievägar. Med ökande storlek på skolenheterna följeremellertid också tidsödande, tröttande och delvis även kostsamma resor förmånga elever eller behov av inackordering, vilket i de flesta fall måstebetecknas som uppenbara olägenheter. En sammanvägning av fördelar och nackdelarmed stora utbildnmgsenheter kan sålunda för elever i glesbygder resultera i attstudiesituationen totalt sett blir sämre med en koncentreradskollokalisering."