prot · FW0974 · 1973-12-31 00:00:00 — återkom och sade att han tyckte atl detta varen allvarlig sak. återkom också och sade att han från sinapraktiska utgångspunkter hade den uppfattningen att det var rimligt alt härtUlämpa prisregleringslagen. Detta var aUtså ett klart och upprUctigt erkännande. Deltaerkännande gjordes av , som i en berömd debatt i gamla förstakammaren kraftigt deklarerade - det finns på s. 138 i protokollet- att det var lagens anda och mening som skuUe vara rättesnöret förhandlingarna. Själv satte han sig enligt mångas mening över denna lags anda ochmening , då det första prissloppet infördes. har han änmer flagrant satt sig över vad som uttalades i motiven. Inom parentes sagl tycks det, herr talman, vara så att ettprisstopp hör valåren tUl. Någon har rent av föreslagit atl prisstoppet skaUinskrivas i vallagen. Det kanske är något att fundera på för framtida bruk. Men saken blir värre än så. sadestatsrådet s. 38 i protokollet i denna kammare följande: "Detär dock tradition i svensk lagstiftning att lagen skaU tolkas med ledning avvad regering och riksdag har sagt om hur den skall toUcas. Det återfinner man,när det gäUer regermgens uttalanden, i propositionen under rubriken . Del återfinner man, när det gäller , i utskottetsbelänkande under rubriken ." Delta kraftiga uttalande om traditionen i svensklagstiftning hade inte hindrat att några månader , den21 december, var etl av de fyra statsråd som deltog i den konseh som utfärdadeprisstoppet. Hade uttalande av av mig kunnat förutsesunder mars månad, hade jag säUat till de statsråd, mot vUkaanmärkning riktats. Han har nämligen uppenbarligen mot bättre vetande varit medom att sätta denna lag i kraft i ett läge då den inte skuUe ha satts i kraft. fann denna situation allvarlig. Jag skullevilja säga alt det är djupt beklämmande att regeringsledamöter, vilkasuppriktiga vilja att följa lag och förordning ingen ifrågasätter, med sådancynism öppet sätter sig över vad som är klart uttalat och stadgat. Det är djuptbeklämmande. Det enda motiv som åberopas är egentligen alt det passar. Det ärknappast i enlighet med lagens anda och mening, för alt citera debatt.Det är knappast all följa traditionen i svensk lagstiftning, för atl citerastatsrådet . Jag ber att få yrka att utskottets anmälan iförevarande del läggs tUl handlingarna med gillande av vad som anförts ireservationen J av i och mig. HerrWICTORSSON (s): Under punkten J i detta betänkande framförmoderata samlingspartiets företrädare i såsom herrHernelius har framhålht yrkande om anmärkning mot två av statsråden finansmmistern och handelsministern. Motivet för delta är införandet av detpartiella prissloppet från . Regeringens beslut om mförande av det partiellaprisstoppet på hvsmedel godkändes av medövervägande majoritet; 262 röster mot 37. vUl nu avkonstitutionella skäl rikta anmärkning mot regeringen för ell beslut som redangodkänts av . De 37 nejröslerna gavs lUl förmån för enmoderalreservalion, där del sades att det var tveksamt om ett fuUföljande avjordbruksavtalet, med en prishöjning med drygt 1 proceni på priserna inomdagligvaruhandehr som följd, kunde anses fylla de krav som iprisregleringslagen uppställts för dess tillämpning, nämligen all fara hadeuppkommit för en aUmän stegring av det aUmänna prisläget inom riket. Mot denna bakgrund ansågs kungörelsen om del partiellaprisstoppet utfärdad på juridiskt och politiskt bräcklig grund.Moderatreservanlerna ville dock, trols den redovisade tveksamheten, inlemotsätta sig Kungl. Majts förordnande om tillämpning av den allmännaprisregleringslagen ulan biträdde delta tUl en del. Prisreglerande åtgärder avtillfällig karaktär kunde nämligen i vissa lägen ge rådrum för atl övervägaandra åtgärder som kunde komma i fråga för att hålla tiUbaka prisstegringar. Det som i febraari varit tveksamt och vilade på bräckliggrund men som ändå till en del biträdde förvandlas lUlen stor konstitutioneU fråga, där man anser sig kunna komma med krav påanmärkning mot sittande statsråd. Jag har funderat på vad som kan haåstadkommit denna sinnesförändring under de här tre månaderna. Är det deförbättrade opinionssiffrorna som gett er råg i ryggen för att ytterligare sökaprofUera er politUc, eller vad är del som har hänt? Man får lätt känslan av att ni drivs av ell behov avytterligare profilering, om man sätter den aktuella reservationen i samband meddet ärende som vi har att behandla , nämligen förslaget omutvidgning av möjligheterna att använda prisreglering som ett instramenl istabiliseringspohtiken. Även delta förslag går ni emot i finansulskotlet. Denlogiska slutsatsen av dessa ställningstaganden måste bU alt vid en eventuellseger för de borgerliga partierna i valet kommer ni i moderatasamlingspartiet såsom en förutsättning för ert deltagande i en borgerhgregering att uppställa krav på slopande av prisstopp pä vissa hvsmedel. Det ärett värdefullt besked som vi på del viset får från moderatasamhngsparliet: med en borgerlig regering kommer prissloppet på vissabaslivsmedel att slopas. KU:s majoritet har konstaterat, på samma sätt somriksdagen gjort , all del partieUa prisstoppet på livsmedel faUerinom ramen för den gällande prisregleringslagen. Skälen för prisstoppet är juinte, såsom påstår i sin reservation, höjningarna tUl följd avjordbruksavtalets kompensation till lantbrukarna, eftersom dessa höjningarsamtidigt kompenserats av skattemedel via budgeten. I stället har skälet varitrisken för de prisstegringar som förelåg i övrigt, särskilt från mellanleden.ViU Granskning av statsrådens ämbetsutövning m. m. Tillämpning av allmänna prisregle-. den 26 aprU 1973 Granskning av statsrådens ämbetsutövning m. m. man somregeringen och större delen av garantera att skaltesubventionernapå livsmedel verkligen kommer konsumenterna, barnfamiljerna ochlåginkomsttagarna oförändrat till godo, är del tämligen naturligt atl man viUse till alt en sådan åtgärd inle utnyttjas för prishöjningar av andra orsaker.Så handlar en klok regering och en klok riksdag. Åtgärderna har utan tvivelhaft effekt. januarimars har prisökningarna på dagligvarorvarit lägre än . a. lett tiU alt prisökningarna i vårt land legat under genomsnittet i andravästeuropeiska länder. Jag ber att få yrka bifall lUlkonstilutionsulskottets betänkande. Jag tycker nog alt några av desocialdemokratiska talarna i dagens debatt har börjat få alldeles onödigaskräckvisioner. Det är faktiskt så all etl val avgörs valdagen,-och det finnsinga profetior som är gångbara . Jag säger det med anledning av herrJohanssons i TroUhättan försök att insinuera att det amerikanska systemet ifråga om ämbeten skulle tillämpas i händelse av att det blir en borgerhgregering. Det har såvitt jag vet ingen ansvarig politiker, ingen ansvarigdebattör någonsin yrkat på eller ens ifrågasatt. Jag säger det med anledning avatt nu börjar få skräckvisioner av hur det skaU bli med prisernaom en borgerlig regering träder tUl skräckvisioner som förefaUer mig mer hörahemma under den regim som vi har för ögonblicket. Sedan måste jag faktiskt upplysa om att ensak är all införa ett prisstopp, en annan sak är atl upphäva detsamma när delväl har införts. Vad voteringen gällde i det av åberopadefallet var att upphäva ett prisstopp när det väl hade införts, när hela denadministrativa apparaten hade satts i gång, när dispositioner var vidtagna iolika led inom produktion och handel etc. Det går inte att jämföra de tvåsakerna. Vad vår anmärkning nu gäUer är att regeringen fattade sillbeslut utan lagligt underlag. Och man åberopade därvidstegringen av jordbrukspriserna i producentledet, trots att del i propositionenstår att detta skäl icke kan åberopas som grund för en tillämpning avprisregleringslagen. Sedan samtliga under punkten"TUlämpning av allmänna prisregleringslagen" anmälda talare nu haftordet övergår kammaren till att debattera "ExportkredUgarantier tiUChUe". HerrHERNELIUS (m): ägde i denna kammare rum enmterpeUationsdebatt. En ledamot av kammaren, , hade frågat omimporten tUl av koppar från och om regeringens håUning i detsammanhanget. meddelade i silt svar alt svenskastaten inle kunde träda in som köpare av denna koppar och atl del inle heUerfanns några civil- eller folkrällsliga möjligheter för regeringen alt blandasig i frågan. Men, tillade i etl senare debattinlägg, man skulleöverväga exportkredilgarantier lUl . var dessa konsumerade för ChUesdel detta återges på s. 26 i betänkandet - och därför krävdes speciellainsatser. De skulle tekniskt ha den formen att de risker som är förknippade medfortsatt garantigivning belastar biståndsanslaget. sade vidare:"Del är på den granden som jag på regeringens vägnar kan ulfäsla ettstöd lUl ChUe för en import av storleksordningen 100 mUjoner kronor. "Observera det magistrala tonfallet det är "jag" som ullovar.Regeringen konfirmerade löftet från denna talarstol. Ja, man gör ju den reflexionen att måtte vara etlmyckel rikt land, eftersom 100 mUjoner kronor ullovas så att säga direkt. Manfrågar sig också vad gmnden var för detta löfte. Vad var anledningen lUl altherr åberopade biståndsanslaget? Det märkliga är atl i bislåndspropositionenför fanns det inte ell ord om ChUe. Det fanris inte heller någonting iulskoltsbetänkandel. Vad som fanns var en summa på etl bidrag på ca 25 miljoneri fjol och 30 mihoner , s. k. indikativa belopp. I övrigt står ingentingomnämnt om denna kredit pä 100 mUjoner. Var kommer dessa pengar ifrån? Om deskall belasta biståndsanslaget, är de då inte ens värda atl omnämnas i enproposition eUer i ell utskottsbetänkande som gäller biståndet? Skall man sparaett omnämnande till den dag när garantin måste tas i anspråk? Det är i så fallen ganska dålig bokföring. Trots atl ChUes ekonomi är som den är, och Chilesvaluta är i etl myckel bekymmersamt läge, är dock som det framhölls i gårknappast berättigat liU att vara ell bislåndsland i egentlig mening, eftersomlandets lUlgångar i övrigt är så stora. Det är inte meningen alt bistånd skaUges till föhd av direkt vanskötsel av ekonomin. Men del är en annan sak som jaginle skall gå in på här. Del är här fråga om en anmärkning mot chefen förutrikesdepartementet, statsrådet , och chefen för ,statsrådet . Jag yrkar på all utskottets anmälan i denna del läggs tillhandlingarna med tillägg av innehållet i reservationen K. Den här reservationen bygger på uppfattningenalt regeringen har gjort ett avsteg från de principer som fastlagts i riksdagennär det gäller exportkrediter. Dessa principer innebär atl vid export avbetydelse för ekonomiska utveckling kan exportkrediter lämnas på särskiltgynnsamma viUkor. Om exporlkredilnämnden hade bifallit alla ansökningar somförelåg vid tUlfället skulle det ha blivit en viss anhopning av kreditgarantierlill jämfört med lill andra länder. Det kunde kanske inbjuda till en visstveksamhet hos nämnden, men den gick inle på direkt avslag. Hade gällandeprinciper givit ell klart utslag i negaliv riktning, hade del inte funnitsnågol skäl till atl avvakta med beslutet. Då hade del inle funnits skäl atlförst underställa regeringen det hela. Om man läser reservationen, finner manatl det är agerandet hos exportkreditnämnden som reservanterna åberopar somskäl den 26 aprU 1973 Granskning av statsrådens ämbetsutövning rn. den 26 aprU 1973 Granskning av statsrådens ämbetsutövning m. m. för allregeringens beslut skuhe slå i strid med de principer som fastlagts iriksdagen. Några andra försök all dokumentera att beslutet inte överensstämmermed riktlinjerna görs inte. Jag fann atl föredragning bara var ursäkta uttrycket - löst prat. Han ondgjorde sig över att uttrycktsig"i magistrala tonfall och filosoferade litet allmänt kring det.Föhaktligen kan man förslå, alt kom atl stå helt isolerade i sinuppfattning i utskottet. Jag hemställer att reservationen K läggs med ogUlande tiUhandlingarna. HerrHERNELIUS (m): kallade min argumentering förlöst prat. Det kan han naturligtvis göra. Del är han i sin fulla rätt alt göra:Jag känner mig inte heller träffad, eftersom min argumentering bygger på herrKrister anförande. Det lösa pratet är i så fall hans och inte milt.Del som jag anförde är faktiskt kärnpunkten i anmärkningen. Det hade varitintressant om med ett enda ord hade motiverat varför dennaexportkreditgaranti icke fanns med i bislåndspropositionen när bislåndsanslagenåberopas i anförande. 1 debatten i taladeherr om atl regeringen avsåg att göra vissa saker för att stödja Chile.Jag tolkar detta som om det hadeföregått aUmän beredning och all konseljbeslutel skulle komma . I ettsenare inlägg klargör ytterligare all regeringen har för avsiktatl fastlägga etl visst konsehbeslul. Det är väl inte någol märkligt alt regermgenstalesman på detta sätt talar om vad som kan komma att ske i ett konseljbeslut. talade enligt min uppfattning löst, därföratt han inte hade någon klar distinktion i sin framstäUning. Han talade omkrediter som skulle gå förlorade. Han talade om de 100 miljonerna som om delvore svenska slalen som lånade ul dem. Men det är fråga om garantiutfästelser.I den mån det skulle bli fråga omförluster kommer det att bli aktueUl altredovisa dessa för . Men det är inte säkert atl delta över huvud tagetkommer att innebära några förluster eUer någon belastning pä biståndsanslagen.I så fall kommer det inle heller alt behövas någon redovisning. Får jag säga allborgensåtaganden av detta slag brakar redovisas. Det vore märkligt annars ochdel vore en mycket dålig bokföring. Jag upprepar detta. Av den riksdagsdebattsom åberopades framgår del alldeles klart alt regeringen icke med avsteg frångängse civilrältsliga och folkrättsliga principer kunde räcka ut en hjälpandehand i i fråga om kopparlasten. Men man ville ordna på annat sätt ochlovade då ståtligt och snabbi i svenska folkets namn etl borgensåtagande på 100mihoner kronor. Det är de höga talens politik. HerrBERGQVIST (s); Jag vUl konstalera all man med en moderatpolitik inte säger atl det skulle vara omöjligt atl göra sådana härutfästelser. Tvärtom tar man etl konkret exempel och säger atl om det varitfråga om naturkatastrof av typ , skulle man mycket väl kunna tänkasig alt del vore ett ömmande fall som kunde motivera en handling av dettaslaget. Del skulle inle ha föranlett någon anmärkning. Men vad är del som säger atl inte är ett ömmandefall, etl land som utsätts för ekonomisk krigföring av mycket starka makter. Omman lyckas med denna krigföring leder det lUl svårigheter och social nöd förmänniskorna. Om man kan säga all del ena gången är ett ömmande fall men inle närdet gäller ChUe, är detta ell uttryck för alt moderatema hat enbetydande okänslighet för social nöd i och inför dessa länderssociala och nationella frigörelsekamp. den 26 aprU 1973 Granskning av statsrådens ämbetsutövning m, m. HerrHERNELIUS (m); Jag kan lugna med att vikänner varmt för nödsituationer och för nödställda rnähniskor i världen. Vi kännervarmt för alla som drabbas av nalurkäläslfcsfer och tvekar inte att vara med ombidrag till dem. Det skulle bara fättaé annal. Däremot kanske vi - här ligger eh skillnad mellanmoderaterna och parli - känner iriiridre starkt när det gälleratt vara med och hela vad som kan uppfattas följder av en sociahstiskekonomi. Vi tror all förlyfler sig på Uppgiften, om man inle bara skallklara socialismen i utan också kiära socialismen utomlands. Del var ett klargörande inlägg. Det är klartatl om anser atl regimen är en olycka för landet, kanhan komma lUl den uppfattningen ätt den här kreditgarantigivningen inle är avbetydelse för framåtskridandet i ChUe. Enhgt de riktlinjer som utfärdats gällerför garanligivningen alt exporten skall vara av betydelse för u-landetsekonomiska och sociala framåtskridande. I så fall är det mera fråga om aUmänlkonservativa syn på nationella och sociala frigörelse än enkonstitutionell fråga. Jag har ju aldrig förat mött någon somjämfört naturkatastrofer med en politisk händelseutveckling. Har , i utskottet, förstått atl jag inle är beredd att dra den parallellen,så förslår han väl inte det nu heller, men jag vill ändå lill kammaren i övrigtsäga all så är förhållandet. Här är det som riskerar ett stort åtagande. Delsker i del nit som uppstått när man inte kunde göra vad som begärdes avinterpellanten . Då valde man i stället en annan väg, den nubeträdda. Granskning av statsrådens ämbetsutövning m. m. Sedan de under punkten "Exportkreditgarantier tillChUe" anmälda talarna nu haft ordel övergår kammaren tUl all debattera"Prägling av guldmynt". Om della ärende skall jag fatta mig mycketkort. Jag rekommenderar kammaren alt studera handlingarna. 1 dem kan mankonstatera att detta visserligen är en liten fråga, men det är dock en fråga omen försummelse, en underlåtenhet atl anpassa lagstiftningen efler en situationsom inträtt genom annan lagstiftning. Jag ber rent allmänt under hänvisning tUl vad som anförtsi reservationen all få yrka att utskottet lägger anmälan tUl handlingarna medgUlande av vad som anförts i reservationen L av herrar i ochWijkman. i (s): Under punkten L i konstitutionsutskottetsbelänkande nr 20 finns en reservation av utskottets moderata ledamöter, herrarWerner och . Reservationen är föranledd av atl ett bolag i , somtiU mynt- och justeringsverkel inlämnat ett parti guld med anhållan om att fåprägla detta tUl guldmynt, har förvägrats della. Denna anhållan inlämnades den27 med stöd av mynllag. har därefter den 31 december1971 hos Kungl. Maj:t begärl instruktion i ärendet. lag ersattes av en ny lagvarigenom lag upphävdes. Någon motsvarighet till 9 § lag omrätt för enskild alt hos rikets myntverk inlämna guld för myntning återfinnesinte i den nya lagen. Maj:l beslut iärendet och lämnade framställningen utan åtgärd. När guldpartiet inlämnades tiU myntverket gällde alltså1873 års lag, men när Kungl. Maj:l avgjorde ärendet gällde den nya lagen.Beslutet överklagades, men besvären lämnades ulan bifall. menar reservanterna att framställningen bort behandlasefter den gamla lagens bestämmelser, och därför har man ansett sig böra riktaen principiell invändning mot ifrågavarande beslut. för sin del inte funnitanledning att göra något särskilt uttalande i frågan och, herr talman, jag berall få yrka bifall tUl utskottets skrivning. Hert TALMANNEN yttrade: Sedan samtliga under punkten "Prägling avguldmynt" anmälda talare nu haft ordel övergår kammaren till all debattera"Befrielse från religionsundervisning". HerrWERNER i (m): Frågan om befrielse från grandskolansreligionsunder- Dengången hade det nämUgen väckt stor uppmärksamhet atl en svensk lutherskförsamhng, i , hade känt sig nödsakad atl hänvända sigtill Europarådels kommission för de mänskliga rättigheterna för att få sin sakprövad eftersom regeringen avslagit församlingens ansökan om alt själv få svaraför undervisningen i religionskunskap. Ärendet upptogs också till behandlingoch kommissionen infordrade yttrande av den . a. lill lUläggsprolokollel av beträffandekonventionen om de mänskliga rättigheterna, artikel 2, som ratificerades avSverige påföljande år. Där heter det bl. a. atl staten skall respekteraföräldrarnas rätt att tillförsäkra sina barn en undervisning som slår iöverensstämmelse med föräldrarnas religiösa och fUosofiska övertygelse. I en reservation lUl artikeln har förklarat, medhänsyn lill den objektiva undervisning som vi menar oss bedriva, atl befrielseendast kan bevihas barn som lUlhör samfund med annan trosbekännelse än . 1 den andan tolkas också skollagens 27 §. Utöver de möjligheter till befrielse frånreligionsundervisning som 27 § skoUagen ger har regeringen också bevihalbefrielse i s. k. administrativ ordning för enskUda elever. var utskottsmajoriteten rörande enig om att S;tMartins församhng inte själv kunde få svara för religionsundervisning av sinabarn eftersom församlingen inte hade en från avvikandetrosbekännelse. Några av oss i utskottet tyckte all religionsfriheten, somvi sätter så högl och som i en senare utredning beträffande kyrka och stal har fått en sådan framträdande plats, den borde man kunna slå mera vakt om i dehär frågoma. Religionsfriheten borde bättre kunna komma lill uttryck så attbefrielse jusl i s. k. administrativ ordning hade kunnat medges i delta fall.Vi fick inte gehör hos utskottsmajoritelen. Den slöt enigt upp kringregeringens avslag och menade att Kungl. Maj:t handlat helt korrekt. Innan Europarådels kommission avgjort ärendet vändeemellertid regeringen och biföll församlingens anhållan. Jag vill betona atlförsamlingen inte förnyade sin anhållan utan det var den ursprungliga somregeringen biföll. Den gav alltså befrielse jusl i administrativ ordning, somvi hade förespråkat . tycker utskottsmajoriteten att regeringen handlatkorrekt igen trots att den gått stick i stäv mot tidigare beundrade beslut. EttfÖhsammare konstitulionsutskolt, herr talman, får man verkhgen söka efter. Det borde väl vara någon ordning på Kungl. Maj:ts praxis idessa frågor. All ändra praxis lid efter annan kan vara motiverat men att ändrapraxis mitt i behandlingen av etl och samma ärende måste ge ett högstförvirrande intryck. Med hänsyn lUl atl regeringen nu börjattUlämpa den pra,xis som vi förordade har vi inte funnit anledning rillnågol yrkande, men vi tycker ändå att det är värt atl påtala regeringensvirrighet i ell särskUl yttrande. Granskning av statsrådens ämbetsutövning m. m. Granskning av statsrådens ämbetsutövning m. m. HerrNELANDER (fp): Som i framhållit har det-sedan fjolårets dechargegranskning i , då detta ärendeockså var uppe till behandling, inträtt en ny situation. Regeringen tog medsitt beslut av ny slällning lill frågan om befrielse frånreligionskunskapsundervisning för elever som lUlhör S:l församhng avden luthersk-evangeliska kyrkan. Beslutet innebar atl eleverna efler begäranfrån föräldrarna finge befrias från att della i undervisningen ireligionskunskap. Regeringens beslut var enligt min mening helt riktigt ochborde ha fattats . har för det första undertecknat konventionen omskydd för de mänskhga rättigheterna och de grundläggande friheterna, därartikel 2 har följande lydelse: "Ingen må förvägras rätten tUl undervisning. Vidutövande av den verksamhet som staten kan påtaga sig i fråga om uppfostran ochundervisning skall slalen respektera föräldrarnas räll atl tillförsäkra sinabarn en uppfostran och undervisning som slår i överensstämmelse medföräldrarnas religiösa och fUosofiska övertygelse." I en reservation härliU har såvitt avserreligionskunskapen förklarat att befrielse från skyldigheten att deltaga i deallmänna skolornas kristendomsundervisning endast kan medgivas för barn medannan trosbekännelse än , för vilka tiUfredsställandereUgionsundervisning är anordnad. För det andra har undertecknat UNESCO-konvenlionenav 1960, där man framhåller som väsentligt all föräldrarnas frihet atttUlförsäkra sina barn en religiös och moralisk uppfostran i överensstäm melsemed föräldrarnas egen övertygelse respekteras. För del tredje heter det i vår skollags 27 § bl. a. altelev på föräldrarnas begäran skall befrias från deltagande i undervisning ireligionskunskap, om eleven tillhör trossamfund som fått Konungens tillståndall i skolans släUe ombesörja religionsundervisning. Detta är förvisso en grannlaga och ömtålig fråga. Delgäller en avvägning meUan å ena sidan föräldrarnas räll atl bestämma över denreligiösa och moraliska uppfostran som deras barn skall erhålla - en rätt somjag menar i möjligaste mån måste tUlgodoses och å andra sidan den undervisningsom skall lämnas enligt lgr 69, vUken undervisning skall vara objektiv, dvs.saklig och allsidig. Vad som särskUl komplicerar frågan är den integreradeundervisning som införts i de olika orienteringsämnena, som gör del svårare altbryta ut religionskunskapen. Själv anser jag atl krislendomskunskapen skaU varaså saklig och byggd på kristendomens urkund. , att alla elever kan ta delav densamma. Jag har betonat atl jag tro]- det voreolyckligt, om man i större utsträckning' log bort elever från detta ämne föratl upprätta alternativa skolor.