prot · FW09140 · 1973-12-31 00:00:00 — Förhandhngarna leddes av herr tredje vice talmannen. § 1 JusteradesprotokoUet för den 16 innevarande månad. § 2 Upplästes följande till kammaren inkomna ansökan: Härmed anhålles om tjänstledighet från riksdagsarbetetunder tiden för deltagande i dels en i ,dels möte med Nordostatlantiska i . Kammaren biföll denna ansökan. Ang. utformningen av vissa enkäter § 3 Ang. utformningen av vissa enkäter Herr inrikesministern ordet för att besvara (vpk) i kammarens protokoll förden intagna fråga, nr 307, och anförde: har frågat mig om vilka krav sombör ställas pä en politisk enkät i syfte att utröna förutsättningarna förpolitisk information och propaganda på arbetsplatserna. Bland de mänga krav som kan ställas pä eri enkät av dettaslag vUl jag särskilt nämna att den aldrig fär utformas sä att den enskildespolitiska hemvist röjes. (vpk): Jag vill tacka inrikesministern för svaret på min fräga, isynnerhet som den är formulerad pä ett sätt som är helt i linje med vad jagsjälv anser. Redan för 13 är sedan eller är 1960 motionerade denkommunistiska riksdagsgruppen och föreslog lagstiftning som tryggade rättentill politisk verksamhet inom enskilda företags områden under de anstäUdasarbetstid. Motionen avslogs av pä rekommendation av andralagutskottet, som anförde följande: "Den sålunda förordade lagstiftningeninnebär, att den enskildes rätt att bestämma över omräden och anläggningar,vartill han har ägande- eller dispositionsrätt, begränsas, därigenom att rättenatt förbjuda politisk verksamhet inom sädana omräden betages honom. Ytterstskulle lagstiftningen således innebära inskränkning i den enskildes rätt attråda över sin egendom. Vidtagandet av en dylik inskränkning skulle stå klart istrid med rådande rättsuppfatt- Ang. utformningen av vissa enkäter ning.Utskottet avstyrker därför motionen." Som framgår av det citerade uttalandet kunde det mycketväl ha varit skrivet av . I andra lagutskottetvar det dock socialdemokratisk majoritet. Åren går, , då några enskildasocialdemokratiska riksdagsmän motionerade i samma fråga angående politiskinformation och propaganda på arbetsplatserna. Motionärerna hemställde om utredning.Utskottet ställde sig den gängen positivt till motionärernas hemställan. Ävendenna gång var det ett enhälligt utskott. beslutade i enlighet medutskottets rekommendation. På uppdrag av bemyndigade regeringenchefen för att tillsätta en utredning. Utredningen kom attbestå av tre ledamöter och är i verksamhet med en enkät somomfattar 22 frågor, som ställs tiU företagare och arbetare pä 500 arbetsplatseri landet. En av frågorna gäller tydligen att utröna de anställdaspolitiska sympatier. Det är just den frågan som upprört folket ute päarbetsplatserna. Även socialdemokratiska tidningar har visat sitt missnöje,gäller det att smygvägen utfråga arbetare om deraspolitiska sympatier, I en över hela sidan uppslagen artikel säger densocialdemokratiska tidningen att det pågår en "statligutredning som rotar i arbetarnas pohtiska åsikter". En av uppgiftslämnarnatiU Nya är enligt tidningen orohg för att skall få ta del avundersökningsmaterialet, då inget i lagen lägger hinder i vägen för detta.Svaren skall kunna identifieras även i de fall de inte är undertecknade. Min fråga till inrikesministern: det i linje medinrikesdepartementets intentioner och beslut som dessa frågor harformulerats? För att verkställa det beslut som riksdagenfattat tiUkallade mm företrädare i ämbetet tre fristående forskare som enbartskulle utreda rådande rättsliga och faktiska förhållanden på detta område.Deras undersökning skulle sedan ligga till grund för de politiska beslut someventuellt behövde fattas. Enkäten har självfallet utformats av dem själva såsomfristående forskare. Det är riktigt att i enkäten togs upp den fråga som herrLorentzon nämnde, och enligt min mening hade det inte varit nödvändigt att tamed den för att nå det eftersträvade resultatet. Men jag tror inte attmaterialet kan användas för att utröna den enskUdes politiska hemvist, för idet följebrev som forskarna har skickat tiU företagen och till de enskildapersonerna påpekas att man ger anonymitet åt uppgiftslämnarna; det är alltsåomöjligt att lokalisera den enskilde uppgiftslämnaren. Frågan var emellertidenligt min mening helt onödig. (vpk): Jag noterar att herr inrikesministern sägeratt frägan var onödig. Men skall utredare kunna få uppträda pä det sätt som degjort här, och har godkänt dessa frågor? Efter vadinrikesministern nu har anfört får man utgå från att Ang. utformningen av vissa enkäter icke hargodkänt formuläret - det har skickats ut av dem som har haft Nr 140 hand omenkäten. Vad det nu är fråga om är emellertid att materialet ickekan få användas mot dem som ställt sig till förfogande och lämnat svar. Jag viUpåpeka att på det formulär som jag har i min hand och som bär överskriftenfinns i övre högrahörnet pä första sidan en särskild rata avsedd för nummer på den person somlämnar svar på frågorna. Man kan alltså identifiera den person som besvaratenkäten. Det är detta som arbetarna ute på arbetsplatserna vänder sig emot: attmaterialet kan komma i händerna pä och politiskt inregistreras. Det var ändå inte detta utredningen gällde enhgt beslut . Det var i stäUet fråga om att folk påarbetsplatserna skulle ges större möjUgheter att fritt föra politisk propagandadär inte om någon politisk inregistrering. Här har vi två frågor. Den första frågangäller om har godkänt formuläret. Dessaforskare är fristående, och de har utformat formuläret själva. Den slutgiltigaversionen av frågeformuläret har inte underställts departementet. Beträffande den andra frågan, som är väldigt oroande,vågar jag ändå lugna . Det finns nämhgen mgen möjlighet för någonannan än de tre forskarna att identifiera de företag som lämnat uppgifter ienkäten. Dessa försäkringar har jag fått och dem mäste jag hta på. (vpk): Det är endast forskarna, säger inrikesministern, som hartillgång till materialet. Varför är de dä så intresserade av att få fram namnenpå de människor som lämnat svar? Det har ju ingenting med saken att göra omvederbörande heter Karisson, eller nägot annat. Att sedan frågan ompolitiska sympatier har stäUts går liksom in i bUden med detta att svaret skallvara numrerat. Det gäller tydligen en politisk kartläggning av arbetarna. De anmärkningsvärda förhållanden som framkommit undergenomförandet av denna enkät såväl som utformningen av densamma talar enligtmin mening för att en närmare precisering av riktlinjerna för utredningen bordelämnas. Är statsrådet beredd att ge sådana kompletterande anvisningar för attlugna folk pä arbetsplatserna och för att över huvud taget fä nägra svar pådenna enkät? Jag hoppas att jag med det svar jag lämnattill på den här punkten har kunnat lugna dem som eventuellt äroroliga. Om tilläggsdirektiv titt jord-bruksu tredningen medhänsyn till försämringen av världens livsmedelsförsörjning HerrLORENTZON (vpk): Herr inrikesminister, man lugnar inte arbetama bara genomatt säga det Ni sagt här, när det ändå i frågeformuläret finns en särskild rutaför numrering av de människor som lämnat uppgifterna. Var och en vet ju att mandå är registrerad. Sä länge detta förekommer finns också oron kvar päarbetsplatserna. Överläggningen var härmed slutad. § 4 Om tilläggsdirektiv till jordbruksutredningen medhänsyn till försämringen av världens livsmedelsförsörjning Herr jordbruksministern ordet för att besvara () interpeUation, nr 121,framställd till herr jordbruksministern , och anförde; har frågat om jag vill lämnasådana tilläggsdirektiv tUl den sittande jordbruksutredningen att den i sittarbete kan beakta de nya förutsättningar för det svenska jordbruket somuppstått genom den förändrade och försämrade situationen för världenslivsmedelsförsörjning. Enligt direktiven till 1972 ärs jordbruksutredning börutredningen överväga om det, med hänsyn till de förändringar som har skettunder senare år av produktionsinriktning och produktionsteknik eller av andraskäl, finns anledning att ompröva produktionsmälsättningen. Jordbruksutredningenkan därför inom ramen för sina direktiv överväga den fråga som tagit upp i sin interpellation. Jag vill först tacka jordbruksministern försvaret på interpellationen. Jag tycker att statsrådet har ort enmycket hedersam debut som chef för genom att gejordbruksutredningens direktiv den tolkning som framgår av svaret. När jag läste direktiven fann jag att de var något oklartformulerade i det här stycket. Men med det klarläggande, som jag anserinterpellationssvaret utgöra, finns det inga som helst begränsningar förjordbruksutredningen att utifrån den förändrade livsmedelssituationen ivärlden förutsättningslöst pröva produktionsstorleken för det svenskajordbrukets del. Det är mycket angeläget att detta klarläggande kommit tillstånd, och jag hälsar det med stor tillfredsställelse. Läget på världsmarknadeni fråga om Uvsmedel är ett helt annat än det var exempelvis närriksdagen fattade sitt beslut om den framtida jordbrukspolitiken. Det varkanske ingen i den dåvarande som var nog profetisk att kunna bedömahur läget skulle vara , även om vi var några stycken som höjde ettvarningens finger. Situationen är också helt annorlunda än närdirektiven skrevs någon gång i maj-juni förra året. Det har inträffat saker pådet här området som gjort att alla gamla begrepp mer eller mindre har vänts uppoch ner. Medan man så sent som diskuterade problemen med spannmålsöverskotten det utgjorde ett problem att till låga priser föra ut dem utomlands ärläget sådant att exempelvis vetepriserna på världsmarknaden liggerungefär över de svenska. vet jag att det finns olika uppfattningar om huruvidaden här situationen är tillfällig eller om den är av mera permanent karaktär.Det är klart att ingen kan rned säkerhet förutsäga utvecklingen, men jag vägari alla fall sälla mig till dem som hävdar uppfattningen att en kraftigt dumpadvärldsmaiknad på hvsmedelsområdet med all säkerhet är någonting som aldrigåterkommer. Jag skulle vilja ange några skäl som talar för att den nu iråkadesituationen inte är en tillfällighet utan något som vi måste planera för. Det första skälet för att den med all sannolikhet kommeratt vara bestående är att det kan förväntas en fortsatt befolkningsökningframför allt i . Vi vet att dessa länder kommer att resa krav pästörre rättvisa vid fördelningen av jordens livsmedelsresurser. Vi vet ocksåatt dessa länder har fått ökade politiska möjligheter att göra sina kravgällande. På det internationella planet, främst inom FAO, är man på väg attinstitutionalisera överförandet av hvsmedel till de delar av jordens befolkningsom behöver sädan hjälp. Dessa livsmedelskvantiteter måste i första hand tasfrån världsmarknaden på livsmedel, som i och för sig är en rätt liten del avden stora kakan. Men det är inte bara dessa länder som på ett annat sättkommer att konkurrera om de framtida livsmedelstlllgängarna utan det gällerockså en rad andra stater - och det vill jag anföra som skäl nummer två - påganska hög utvecklingsnivå. Låt mig nämna som exempel en del av deösteuropeiska staterna, som har tvingats prioritera maskininvesteringar ochinvesteringar över huvud taget. De har fått en höjning av sinlevnadsstandard och tvingas av politiska och andra skäl prioritera konsumtionenpå ett annat sätt . Även om man i dessa länder har en kalorimässigttillfredsställande försörjning gäller detsamma inte kvalitetsmässigt. Dessastater uppträder och kommer framför allt i ökande utsträckning iframtiden att uppträda som köpare på livsmedelsmarknaden, vilket gör att detdär blir ett annat konkurrensläge som enligt alla ekonomiska lagar kommer attverka prishöjande. Därutöver finns ett tredje skäl som har en rentskrämmande aktualitet, nämligen vad energikrisen kan föra med sig. Jag syftardå inte bara på den rådande akuta krisen till följd av Mellanösternkonfliktenutan på den kris i världens energisituation över huvud taget som vi har att sefram emot. Jag tror att de flesta bedömare är överens om alt vi är på väg in iett nytt skede, där energin inte längre kommer att vara en billigproduktionsfaktor som kan vägas mot andra, och att vi alla förutser att energinkommer att betinga helt andra priser i fortsättningen. Detta kommer givetvisatt få sekundära effekter på alla områden, men jag vågar säga att det just Inomjordbrukssektorn och inom livsmedelsproduktionen kommer att fä rätt klara ochgenomgripande konsekvenser. Jordbrukets behov av energi från oljeprodukter förtraktorer, maskiner osv, kommer att bli en kostnadshöjande faktor. Jag villframför allt peka pä ett område. Jordbruksproduktionen i världen och i allsynnerhet i värt land är ju i hög grad beroende av användningen 'av ganskastora Om tUläggsdirektiv tilljord-bniksu tredn ingen med hänsyntiU försämringen av världens livsmedelsförsörjning Ang. lantbmks-representationen vid svenska beskickningari utlandet Framställningen av handelsgödselmedel jag tänker närmastpå kvävegödselmedel, som är det verkligt intressanta i detta sammanhang - ärsom bekant utomordentligt energikrävande. Med hänsyn till de tänkbararestriktionerna i fråga om energiförbrukningen och framför allt med hänsyn tiUde ökade priserna kommer detta med all säkerhet att bromsa användningen avhandelsgödselmedel bäde i och i andra länder, vilket innebär attproduktionsökningen per arealenhet vUken harframstått som något av en självklarhet kommer om inte att hejdas så ivarje fall att bromsas. Detta gör att vi kommer att fä mindre potentiella uttagper arealenhet än vad vi kanske har räknat med och planerat för. Med tanke på detta har vi därom är tydligenjordbruksministern och jag överens också fått ett nytt läge. Det borde därförfinnas förutsättningar och det är vi tydligen också ense om - för enförutsättningslös prövning av frågan. Jag vill bara förutskicka - det är minmening, och jag tror att den är ganska väl underbyggd av fakta att resultatetav en sådan prövning kommer att peka pä att all areal i värt land som överhuvud taget är lämplig att odla med ett ekonomiskt rimligt resultat också börodlas. Därför hälsar jag med tillfredsställelse att såsmåningom fär formella möjligheter att ta ställning till det som en gång varomstritt, nämligen det principiella beslutet om produktionsbegränsning. Jagtror att vi alla kommer att vara överens om att beslutet kanske var motiveratpä , om man anlade ett kortsiktigt perspektiv pä jordbrukspolitiken,men kan vara ödesdigert. Resurser i fråga om odlad jord som man förbrukarpå det viset kan ju aldrig återställas. Det svar som jordbruksministern har givit pä mininterpellation kommer säkert att vara en god stimulans för detutvecklingsarbete som försiggår inom svenskt jordbruk. Jag vill därförslutligen än en gång tacka herr jordbruksministern för den positiva inställninghan har till den fråga som jag har tagit upp i interpellationen. Överläggningen var härmed slutad. §5 Ang. lantbruksrepresentationen vid svenska beskickningar i utlandet Herr jordbruksministern erhöll ordet för attbesvara i Skegrie (c) interpellation, nr 128, framställd den 17oktober till herr jordbruksministern , och anförde: i Skegrie har frågat mig dels omjag anser att regeringens handläggning av frågan om en utökning avlantbruksrepresentationen stär i överensstämmelse med beslut, delsom regeringen har för avsikt att återbesätta befattningen som lantbruksrepresentanti , Lantbruksrepresentanter har varitplacerade i , och , Tid efter annan har framförts förslagom en utökning av representationen. Bl, a, har frägan motionsvägen upptagits iriksdagen. Jag vill först erinra om de uttalanden som är 1972 gjordesav jordbruksutskottet med anlednmg av motioner. Utskottet anförde bl, a, att enförstärkning av den svenska utlandsrepresentationen på jordbrukets område iÖsteuropa var väl motiverad men ansåg att det torde få ankomma på Kungl, Maj;tatt närmare pröva hur denna fräga lämpligen skulle lösas samt att vidtaga deåtgärder som kunde befinnas erforderliga i sammanhanget. Utskottet utgickvidare från att regeringen vid sin prövning av hithörande frågor beaktadebehovet av specieU utlandsbevakning beträffande samtliga de näringsgrenar somingick i lantbruksrepresentanternas verksamhetsområde och i sammanhangetjämväl uppmärksammade det alltmer ökade intresset av att den internationellautveckhngen på miljövärdens område noga följdes, I motioner tiU riksdag väcktes också förslag omen utökad lantbruksrepresentation. Vid behandhngen av dessa förslag underströkjordbruksutskottet giltigheten av de året innan anförda synpunkterna. Motivenför en förstärkning av den svenska utlandsbevakningen i fråga om jordbruks-,skogs- och livsmedelsområdet och beträffande miljövärden inom de östeuropeiskastaterna syntes enligt utskottet emellertid ha erhållit ökad tyngd sedanföregående år. Behovet att följa utvecklingen i och andra delar avvärlden bhr enligt utskottet alltmer påtagligt, Enhgt utskottets mening taladedärför starka skäl för att lantbruksrepresentationen redan fr, o, m,/74 förstärktes med en ny befattning för handhavande av dessauppgifter beträffande de östeuropeiska länderna, Frägan om var befattningentills vidare skulle placeras borde enligt utskottet fä ankomma pä Kungl, Maj;tatt närmare bedöma. Utskottet förordade att befattningen skuUe placeras iMoskva, gav sedan som sin mening till känna vad utskottet anfört ianledning av motionerna och beslutade om medel för ytterligare en befattning somlantbruksrepresentant. Befattningar som lantbruksrepresentant har sedan inrättatsvid beskickningarna i och , Den permanenta bevakningen avjordbruksfrågor m, m, i har därvid inskränkts. En tiänstemän vidlantbruksstyrelsen med stor erfarenhet av svensk-tyska frågor har emellertidförordnats att tUls vidare per är bestrida göromål somankommer på lantbruksrepresentant vid ambassaden i , Det svensk-tyska samarbetet inom här aktuella omrädenbedrivs i många former. Bl, a, försiggår ett samarbete i form av arbetsgrupperpä jordbruks-, skogs- och mUjöområdena, vilket självfallet kan fortsätta ävenom det inte finns en permanent lantbruksrepresentant i , Eftersom FörbundsrepublikenTyskland är medlem i EG kan tyngdpunkten i den handelspohtlska bevakningen iviss mån sägas ha förskjutits från till . Bevakning från detallmännas sida a/ marknaden i de länder som är medlemmar i torde bäst kunnaske av lantbruksrepresentanten i , Förutsättningarna för en effektiv bevakning av deinternationella mUjöfrägorna har påtagligt förbättrats genom beslutet attplacera en lantbruksrepresentant i , Som bekant är FN;s miljösekretariatplacerat i denna stad. En bevakning av jordbruks- och skogsfrågor i denna Ang. lantbruksrepresentationen vid svenska beskickningari utlandet Ang. lantbmks-representationen vid svenska beskickningari utlandet del avAfrika har naturligtvis även stort värde. har i betänkanden de två senaste årenutgått från att Kungl, Maj:t uppmärksammar det alltmer ökade intresset av attden internationella utvecklingen på miljövårdens område noga följs. Vidare harutskottet framhållit att behovet att följa utveckhngen även i och andradelar av världen blir alltmera uttalat, EnUgt min mening står regeringensåtgärder därför i överensstämmelse med beslut. i Skegrie (c): Jag ber att fä tacka jordbruksministern försvaret på interpellationen. Min fråga ställdesju egentligen till statsrådetBengtsson, och jag beklagar närmast att nuvarande jordbruksministern skallbehöva försvara den handläggning av den här frågan som hans företrädare hartillåtit sig. Jag förstår mycket väl att man frän regeringshåll försökerförsvara sitt handlingssätt här inför . Men jag måste säga att detinte är någon stark argumentering som man har använt. Visserligen har vederbörandestatsråd rätt att göra omplaceringar av utlandsrepresentanter. Men i densituation som förelåg i det här aktuella fallet kan det starkt ifrågasättas omman har handlat korrekt. Interpellationssvarets referat av behandlingen i riksdagen1972 utgör egentligen endast väl valda delar som är avsedda att försvaradepartementets handlingssätt. Men det finns i betänkandet nr frånjordbruksutskottet också andra delar som är minst lika värdefulla i dettasammanhang. hänvisar till att utskottet uttalat att"enligt dess mening den specialbevakning av hithörande frågor som utfördesav lantbruksrepresentanterna i , och är av stort gagn ochalltjämt fyller ett angeläget syfte". Och man fortsatte: "Enförstärkning av den svenska utlandsrepresentationen pä jordbrukets områdedärstädes bedömer utskottet sålunda vara väl motiverad ." Utskottetunderströk i sitt betänkande 1972 att dessa synpunkter fortfarande ägdegiltighet. Sedan måste jag säga att det är något förvånande när man isvaret säger att det är av värde för oss att bevaka jordbruks- ochskogsfrågorna i , Det är möjligt jag kan inte bedöma det - men nogförefaller det mig som om det har en prägel av över sig. Man tar vadman har, om man inte har något annat att referera till. Naturligtvis har, som jag sade, Kungl, Maj:t rätt attomsätta riksdagsbeslutet i handling såsom man vill. Men man bör ju inte görasom man gjort om det föreligger så klara uttalanden som i det här fallet frånriksdagens sida om hur saken skall handläggas. Vad beträffar den Internationella miljövården, som viockså omnämner i utskottsbetänkandet och som har apostroferats i svaret, villjag säga att därmed avsåg man frän utskottets sida närmast miljövården iSovjetunionen, vilket mycket klart framgår av det uttalande som jag då självgjorde i debatten. "är det emellertid inte bara för bevakningen avjordbruksekonomiska intressen som en lantbruksrepresentant för ärönskvärd. Vi har ett betydande intresse av att skapa kontakt även pämiljövårdens. naturvårdensoch näraliggande områden, inte minst med . När jordbruksutskottetär besökte , fann vi där ett betydandeintresse för naturvärds- och miljövårdsfrägorna. bör dekontakter som redan har tagits förstärkas," Det är alltså utsagt hur klart som helst att vi avsågSovjetunionen och det gällde icke , Här föreligger nu ett riksdagsbeslut som fattats i är med142 röster mot 124 - ett beslut som klart och tydhgt säger ifrån att det börinrättas en ny tjänst som lantbruksrepresentant i med förtur förMoskva, Lika klart sägs det ifrån att de nuvarande tiänsterna i , Brysseloch bör bibehållas och att de alltjämt fyller ett angeläget syfte.Man kan alltså inte missta sig pä att riksdagsbeslutet innebär dels ettbibehållande av de nuvarande tiänsterna, dels en förstärkning med en nybefattningshavare. betänkande nr 1 ger mycketklart besked om hur denna fråga enligt utskottets majoritet borde lösas, 1 dendebatt som följde på betänkandet och som återfinns i protokoll frånden I är gavs också klart besked om hur riksdagsbeslutet skall tolkasoch om dess innehåll, 1 den debatten sade jag själv bl, a. följande: "Det är mot bakgrund av dessa fakta vi skall sejordbruksutskottets begäran om en ny representant, lämpligen placerad i ,utöver dem vi har på västsidan," Klarare kan det inte sägas att det gällde en tjänst utöverdem vi nu har. De partier som då bildade majoritet här i hade denuppfattning som jag gav uttryck åt, och därför kan det slås fast att riksdagenden dagen beställde en utökad lantbruksrepresentation utöver den som tidigarefanns. För det ändamålet beslöt man också bevilja ett ökat anslag på 250 000kronor. Vid utskottsbetänkandet fanns det emellertid enreservation från regeringspartiets representanter, i vilken tanken framkastadesatt det kunde vara önskvärt med en representant i , därmiljövårdssekretariatet skall placeras. Det framställdes inget formellt krav päen sädan representant, men reservanterna sade sig utgå från att Kungl. Maj:t isamband med prövningen av frågan skulle beakta jämväl möjlighetema tillomplacering av befintliga befattningar. Reservationen avslogs av medden betydande majoritet som jag förut har nämnt. Hur har dåvarande jordbruksministern handlat? Jo, hanhar Icke effektuerat klart uttalade mening och beslut om en förstärkningav nuvarande befattningar med en ny sådan placerad pä östsidan, I stället harhan effektuerat den avslagna reservationens anda och mening. Det är rättanmärkningsvärt.