prot · FW0988 · 1973-12-31 00:00:00 — Vi må ha oUka uppfattningar om påvilka vägar -vi bäst kan tjäna dessa Udande människor, som är föremålet förvåra tankar, vår diskussion och, på olika sätt,våra omsorger, men en sak måstestå klar: Människors hdande är för stort och för allvarligt för attsammanblandas med partipohtik. Och i verkligheten är det ju som väl är så, attdet som betyder någol, det som räknas och som verkligen påverkar utveckhngen ärgärningarna och inte de många orden inte ens en tom deklaration. Jag viU också tillbakavisa de hänsyftningar eUer vad man vUl kalla det på som här har gjorts. Var ochen tar ställning efter sitt samvete. Vi har inte rätt all förebrå varandra för-vilken väg vi anser vara den rätta. Jag vUI, fru talman, biträda ulskolletsförslag. HerrAHLMARK (fp): säger nu att debatten i storutsträcknmg har präglats av "småskuma partipolitiska utfall'. Jag tyckeratt motsatsen har varit fallet. tog i sitt anförande upp principerför hur små länder skall agera när det gäller att hjälpa förtryckta minoritetereller majoriteter på andra håU i världen. log upp de kristna iSovjetunionen och gav en rad skakande och intressanta fakta om deras läge. Jagvisade hur ordet "frihet" har missbrakats, att frihet alltid måstevara frihet för dem som tycker annorlunda och hur vUctigt det är att vi bildaropinion för demokratins frihetsbegrepp. Utifrån dessa grundläggande värderingar har vi kritiseratutrikesutskottets majoritet för att den inte kan instämma i de självklara ochviktiga ord som finns i reservationen. Det är inget småskuret pohtiskt utfall-det är en självklarhet att diskutera sådant i ett fritt parlament. i säger att han inte vel om ettuttalande har någon effekt. Kanske kan det t. o. m. ha negativ effekt, menarhan. Rent allmänt brakar vi ändå resonera på det viset, att om vi bUdar opinioni ett land och om man bUdar en Uknande opinion i andra fria länder, så måstediktaturregimer ibland ta hänsyn UU det. Del blir ett tryck på dem. De kan intevidhåUa sin poUtik i alla avseenden. Vi kan lätta Uvet och minska svårighetemaför ett antal människor. Därför har vi ständigt bUdat opinion i och iinternationella organisationer när det t. ex. gällt ofriheten i och iSydafrika, förtrycketoch kriget i . har på ett förtjänstfuUt sätt gång på gångvisat hur fackförenmgsrörelsen och fackföreningsmän behandlats i en rad stater,vUket han nämnde även . Det har andra också gjort, och det är bra. Vi harbildat opinion för att förbättra livet för de människor som förtrycks. Varfördå inle göra del också för de kristna i ? Jag kommer ihåg hur det var när läget började bh svårt förjudarna i . Det var ungefär som debatten börjadebli mer intensiv än den varit tidigare. Då fanns det de som sade atl vi skallinte göra uttalanden om judarna i därför att det skuUe kunna skada dem.Vi skuUe kunna förhindra en utveckUng mot hberalisering för judarna i ,försena möjligheten för de judar som vUl utvandra till att göra detta.Vi skall bedriva tyst diplomati, sades det, och man awisade kravet påuttalanden. Låt oss vänta, sade man väldigt ofta. Men vi gjorde inte det. Vi skrev motioner, inlerpeUalioneroch artiklar i en hel rad länder rant om i världen. Vi visade hur denpropaganda som pågick i och kallades antisionistisk i självaverket ofta var rent antisemitisk, hur man försvårade för judar att utöva sinreligion och sin kultur, hur man skar ned antalet synagogor och förbjödtryckning av broschyrer, böcker och tidningar på judiska språk som hebreiskaoch jiddisch, hur man förhindrade undervisning på judiskt språk, hur manstoppade judar i förvaltning och utbUdning, vUka trakasserier man utsatte demför som anhöU om utreselUlstånd tUl , hur man relegerade barnen dejudar som anhöU om utresevisa, hur man arresterade en del aktiva i judiskagrupper. Resultatet blev naturligtvis och delvis var det en följdav opinionsbUdningen att en del övergrepp mot judar i hejdades, menframför aUt att antalet judar som fått lämna har ökat kraftigt.När judarna i skriver brev tUl oss eUer när de har blivit fria och kantala alldeles uppriktigt ber de oss ju ständigt; väck opinion, ta upp frågan,visa med artiklar, anföranden och uttalanden vad som drabbar oss i ! Barapå det viset kan läget bh bättre. Och experter på judarnas situation iSovjetunionen säger detsamma: bUda så myckel opinion som möjhgt! Därför har vi bUdat aktionsgrapper och skrivit mer och mer -vid sidan av den tysta diplomati som framstående statsmän har bedrivitparaUeUl med den öppna opinionsbUdningen. Och delta skaU vi fortsätta med. Jagkan berätta att har man inom beslutat utse enrapportör för att utarbeta en rapport om judarnas situation i Sovjetunionen.Man har gjort det just därför att om man tar upp detta i ständigt flersammanhang, bUdar man en större opinion som i sin tur kan leda tiU en ökadpress på de ryska härskarna. Om informationen sprids, om opinion skapas och omtrycket ökas från parlament och regeringar, så måste de sovjetiska ledarna tanågon hänsyn tUl det. Då blir min fråga till : har det varit fel attgöra alla dessa uttalanden, bedriva allt delta arbete för judarna i ? Omdet inte har varit fel, varför skall vi väja för klarspråk när det gäller dekristna i ? Åtgärder mot religionsförtryck i m. m. Åtgärdermot religionsförtryck i m. m. () kortgenmäle: urval av talamas yttranden kan bh nog så gripande, ochdärvidlag är vi ense allesammans. Men det förstörs ju precis som det gamlaordspråket säger att ett enda dåUgt ägg fördärvar hela degen av deanspelningar på partipohtiskt ställningslagande som har gjorts av talare frånborgerligt håll, när man säger all tiUsammans med kommunisterna kommerförmodUgen nu socialdemokraterna att rösta ned det enda - underförstått kristUga förslaget. Det är sådana uttalanden vi har protesterat emot därför attdet är en obehaglig, pinsam och ovärdig sammanblandning av motiv. HerrNILSSON i (s); Jag har sysslat en del med dessa ting, och därför vet jag vad jag talarom. Närdet gäller uttalanden vågar jag hävda att ingen annan i denna riksdag har gjortett skarpare uttalande mol judeförföljelsema i än jag självunder min tid som utrikesminister, då jag med instämmande läste upp detuttalande som Socialistiska inlernationalen hade gjort beträffande dessaförföljelser. T. o, m. var belåten efter det anförandet hannickar nu instämmande. Närdet gäUer den sak som debatteras önskar jag att jag kunde säga somfrälsningssoldaten, då han blev ansatt av sina antirehgiösa motståndare: GodeGud, låt mig för ett ögonbhck lägga av uniformen och ge mig i våld.Jag kan tyvärr inte säga precis det. Men så mycket kan jag säga som att närherr gör gällande alt den ingenting gjort i frågaom religionsförföljelserna i , atl den inte har varit verksam, attden inte under hand och bUateralt har hävdat sina meningar, då vet herrStålhammar inte vad han talar om. Jag kan tyvärr inte säga mera, för det skulle inlegagna saken skada den. Men man talar i reservationen om att lämpUgavägar skaU väljas, och det är just av det skälet del inte skall sägas mer. () kortgenmäle: hänvisade tUl ett klart uttalande som han hade gjort omjudeförföhelserna i , och då vUl jag släUa frågan: Om nu utrikesministernkunde göra ett uttalande där dessa förhåUanden i påtalades, vad är detdå för logUc i att socialdemokraterna säger atl inte kan göraetl uttalande där brott mot mänskliga rättigheter i fråga om religionsfriheteni påtalas? Jaghar i mitt huvudanförande hänvisat tUl två uttalanden dels ett av ,dels ett av . OlofPalme sade ; VänskapUga förbindelser utesluter inteuppriktighet när åsikterna går isär. KristerWickman sade i sitt förstamajtal i både och : Tystnad i dagskulle inte bara vara ett svek mot denna sohdaritel och ett svek mot våra egnavärderingar. En tystnad skuUe därutöver skapa misstanken att vi lät vår pohtikbestämmas utifrån. Jag kan inte komma ifrån att tystnad från riksdag i dennafråga också är ett svek. HerrAHLMARK (fp) kort genmäle: har alldeles rätt i sinbeskrivning av ett svar på en interpeUation som jag hade stäUt tUl honom omjudarna i . Han gjorde i debatten ett utomordentligt uttalande, när hanciterade ur Socialistiska intemationalens rapport. Jag instämde i delta citatoch jag uttryckte min glädje över att dåvarande utrikesministern gjorde detuttalandet. På den punkten är vi helt överens. Men min fråga UU bUr då självfallet denna:När man numera kan tala i klarspråk om judarna i , varför kan då interiksdagen tala klarspråk om de kristna i ? Åtgärder mot religions förtryck i m. m. i (s) kort genmäle; Jag tycker inte att det finns något övrigt atlönska beträffande utskottets uttalande angående förföljelserna av rehgiösariktningar i . Utskottet har uttalat sig aUdeles klart och bl. a.hänvisat tUl ett uttalande som jag tidigare gjort. Däremot - och det kan jag väl förstå - harutskotlsmajoriteten inte utan vidare kunnat skriva under på den formulering somföreslagits i reservationen, nämhgen: "Enligt utskottets mening börregeringen därför söka finna lämphga former att aktualisera situationen försådana religiösa grupper iSovjetunionen--- ". Det är ju något som regeringen redan har gjort.Därför har utskottet inte kunnat vara med om formuleringar som kunde ge intryckav att så inte skett. Jag tycker att utskottet har aUt fog för att inta denståndpunkten. () kort genmäle: Det uttalande om religionsförföljelser somTorsten NUsson gjorde i 1967 innehöU ingen specifikation av Sovjetunionen.Han nämnde då inte vid namn utan sade precis så som det ståråtergivet i utskottets belänkande: "Vi kan inle annal än fördöma allaformer av förföljelser mot oliktänkande i vilket land del än sker------ ." Utskottet hänvisar till detta uttalande. utrikesutskotletgäUde just huravida betänkandet skuUe ta upp den specifika frågan vad som sketti . Det awisade ulskottsmajoriteten och den ståndpunkten stödernu . i (s) kort genmäle: Jag var inle beredd pådenna diskussion och har därför inte det uttalande med mig som jag den gångengjorde. Men vad jag citerade var Socialistiska intemationalens uttalandeangående judeförföL jelserna i , där dhekl namngavs.Jag instämde i det uttalandet, och förklarade sig nöjd med det. HerrJOHANSSON i Skärstad (c): Jag vUl bara vända mig mol fra sättatl agera här. Hon kände sig sårad av ett uttalande av en talare i debatten mengjorde sig sedan skyldig till något Uknande, nämligen att sammanbunta ossallesammans. Jag trodde att i sill senare anförande skulleprecisera sig Utet mera, men det gjorde hon inte. Åtgärder mot religionsförtryck i m. m Jag vet att frågan är allvarlig, och jag gjorde inte någotulfall i mitt anförande. Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs på bifall tilldels ulskollets hemställan, dels reservationen av m. fl., ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr Wirmark begärl votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposilion: Den som vill alt kammaren bifaller ulrikesutskollets hemställan i betänkandetnr 6 röstar ja, den del ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen av m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr Wirmark begärde rösträkning verkställdes volering med omröslningsapparat.Denna omröstning gav föhande resultat: På förslag av fru andre vicetalmannen beslöt kammaren uppskjuta behandlingen av återstående på dagensföredragningshsta upptagna ärenden till . § 10 Anmäldes och bordlades Nr 21 med anledning av framställningen 1973:10 frånriksdagens ombudsmän om anslag på tilläggsslal III till riksstaten /73 för lokalutrustning m. m. Nr 22 med anledning av framstäUningar om anslag /74 m. m., dels i propositionen 1973:1 under huvudtitelnRiksdagen och dess verk, dels i framställningen 1973:11 från riksdagensförvaltnings-styrelse, jämte motion Nr 18 angående uppskov med behandlingen av vissa ärenden Nr 30 i anledning av propositionen 1973:84 angåendesärskild studiegång för grundutbildning lill sjuksköterska/sjukskötare m. m.jämte motioner § 11Medelande ang. enkla frågor Nr 88 den Meddelades alt följande enkla frågor denna dag framställts, nämligen j !1973 av --------------- Nr 217 () till herr statsrådet angående den planerade centrumanläggningen i föruniversitetet i : VUl statsrådet redogöra för dagslägel beträffandeprojekteringen av den planerade centrumanläggningen vid iFrescati? Nr 218 () tUl herr statsrådet angåendeverkningarna för lärarpersonal av minskat antal universitetsstuderande: Vilka särskUda åtgärder för atl dämpa verkningarna förförordnad lärarpersonal av ett minskat sluderandeantal avser statsrådet altvidta med anledning av ulbUdningsulskollets tillkännagivande i betänkandet1973:8? Nr 219 i (c) lUl herrjustitieministern angående förmyndares skyldigheter i fråga om personligintressebevakning och rådgivning: Avser statsrådet alt i proposition i anledning avförmyndarskaps-utredningens betänkande föreslå att förmyndarens uppgiflervidgas till att mer än omfatta personlig intressebevakning ochrådgivning? Nr 220 () lUl herr statsrådet intagningen till väg- och valtenbyggnadssektionerna vid de tekniskahögskolorna: Är statsrådet beredd alt överväga en minskad intagningtill väg- och vattenbyggnadssektionerna vid de tekniska högskolorna? Nr 221 () till herr inrikesministernangående konjunkturlägets effekter på sysselsättningen: Hur ser inrikesministern på den utlovadekonjunkturuppgångens effekter på sysselsättningen mol bakgrund av all antaletpersoner sysselsatta i beredskapsarbete ökat från3S 452 UU 47 757 personer eller med drygt 34 proceni? Nr 222 (vpk) lill herr industriministern omåtgärder för alt trygga sysselsättningen i norra : Ger bekantgjorda induslrieUa a-weckhngsbeslutavseende norra statsrådet anledning tUl skyndsam planeringrespektive, vidtagande av åtgärder i syfte atl i tiUfredsställande utsträckningtrygga sysselsättningen inom denna länsdel? Nr 223 i Agnas (m) lUl herrjordbruksministern om stöd ål rennäringen i övre inland: Vilka åtgärder avser jordbruksministern atl vidta medanledning av den katastrof som drabbat rennäringen i övre inland? Nr 88 Nr 224 i Agnas (m)lill herr utbildningsministern angående den bioafflschering i skolorna: 16 mai1973---- Anser statsrådet all bioaffischering med vålds- och sexuella -------------------- bildinslag bör få förekomma i skolorna? § 12 Kammaren åtskUdes .