prot · FW0948 · 1973-12-31 00:00:00 — När jag i och frågat mig om statsrådetsbeskrivning inte innebär en alltför långt gående nedtrappning av det mål förlagstiftnings-samarbetet som gällde ännu då statsrådet inträdde i regeringen, så har jag haft svårt att värja mig för tanken attherr nu genom att tricksa litet med orden försöker att för sin inställningskapa ett stöd som han i själva verket inte har. Det var denna nedtrappning avmålet för lagstiftningssamarbetet som var den avgörande punkten, och jag hadehoppats att statsrådet med litet öppnare öga här skulle vara vUlig att erkännaatt därvidlag gick statsrådet för långt i . Vi kan icke få de andra ländernas förståelse om vi såväsentligt trappar ned målsättningen. Det innebär ju en polemik mot det som varden ställningstagande ännu , och detinnebär, såvitt jag förstår, även i viss mån underkännande av de tankar som lågtill grund för , Sedan är del mycket möjligt att statsrådetkan bevisa här att något formellt brott mot detta avtal icke har skett, och dethoppas jag verkligen att han kan göra. Ordet lämnades härefter tUl herrhandelsministern , som framförde det i Kungl, Maj;ts skrivelse nr 71avsedda meddelandet rörande handels- och valutapolitik, så lydande: avtal med den europeiska ekonomiskagemenskapen trädde i kraft , För dagen står vi inför denviktiga uppgiften att på det praktiska planet börja tillämpa avtaletsbestämmelser. Det samarbelsorgan den blandade kommittén somupprättades genom avtalet höll sitt första möte i i början av februari.Redan vid detta möte kunde kommittén fatta flera viktiga beslut, främst rörandeursprungsreglerna. Därigenom löstes vissa övergångsproblem som allvarligtbekymrat svensk exportindustri. Detta gäller framför allt beslutet om ändringav de bestämmelser i avtalet som reglerar villkoren för den fortsattatullfriheten mellan de gamla EFTA-länderna, En särskild tullkommitté upprättades med uppgift att säkraen likformig tillämpning av avtalets bestämmelser pä tullområdet. Vid mötet med den blandade kommittén pekade man frånsvensk sida på de problem som kan uppstå för den traditionella svenska exportenav vissa jordbruksprodukter till och , Det framhölls attvi uppmärksamt följer utvecklingen på detta område och att vi avser ta uppfrågan på nytt när problemens karaktär och omfattning klarlagts. En markeringgjordes även i fråga om exporten av fisk och fiskprodukter till det utvidgadeEG, Vid mötet erinrades vidare om intresse av attutvidga samarbetet med EG till att omfatta andra områden. kommer tullsänkningen mellan och EGatt äga rum. Tullarna sänks då för flertalet industrivaror.Redan den 1 januari 1974 sänks tullarna med . På mindreän från kommer alltså och EG:s tullar att sänkas påflertalet industrivaror med sammanlagt . avtal med den europeiska kol- och stålgemenskapen() godkändes av med avtalet med den europeiskaekonomiska gemenskapen. Ratifikationsförfarandet har dock ännu inte avslutats isamtliga . Gemenskapen har därför föreslagit att och EG varför sig fattar beslut om att den första tullsänkningen skall vidtas den Iapril. Det är regeringens avsikt att medverka i en sådan lösning. Däremot kandet nya prissystemet för järn- och stålprodukter som faller under CECA-avtaletinte träda i kraft förrän ratifikationsförfarandet avslutats. och utträdde ur EFTA vid årsskiftet1972-1973 samtidigt som de blev medlemmar i sju kvarvarandeEFTA-länder har understrukit sitt starka intresse av att fortsätta samarbetetinom organisationen. För gäller att av vår totalahandel omfattas av EFTA-frihandeln. Organisationen kommer därför även iframtiden att vara av stor betydelse för svenskt näringsliv och svenskakonsumenter. Det är vår förhoppning att det interna EFTA-samarbetetskall kunna ytterligare stärkas. a. bör man sikta på en fortsatt avvecklingav icke-tariffära handelshinder. Jämsides med allt det arbete som pågår för attvidareutveckla det ekonomiska samarbetet med krävs ökadehandelspolitiska insatser för alt främja vår handel med de östeuropeiskaländerna. Detta är så mycket mer angeläget som den särskilt under slutet av1960-talet generellt positiva utvecklingen i handel med dessa länderunder senare år börjat uppvisa en mer splittrad bild. Det gäller framför alltexporten. 1 vad avser , som är vår traditionellt viktigaste Utrikes-, handels-och valutapolitisk debatt Utrikes-, handels-och valutapoUtisk debatt handelspartneri , utgjorde exportvärdet sålunda av värdetför 1970. Å andra sidan har exporten till utvecklats mycket starkt underde . Orsakerna till exportsvårigheterna torde vara att söka påflera håll. Sålunda synes den starka inriktningen i de östeuropeiska ländernasekonomiska långtidsplaner på handel dem emellan ytterligare ha accentuerats.Men framför allt har konkurrensen på de östeuropeiska marknaderna märkbartskärpts genom ett mera aktivt uppträdande och ökade insatser från flertaletindustriländers sida. Detta har också tagit sig uttryck i att kreditfrågankommit att spela allt större roll. Från regeringens sida fäster vi stort avseende vid enpositiv utveckling av östhandeln och har vidtagit åtgärder för att förbättrasituationen och stödja den svenska industrins exportanslrängningar på dessamarknader. Den handelspolitiska och kommersiella bevakningen iÖsteuropa har förstärkts genom upprättande av ytterligarehandelssekreterarkontor och genom personalförstärkning på våra ambassader idessa länder. Vidare har en rad åtgärder vidtagits för attunderlätta och förbilliga exportkreditgivningen. Övervägandena om ytterligareåtgärder fortsätter inom regeringen. Samarbetet på det ekonomiska området kan väntas spela enframskjuten roll vid den europeiska säkerhets- och samarbetskonferensen, ESK,Från svensk sida har vi i de förberedande diskussionerna velat fästauppmärksamheten på vissa frågor som vi anser vara av betydelse, som utgörkonkreta hinder för en utveckling av öst-västhandeln och som det bör vara ettömsesidigt intresse att undanröja. Bland dessa frågor kan framför allt nämnasökat informationsflöde samt förbättrade kontakter mellan leverantörer ochslutförbrukare. FN:s ekonomiska kommission för , ECE, har under årenslopp utfört ett värdefullt arbete med avseende på öst-västhandelsproblematiken.Enligt vår uppfattning är detta även i fortsättningen ett naturligt forum föratt genomföra de rekommendationer och beslut som kan komma att fattas av ESK. pågår inom förberedelserna fören ny omgång världsvida handelsförhandlingar. Vid session i november1972 beslöt man tillsätta en särskild kommitté för att samordnaförberedelserna. Beslut fattades också om att ett ministermöte skall äga rum iTokyo . Det är vår förhoppning att man vid detta möte kanbesluta om att inleda förhandlingarna. Förhandlingarna skall omfatta tullar samt icke-tariffärahandelshinder och andra åtgärder som hindrar eller snedvrider handeln. De skalltäcka både industrivaror och jordbruksvaror och ta särskild hänsyn tillu-ländernas intressen. Enligt regeringens uppfattning bör man sträva efter enkraftig sänkning av tullarna på industrivaror. Syftet bör vara att på lång siktavskaffa dessa tullar i handeln mellan industriländerna. Man bör även sikta påatt avskaffa sådana icke-tariffära handelshinder som skapar väsentliga problemför väridshandeln. I annat fall kan de gynnsamma effekterna av en tullsänkningkomma att äventyras. Ett led i förhandlingarna kommer alt vara en översyn avgällande skyddsbestämmelser i . Strävan bör vara att underlätta en anpassningtiU nya konkurrensförhållanden. är del viktigt att se lUl att berördaregler utformas så att de inte kan leda till missbruk. De resultat som uppnåddes i Kennedyronden rörde främstindustri-vamtullarna. I den nya förhandlingsomgången kommer problemen påjordbruksområdet att bli av särskild betydelse. De storajordbruks-varuproducerande länderna har satt som villkor för sitt deltagande iförhandlingarna att jordbruksområdet tas med. Det är därför uppenbart att någotmåste göras på detta område för att förhandlingarna skall kunna föras i hamn. En av de viktigaste frågorna i GATT-förhandlingarna gällerutvecklingsländernas problem. Vid i i maj 1972uppställde ett antal principer som villkor för sitt deltagande i denya GATT-förhandlingarna, Den anser att man måste uppnå lösningarsom tar hänsyn till svaga ekonomiska läge. Dessa lösningar skullekunna inbegripa ikraftträdande för av under förhandlingarlämnade medgivanden, tekniskt bistånd för att de skall kunna klara vissaicke-tariffära handelshinder samt ökat bistånd för handelsfrämjande åtgärder.Man bör vidta åtgärder som kan utöka marknaderna för export ochtillförsäkra ökade och stabilare inkomster av deras råvaruexport.Industriländerna slutligen kan inle vänta sig reciprocitet från för deförmåner som beviljas i förhandlingarna. En viktig förutsättning för en fortsatt snabbexpansion av världshandeln utgör ett väl fungerande internationellt betalningssystem.Det har stått klart att betydelsefulla förändringar måste ske i detnuvarande betalningssystemet. Detta system, för vilket grunden lades genomBretton Woods-överenskommelsen vid slutet av , fungeradelänge väl. har dock systemet utsattsförsvåra påfrestningar, med betydande oro på valutamarknaden som följd. VidWashingtonöverenskomnielsen 1971, där en uppgörelse träffades inom tiogruppenom kursförhällandena mellan deltagarländernas valutor, beslöts också attöverläggningar om en reformering av det internationella betalningssystemetsnarast borde upptas. Inom ramen för internationella valutafonden skapades i fjolett forum för dessa överläggningar, tjugokommittén. Det bedömdes allmänt att de enligtWashingtonöverenskommelsen företagna växelkursjusteringarnaskulle avlägsna det underskott som förekommit i denamerikanska betalningsbalansen och som lett till att andra länderscentralbanker tvingats acceptera ständigt ökande dollarinnehav. Efter Washingtonöverenskommelsen stärktes också dollarn påvalutamarknaderna, och det kraftiga kapitalulflödet från förbyltes1972 i ett visst inflöde. Utvecklingen av de större ländernas bytesbalanser blevdock mera ogynnsam än som allmänt förväntats efterWashingtonöverens-kommelsen. Underskottet i den amerikanska bytesbalansenuppgick sålunda till inte mindre än 8,5 miharder dollar. Dettamotsvarades främst av ett japanskt bytesbalansöverskott på . Utrikes-, handels-och valutapoUtisk debatt Utrikes-, handels-och valutapoUtisk debatt EG-ländernahade dock ett betydande överskott, som uppgick till mer än 6 miljarder dollar.Förklaringen till att utjämningen blev mindre än förväntad torde ligga i för Washingtonöverenskommelsen underskattade denunderliggande svagheten i den amerikanska bytesbalansen samt att det tarlängre tid för en växelkursjustering att få effekt än man tidigare antagit.Denna ogynnsamma utveckling av de större ländernas bytesbalanser synes vara enav huvudorsakerna till den kapitalflykt från dollarn som plötsligt uppstod islutet av januari . Främst gick detta dollarinflöde till , somunder någon vecka fick stödköpa dollar till ett värde av ca 6 miljarder. Ävenandra länder, däribland , fick motta ett betydande inflöde av dollar. Efter konsultationer med de länder som närmast berördes avde rådande obalanserna i handels- och tjänsteutbytet, meddelade den amerikanskaregeringen sitt beslut att devalvera dollarn med 10procent. beslöt, liksom även , att låta sin valuta flyta ochanslöt sig därmed lill den ordning som , och redantillämpade, och Frank-rUce liksom bibehöll däremotsina tidigare pariteter. Vad de nordiska länderna beträffar, beslöt ochNorge att bibehålla sina pariteter, vilket innebar att de gentemot dollarnrevalve-rade med , devalverade och följdedärmed dollarn, och beslöt däremot att välja en mellanlinje,som innebar att kursen på respektive valutor skrevs ned . Gentemotdollarn innebar detta en revalvering med . Den nya riktkursengentemot dollarn blev därmed för del och per dollar. Ätt flera länder sålunda ändrat sinaväxelkurser, innebär att de effektiva kursförändringarna för respektive valutorblir andra än de nominella. Vid beräkningen av de effektivaväxelkursförändringarna tas hänsyn även till fördelningen av respektive landshandelsutbyte med andra länder. Enligt de uppskattningar som har gjorts inomOECD har dollarn effektivt devalverats med . Ett antal länder hareffektivt revalverat, däribland med och ,, samt och , hareffektivt devalverat , med ochSverige och med mellan . Dessa beräkningar avser läget islutet av februari månad. De kurser som sålunda etablerats kom emellertid attutsättas för nya spekulativa attacker redan efter någon vecka. Ett förnyatstarkt dollarinflöde i gjorde att valutamarknaderna ätermåste stängas, I det läge som därmed uppstod förelåg tvåhandlingsalternativ för del. Det ena var att fortsätta denvalutapolitik som bedrivits, nämligen att bibehålla en fast kursför kronan gentemot så mänga länder som möjligt med hänsyn tagen lill villkoretatt kronans yttre värde bör vara realistiskt och anpassat till den svenskaekonomins läge och intressen på något . Det andra alternativet varatt inte längre skulle upprätthålla någon kurs för kronan utan låtakronans yttre värde bestämmas av tillgång och efterfrågan på marknaden. Helt övervägande skäl talade för att det förstaalternativet borde väljas och alt sålunda ingen principiell förändring av densvenska valutapolitiken borde ske. För det första visade det sig under de tvåsenaste veckornas internationella förhandlingar och konsultationer att de västeuropeiskaländerna över lag vill bibehålla systemet med fasta valutakurser. Dessa länderrepresenterar huvuddelen av våra viktigare handelspartner blandindustriländerna. De västeuropeiska länder, vilkas valutor fortfarande flyter,såsom , och , har förklarat sin avsikt att såsnart omständigheterna medger det återgå till fasta kurser. För det andra tedde det sig angeläget att dekursförhållanden kunde bibehållas som uppnåddes gentemot våra viktigarehandelspartner när den nya centralkursen för kronan fastställdes i februari.Det råder i hög grad tvivel om att en av marknadskrafterna styrd kurs skulleinnebära att detta syfte kunde uppnås. Allt tyder i stället på att en sådankurs skulle leda tUl en försämring av det svenska näringslivets konkurrenskraftgentemot inte bara de länder, vilkas valutor i fortsättningen flyter, utanockså de länder som inbördes håller fast vid de etablerade kurserna. Därtillkommer att en fritt fluktuerande kronkurs skulle skapa en betydande osäkerhetför den svenska industrin i dess planering av produktion och investeringar. För det tredje kunde vid tiogruppens överläggningar iParis enighet näs om åtgärder, som bör minska möjligheterna ochincitamenten till fortsatt valutaspekulation som sådana störningar imarknadsförhållandena kan motverkas som skulle kunna äventyra handelnsexpansion och den ekonomiska tillväxten. Den amerikanska dollarns kurs fårsålunda flyta i fortsättningen, och något åtagande att vid på förhand givnapunkter försvara dess värde finns . Vidare har från vissa länderssida ställts i utsikt åtgärder, som syftar både till att minska tillflödet avdollar till den internationella kapitalmarknaden och till att begränsa detspekulativa kapitalets rörelsefrihet. De västeuropeiska länderna bör kunnasinsemellan upprätthålla fasta valutakurser utan att pä sikt nämnvärdaförskjutningar i dessa valutors värderelationer till dollarn behöver uppstå.Detta är troligt också av det skälet, att enligt tiogruppensländer, således även , utfäst sig att vid behov och i samråd intervenera föratt vidmakthålla ordnade förhållanden på sina marknader. Uppgörelsen i tiogruppen innebär för del att densvenska kronans kurs kommer att bibehållas i nuvarande läge gentemot i förstahand , , , , och ,Det betyder att interventionspolitiken, på sätt som skett alltsedan våren 1972,kommer att hålla kronan inom en maximal kursmarginal av iförhållande till dessa länders valutor. Det kommer att ske på vanligt sättgenom ömsesidiga interventioner av de berörda ländernas centralbanker,Ytteriigare ett antal västeuropeiska länder torde komma att ansluta sig tilldessa principer för valutapolitiken, 1 förhällande till övriga valutor,däribland dollarn, kommer kronan att flyta fritt. nu medverkar i innebär att vi fortsätter den Utrikes-, handels-och valutapoUtisk debatt Utrikes-, handels-och valutapolitisk debatt politiksom värt land bedrivit genom sitt medlemskap i den internationellavalutafonden. Vi behåller vår handlingsfrihet att, om läget i en framlid skulleså kräva, självständigt ändra vår valutakurs. Uppgörelsen innebär inte, attSverige ansluts till den europeiska gemenskapens interna valutapolitiskasamarbete, dess monetära fond eller planerna på att upprätta envalutaunion. Det direkta samarbete som erfordras för att upprätthåUa den nuetablerade ordningen kommer att ske i form av kredittekniska arrangemang avsedvanlig natur mellan de berörda centralbankerna. Enligt uppgörelsen förutsågs också, som jag redan nämnt,att vissa länder skulle vidta åtgärder för att begränsa det spekulativakapitalets rörelsefrihet. Sedan det visat siguppstå en viss benägenhet att flytta över främst utländska tillgodohavanden iD-mark till svenska kronor, beslöt i går att ingripa mot sådanaöverflyttningar. Det sker bl, a, genom alt gränser sätts för tillväxten avutländska bankers eller bankirers tillgodohavanden i svenska banker. Detinnebär att intervenlionspolitiken kompletteras med vissa mot kortfristigakapitalrörelser direkt riktade åtgärder och är ett uttryck för regeringens ochriksbankens bestämda vilja att upprätthålla den nu etablerade kursen för densvenska kronan. Den och hargenom de beslut som här redovisats valt den handlingslinje som vi tror bästgagnar de svenska löntagarnas och det svenska näringslivets intressen, på bådekort och något . Den nu uppnådda ordningen bör kunna fungera tilldess att arbetet på mera grundläggande reformer av det internationellavalutasystemet hunnit avkasta resultat. Detta arbete pågår redan med storintensitet, och vid tiogruppens möte beslöts att det skall ytterligareintensifieras. Om riktlinjerna för reformarbetet råder också enighet. Det skallbaseras på de principer som styrt de internationella ekonomiska relationernasedan kriget. Den tar, i samverkan med övriga nordiskaländer, aktiv del i detta reformarbete. HerrANTONSSON (c): Vi hade för endast sedantillfälle att här i kammaren grundligt debattera frågan om våra relationer tillEG, Jag skall därför i dagens debatt behandla den frågan mycket kort ochhuvudsakligen knyta några reflexioner till det första mötet med den blandadekommittén mellan och EG, Det är väl uppenbart att många problem måste uppkommaunder om jag så får uttrycka mig inkörningstiden för ett så vittomfattandeoch tekniskt komplicerat avtal som vår frihandelsöverenskommelse med EG utgör. Därför betraktar jag det såsom glädjande att goda resultatkunnat noteras redan vid kommitténs första sammanträde rörande undanröjande avdiverse svårigheter, som handelsministern här har redogjort för. Det är för miginte alls oväntat att en betydande del av mötet ägnats ursprungsfrågorna ochatt lösningar därvid åstadkommits på vissa övergångsproblem. Detta är,herr talman, emellertid inte tillräckligt. Jag tror att vi måste arbetavidare med dessa ursprungsregler, som väl är inskrivna i avtalet närmast påEG:s egen tUlskyndan, Ursprungsreglerna kommer att ställa våra exportföretaginför så långtgående krav i fråga om bl, a, tullklassificering och värderingarav halvfabrikat samt bevisföring beträffande dessas ursprung, att vadetillfälle måste iakttas för att åstadkomma förenklingar. Det är kanske inte enalldeles orealistisk förhoppning, att man även på EG-häll skall kunna vinnainsikt om att dessa synpunkter pä de krångliga ursprungsreglerna borde ledatill alt man förenklar reglerna och arbetar fram enklare regelsystem än förnärvarande. Vad beträffar jordbruket, som handelsministern berörde ideklarationen, och de problem som kan uppstå för den traditionella svenskaexporten av jordbruksprodukter till och är det enligtmin uppfattning angeläget att en diskussion om dessa frågor kommer till stånd,om möjligt redan vid nästa sammanträde med den blandade kommittén. Det finnsett behov av detta. Visserligen kan man säga att extraordinäraförhållanden råder på flera av jordbrukets exportmarknader. Det har på senaretid varit ganska lätt att exportera jordbruksprodukter från , Men allasom har försökt sätta sig in i världsmarknadens problematik på delta område vetatt förhållandena snabbt kan växla. Det är därför angeläget att regeringen medkraft driver denna fråga. Beträffande EFTA tror jag personligen alt dennaorganisation, även i det nya läge som har uppstått på integrationsområdet , kommer alt ha kvar icke obetydliga uppgifter. På det iregeringsdeklarationen särskilt omnämnda icke-tariffära området synesöverläggningarna bl, a, böra inriktas pä att nära följa utvecklingen inom EGoch att i EFTA verka för sådan samordning att skiljaktiga lösningar pågemensamma problem i görligaste mån undviks mellan EG:s medlemsländer ochutomstående västeuropeiska stater. Jag tror i det sammanhanget att det ärviktigt att i ett omstruktureringsskede får de resurser somkommer att erfordras framöver. Öslhandeln ägnas i regeringsdeklarationen ganska stortutrymme -med all rätt, tycker jag. Denna handel utgör visserligen procentuelltsett en liten andel av vår totala utrikeshandel, men den utgör en politisktintressant del, och de nedslående resultat som har kunnat noteras under desenaste åren i fråga om utvecklingen av vår östexport indikerar enligt minmening klart alt åtgärder är påkallade. Handelsministern har utvecklat en del olika skäl till attdet uppstår svårigheter här. Det är givet att de lill stor del bottnar i den s.k, kreditkonkurrensen på det här området, dvs, att de mindre länderna har sämremöjligheter att framgångsrikt konkurrera på öststatsmarknaderna än de störredärför att de större länderna kan ge bättre förmåner på kreditområdet, såsomlångfristig exporikreditgivning på "mjuka" villkor. Regeringensåtgärder i syfte att förstärka den handelspolitiska och kommersiellabevakningen i samt underlätta och förbilliga exportkreditgivningenvill jag hälsa med stor tillfredsställelse, inte minst beskedet attöverväganden om ytterligare insatser fortsätter inom regeringen. Ett förslag som jag personligen har haft anledning att Utrikes-, handels-och valu tapolitisk debatt Utrikes-, handels-och valutapoUtisk debatt tidigareberöra i nordiskt sammanhang är tanken på en internationell samordning avkreditvillkoren, förslagsvis inom ramen för , En sådan samordning skulle,om den visar sig möjlig, ligga inte minst i de små ländernas intresse och bidratill och det är viktigt att exportvarornas pris och kvalitet snarare änexportlandets möjligheter till långfristig finansiering blir avgörande för omen affär kommer till stånd. Jag hoppas det skall visa sig möjligt alt i samband medden europeiska säkerhets- och samarbetskonferensen träffa överenskommelser somfrämjar öst-västhandeln. Jag delar regeringens uppfattning att Förentanationernas ekonomiska kommission för utgör ett lämpligt forum för attförvalla de resultat på del ekonomiska området som vi hoppas blir följden avESK, Om GATT-förhandlingarna vill jag notera att de ännubefinner sig pä ett ytterst förberedande stadium, där inget'av de storaländerblocken och EG ännu klart har definierat sina ståndpunkter mendär motsättningar troligen inte kommer att saknas. Enligt min mening bör såsom ett land medtraditionellt liberal handelspolitik vinnlägga sig om en pådrivande roll iGATT-förhandlingarna, Jag vill i det sammanhanget betona vikten av denrekommendation som antogs vid 21:a session i om engemensam nordisk hållning i dessa förhandlingar. Vi vet att vi hade mycketpositiva erfarenheter av det nordiska samarbetet i Kennedy-rundan, och jag troratt en samverkan även nu trots att vi vet att här intar en förändradstäUning - har sitt givna värde. Danska representanter gav i sinanslutning just till tanken pä, som man uttryckte det, "en gemensamhållning".