prot · FW09104 · 1973-12-31 00:00:00 — På dengranden beslöt man att en viss procentsats skulle utgå till tilläggspensioneringen.Men då gällde det också de nordiska sjömännen som utländska sjömän och varundantagna frän rätten till tilläggspensionering, eftersom de inte uppfylldekravet om bosättning i riket. Sedan sade jag, och det kan läsa iprotokollet sä småningom, att när man i den nordiska trygghetskonventionenutökade rätten för dessa sjömän som . arbetar i den svenska handelsflottan menvar bosatta i ett annat nordiskt land, så var avgiften fortfarande densamma,trots att antalet sjömän som kunde få rätt tUl tiUäggspensionering enligtATP-systemet utökades högst väsentligt. , som dock suttit i andra lagutskottetoch sitter i socialförsäkringsutskottet och som åtminstone i diskussionernai utskottet visat sig insatt och kunnig i dessa frågor gör mig storligenförvånad över att den kunskap som finns inom det slutna rummet sä fullständigtförsvinner när talar från kammarens talarstol. () kort genmäle: har hur ATP-avgifterna är beräknade, och det visste jag innan det första gången; det är inget nytt. Men att avgiften är för högbara för att de nordiska sjömännen kommit in i systemet, det återstår attbevisa. Det har visat sig att det är utomordentligt få som verkligen fåttpension härigenom. () kort genmäle: Det är ju sä att en ny sjömanslagstiftningkommer att träda i kraft. Vi hoppas på en bättre arbetsmiljö ombord pä vårafartyg. Dessa omständigheter innebär att man kan räkna med att det inte blir Tilläggspension för utländska sjömän vid anställning påsvenska handelsfartyg, m. m. sammaavgång frän sjömansyrket som det har varit tidigare. Det finns mycket kvar attgöra, och man kan verkligen hoppas att det händer något även på det området somgör att det blir mera attraktivt att stanna i yrket än det hittUls varit. Det skulle egentligen finnas mycket att sägai denna debatt - frågan är utan tvivel intressant. Det är en trygghetsfräga fören ganska stor grupp arbetstagare i den svenska handelsflottans tjänst.Egentligen är frågestäUningen mycket enkel. Frågan kan riktas tiU dem som äropponerar, representanterna för moderata samhngspartiet och : VUlni eller vill ni inte gå med på ATP-pension för dessa sjömän? Det är vad sakengäller. Jag har upplevt det sä att man vänder sig mot ATP-lösningen, åberopandeatt det blir en tung börda för sjöfartsnäringen. Jag sade i mitt första inlägg att vi, efter kontakter medSjöfolksförbundet - jag har upplyst herr förste vice talmannen om attjag i informativt syfte haft kontakt även med redarna efter remissbehandlingeni hög grad gjort övergångsbestämmelserna gynnsamma för redarna. Jag skuUe vilja göra ett tUlägg genom att läsa upp ett kortstycke ur propositionen, s. 20: "En lösning av pensionsfrågan inomsjömanspensioneringens ram skuUe fordra att sjömanspension för utländska sjömängörs livsvarig, medan för de svenska sjömännen sjömanspensionen avlöses avfolkpension och ATP vid 67 ärs ålder. Därigenom skulle väsentliga olikheteruppstå mellan svenska och utländska sjömän. Jag behöver bara peka på deolikheter i fråga om kvahfikationsreglerna som skulle bli följden samtolikheterna i förmänssystemet, t. ex. att sjömanspensioneringen omfattar endastegenpension men inte efterlevandepension." Vi vUl åstadkomma hkställighet, och harsannerligen varit engagerat i frågan. Handelsflottans pensionsanstalt byggdenärmast sitt resonemang pä förutsättningarna att finansieringen skulle gälla enspecieU sjömanspension, inte ATP. har med styrka hävdat attdenna grupp arbetstagare i svenska handelsflottans tjänst måste bli likstäUd;det är en rättvisefråga. Vi har ansett detsamma, vUket är anledningen till attfrågan nu bringats på bord. Ätt sedan och kommit egendomhgt snetti frågan kan i vage fall inte jag, herr talman, ta på mig nägot ansvar för.Centern rusar fram med en motion och faller ifrån motionen, som sedanmoderaterna gör tUl sin. Undra på att bekymmer och svårigheter dä uppstår. Mendet är vederbörandes sak. Herrförste vice talmannen (): Detta är en trygghetsfråga, sägersocialministern, och så lägger han till det mest konstifika uttalande: VUl nieUer vill ni inte vara med och ge sjömännen pension? Visa ett enda ord eller en enda rad ivåra anföranden, i motionen eller någon annanstans, där vi sagt att vi inte viUgenomföra denna reform. Det är på sin plats, när socialministern gör Har vi någonstans sagt att vi inte vUl ge denna pension?Diskussionen gäUer endast hur mycket som är befogat att debitera i avgifter.Den frågan är således inte utredd, utan man står pä helt lös grund. Jag mästesäga att det är rätt anmärkningsvärt att man viU insinuera att vi skulle hagått emot förslaget. Det finns ingenting som säger det. Det är fräga omavgiften och det är fräga om en utredning men ingenting annat. Det är tacknämligt att socialministern har haft kontaktmed . Jag skall kontrollera det senare, herrsocialminister, så kanske vi vid ett annat tillfälle kan diskutera huruvidasocialministern verkligen haft kontakt med i detta fall. Den som kommit snett i denna fråga är inte vi, eftersom viär på det klara med att reformen skall genomföras. Att efter ett slarvigtarbete i departementet lägga fram ett förslag tiU avgifter, såsom nu har skett,är någonting som går i stil med socialdemokratiskt ekonomisk politik. Det ärdålig planering och en dålig förtänksamhet beträffande en av de allraviktigaste näringar vi har i vårt land, nämligen sjöfartsnäringen. Men, herrsocialminister, kom inte igen och säg att vi viU eller inte vill. Vi har aldrigsagt att vi inte vill att de utländska sjömännen skall ha pension. i (c); Jag skulle ha kunnat avstå från detta inlägg,men efter socialministerns senaste ord mäste jag fä säga ett par saker. Får jag först och främst säga att det inte råder någontvekan från värt håll om att denna trygghetsfråga för handelsflottans folkmåste lösas. Jag betonade i mitt förra inlägg och i mitt inledningsanförandehur angeläget det var att vi säg tUl att vi gav handelsflottans folkmöjligheter tUl både en god miljö och trygghet över huvud taget. Får jag sedan säga, herr socialminister, att jag kommeratt rösta för utskottets förslag. Men jag har sagt i mitt första inlägg att jagutgår från att dagens beslut, därest det är motiverat, ändock kommer att gemöjligheter tUl att göra en översyn av kostnaderna. Man brakar kunna ändraförslag här i . Har man inte de rätta avgifterna, får man göra enöversyn pä den punkten. Detta är det ställningstagande, herr socialministern, somjag har gjort i denna fräga. Trygghetsfrågorna skall aUtså lösas. Vi säger jatiU ATP-pension. Vad vi är tveksamma tUl, eftersom uppgift stär mot uppgift, ärom de avgifter man tar ut är de riktiga. Ändock är vi beredda att accepteraförslaget, men vi förutsätter att man kan göra en översyn av avgifter ochkostnader. Tilläggspension för utländska sjömän vid anställning påsvenska handelsfartyg, m. m. Jag skaU försöka att inte för egen delförlänga den här debatten. Den har varit tillräckligt lång. Men jag vUl medanledning av herr förste vice talmannens inlägg påpeka följande grundläggandesak: accepterar man ATP för utländska sjömän, får man också accepterakonsekvenserna av detta. Jag har sagt förut att en given konsekvens av attutländska sjömän blir berättigade till ATP pä samma villkor som andraförsäkrade är att arbetsgivarens ATP-avgift måste följa samma regler som Kilo in eterb eska 11-ning av brännoljedrivna motorfordon,m. i övrigt gäller inom ATP-systemet, Det är detta vi diskuterar, , Vad beträffar det något insinuanta tvivlet pä att jagskulle haft tillfälle att tala med någon representant för redarna vUl jag baraupplysa om att jag haft ett i timslångt samtal med direktör iSveriges redareförening. Samtalet ägde rum här i detta hus, i . Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs på bifaU tilldels utskottets hemställan, dels reservationen av herrar Ringaby och iNässjö, och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vill att kammaren bifallersocialförsäkringsutskottets hemställan ibetänkandet nr 23 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen av herrar Ringaby och Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr Ringaby begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: § 2 Kilometerbeskattning av brännoljedrivna motorfordon,m. Föredrogs skatteutskottets betänkande nr 41 i anledning avKungl. Maj:ts proposition 1973:94 om ändringar i vägtrafikbeskattningen m, m.jämte motioner. 1 proposition 1973:94 hade Kungl, Maj:t, under åberopandeav utdrag av statsrådsprotokollet över finansärenden för ,föreslagit att dels antavid propositionen fogade förslag till 1, vägtrafikskatteförordning, 2, förordning omsärskild vägtrafikskatt, 3, förordning omändring i förordningen (1957:262) om allmän energiskatt, 4, förordning omupphävande av förordningen (1966:21) om särskild skatt på motorbränslen, 5, lag om ändringi skattebrottslagen (197 1:69), 6, lag om ändringi lagen (1971:1072) om förmänsberättigade skattefordringar m, m,. dels godkänna vad i propositionen förordats i fråga ombeskattning av viss internationell trafik och beträffandekompensation för kostnader för installation av kilometerräknarapparatur i vissafall. Beträffande propositionens huvudsakliga innehåll anfördesföljande; "1 propositionen framläggs förslag om övergäng tUlkilometerbeskätt-ning av brännoljedrivna motorfordon i enlighet med detprincipbeslut om införande av denna skatteform som fattades av riksdag(prop, 1971:153, SkU 1971:67, rskr 1971:339), Häriämte föreslås vissa andraändringar i vägtrafikbeskattningen. Förslagen bygger på bilskatteutredningensslutbetänkande (SOU 1972:42) Vägtrafikbeskattningen, Kilometerskatteförslaget innebär, att nuvarandebeskattning av motor-brännolja i form av brännoljeskatt och särskild skatt påmotorbränslen ersätts med en kUometerbeskattning avbrännoljedrivna personbilar, bussar och lastbilar. Som en följd av dennaomläggning föresläs att den särskilda skatten på motorbränslen samtidigtslopas även i fråga om bensin och gasol och ersätts med en i motsvarande mänhöjd energiskatt på dessa drivmedel. Nuvarande automobilskatt och traktorskatt föreslås i fortsättningenutgå under benämningen fordonsskatt med vissa av kilometerbeskattningenbetingade justeringar för brännoljedrivna fordon som ej ärkilometerskattepliktiga och för släpvagnar som dras av brännoljedrivna fordon.Vidare föreslås vissa justeringar i fordonsbeskattningen av lättare lastbilarpä grundval av en undersökning av utfallet av övergången från enbeskattning efter tjänstevikt till en beskattning efter totalvikt av dessafordon. Även dessa ändringar föreslås träda i kraft ," Kilometerbeskattning av brännoljedrivna motorfordon, m.m. 1 detta sammanhang hade behandlats dels följande med anledning av propositionen väcktamotioner: 1973:1924 av i (fp), 1973:1934 av () varihemställts att beslutade att 16 § vägtrafikskatteförordningen skulleha av motionären angiven lydelse, innebärande att ny ägare av fordon inteskulle ansvara för skatt som den tidigare ägaren skulle betala efter ägarbytet, 1973:1935 av herrar () ochTaube (fp) vari hemstäUts att beslutade ge 41 §vägtrafikskatteförordningen i motionen angiven lydelse, innebärande attbrännoljedrivna personbilar vid utrikes resa skulle befrias frän skatt, 1973:1936 av herrar () och (), 1973:1937av m, fl. (fp). 1973:1965av () vari hemställts 1, att beslutade att fordonsskatten fördieseldrivna motor- 10 protokoll 1973. Kilometerbeskattning av brännoljedrivna motorfordon,m.m. fordon ersattes med kilometerbeskattning fr, o, m, den I januari1976, samt 2, att skuUe anhålla om ett förslag frän Kungl,Maj:t beträffande en successivt avtrappad mängdrabatt, 1973:1966 av () varihemställts att , i syfte att införa en förenklad administration ochbespara fordonsägarna onödiga olägenheter, med ändring av departementschefensförslag beslutade att det av bUskatteutredningen föreslagnaskatteviktsbegreppet skulle tillämpas även på personbilar, dels följande vid början väckta motioner: 1973:12 avherr (), 1973:67 avherr Böriesson i (c), 1973:249av m, fl, (c) samt 1973:256av i m, fl, (s). A, att med bifall till propositionen 1973:94skulle anta de vid propositionen fogade förslagen till 1, vägtrafikskatteförordning, 2, förordning omsärskild vägtrafikskatt, 3, förordning om ändring i förordningen (1957:262) om allmän energiskatt, 4, förordning omändring i förordningen (1966:21) om särskild skatt på motorbränslen, 5, lag om ändringi skattebrottslagen (1971 :69), 6, lag om ändring i lagen (1971:1972) om förmänsberättigade skattefordringar m,m,, B, att godkände vad i propositionen förordats ifråga om beskattning av viss internationell trafik och beträffande kompensation för kostnader för installation av kilometerräknarapparatur i vissa fall, C, attriksdagen skulle avslå 11, motionen1973:1966, i den män motionerna inte kunde anses besvarade genom vadutskottet i betänkandet anfört. beträffandekilometerskatt i stället för fordonsskatt 1. av herrar i (fp) och () som ansettatt utskottet under A och C 10 bort hemställa, att inte skulle godta propositionen 1973:94 ivad den innehöll uttalanden om när fordonsskatten för brännoljedrivna motorfordonborde ersättas med kilometerskatt utan med bifall till motionen 1973:1965besluta att fordonsskatten för brännoljedrivna motorfordon ersattes medkilometerskatt fr, o. m, 1976 och hemställa att Kungl, Maj;t framlade förslagför genomförande av denna reform, som borde kompletteras med regler ommängdrabatt i enlighet med vad reservanterna anfört. Kilometerbeskattning av brännoljedrivna motorfordon, m.m. beträffande skattevikten för personbUar 2, av herrar i (fp), (), () och () som ansett att utskottet under punkterna A 1, A 2 och C 11 såvitt avsåg 5 § förordningen om vägtrafikskatt, bUagorna tUl denna förordning samtbilagan till förordningen om särskild vägtrafikskatt bort hemställa, att med bifall till motionen 1973:1966 och ianledning av propositionen 1973:94 skulle anta de vid propositionen fogadeförslagen med de ändringar 1, att 5 §förordningen om vägtrafikskatt samt bilagorna till denna förordning skulleerhålla av reservanterna föreslagen lydelse, innebärande att redan fr, o, m,den nu föreslagna lagstiftningens ikraftträdande skattevikten för personbilarskulle bestämmas efter totalvikten, 2, att bilagan tUlförordningen om särskild vägtraflkskatt skulle erhålla av reservanternaföreslagen lydelse, beträffande betalningsansvaret för vägtrafikskatten 3, av herrar i (fp) och () som ansettatt utskottet under A I och C 6 såvitt avsäg 16 och 21 §§ förslaget till vägtrafikskatteförordning bort hemställa, att med bifall tillmotionen 1973:1934 och med anledning av propositionen 1973:94 skulle anta detvid propositionen fogade förslaget med den ändringen att 16 och 21 §§vägtrafikskatteförordningen skulle erhålla av reservanterna föreslagen lydelse. 4, av herrar i (fp), (), () och () som ansett att utskottet under punkterna A och C 8 borthemställa, att icke godkände propositionen 1973:94 i vadden innehöll uttalanden som begränsade rätten för ägare av brännoljedrivnapersonbilar att erhålla lättnader vid beskattningen dä fordonet använtsutomlands utan i stället med anledning av motionen 1973:1935 uttalade Kilometerbeskattning av brännoljedrivna motorfordon, m.m. att allakilometerskattepliktiga fordon borde åtnjuta samma förmåner då de användesutomlands men att Kungl, Maj:t av praktiska skäl borde kunna begränsa dessarättigheter för brännoljedrivna personbilar pä sätt reservanterna förordat. Till betänkandet hade fogats ettsärskilt yttrande av herrar Josefson i Arrie (c), i (fp), OlofJohansson i (c), (), (). i (c) ochSöderström (m). I propositionen 94 om ändringar ivägtrafikbeskattningen har departementschefen till allmän överraskning, detvågar jag säga, då han nu lägger fram förslag om genomförandet av det principbeslutom kilometerskatt som fattade 1971 frångått det av en enhäUigbilskatteutredning förordade systemet med en renodlad kilometerskatt utaninslag av fast fordonsskatt men med en s, k, mängdrabatt av övergängskaraktär,avsedd att mUdra verkningarna för dem som ärligen kör sina fordon väsentligtlängre än de genomsnittssträckor som har utgjort grunden för den fastaskattedelen. Finansministern hävdar nu utan att han egentligen anstränger sigsärskilt för att motivera sin ståndpunkt att frågan om den fastafordonsskattens ersättande med en kilometerskatt bör skjutas , ochav formuleringarna kan man tyvärr inte undgå att dra den slutsatsen att det ären mycket oviss och avlägsen framtid som det är fråga om. Utskottsmajoriteten förefaUer vUlrådig, Formuleringarnager vid handen att den har känt sig besvärad av propositionensuppskovsyrkande, vilket den dock ansluter sig till under hänvisning tUl ettförment behov av en lämplig prövotid. Vad som avses med en lämplig prövotidanges inte exakt i utskottsmajoritetens yttrande. Det är emellertid mycketintressant att notera att utskottet, innan det ger sin anslutning tUl uppskovskravet,med mycket stor skärpa understryker att i samband med behandling avolika frågor rörande vägtrafikbeskattningen vid ett stort antal tillfäUenslagit fast att såväl brännoljeskatt som fordonsskatt, åtminstone då det gällerden tunga trafiken, bör ersättas med en kUometerskatt, Utskottsmajoritetenhänvisar till de bestämda uttalanden som det gamla bevUlningsutskottet underden kraftfuUe Kinna-Ericssons ledning gjorde och konstaterar attenkammarriksdagens skatteutskott vid behandlingen av proposition angåendeprincipbeslut i kUometerskattefrågan ansluter sig tiU"bevillningsutskottets tidigare uttalade uppfattning, att allaansträngningar borde göras för att anknyta vägtrafikbeskattningen tUl detfaktiska utnyttjandet av vägnätet. Detta av godkända uttalande mästeuppenbarligen innebära ett krav på avveckling av fordonsskatten för den tungatrafiken, eftersom fordonsskatten inte anknyter tiU vägutnyttjandet," Det är betydelsefullt att skatteutskottet också nu så passkraftigt markerar sin principiella uppfattning och alltså hundraprocentigt stärfast vid den tidigare intagna ståndpunkten. Jag vill uttala min uppskattning avutskottet och inte minst dess värderade herr ordförande för detta. Jag skulleheller inte ha engagerat mig särskilt hårt för att vinna förståelseför kravet på ett konkret beslut i fråga om tidpunkten, om jag inte hademisstänkt att finansministern i själva verket med sitt uppskovsyrkande hadehaft för avsikt att de facto undanröja tidigare riksdagsbeslut, beslut sommåste tolkas som krav på renodlad kilometerskatt, vilket bl, a.skatteutskottets citerade betänkande ganska vältaligt Ulustrerar, Det är kanske en ful misstanke, herr talman, eftersompropositionens ordalag inte ger direkt stöd för någon sådan. Läsaren fårnärmast ett intryck av att finansministern är en varm vän av åkeriägarna ochatt han tUls vidare vill bespara dem den skattehöjning som utan tvivel enrenodlad kUometerskatt skulle medföra för ägarna av de verkligt stora och tungavagnarna med mycket långa körsträckor. Likväl är jag misstänksam. Jag tror interiktigt på att finansministern delar uppfattning om att principen -dvs, principen att bringa vägtrafikbeskattningen i överensstämmelse med 1963ärs trafikpolitiska beslut kompromisslöst skall upprätthållas. Det är av det skälet som i och jag harvalt att i form av en reservation tUl utskottsbetänkandet slå fast, att tidenär inne för reformens slutgiltiga genomförande och att det saknas skäl attytterligare förhala densamma. Vill man verkligen på ett rättvist och konsekventsätt genomföra kostnadsansvarighetsprincipen för den tunga trafiken - och dethar som bekant även den s. k. vägkostnadsutredningen i ett remissyttrandeunderstrukit det angelägna i ja, då bör man enligt vår mening inte genomdimbildning och uppskovsmanövrer skjuta avgörandet i ett läge dåman ändå partiellt genomför en kUometerskattereform, för vars skuU man vidtagitsä många administrativa åtgärder och ålagt fordonsägarna sä betydandekostnader. Gör man som departementschefen begär och majoritetenmotvilligt tUlstyrker, kommer det otvivelaktigt att tolkas såsom en föreståendekursändring inom detta betydelsefulla område. Det kommer av många människor det må vara utpräglade miljövårdskämpar, privatbilister eller hängivna vännerav SJ och annan kollektivtrafik att uppfattas som ett svek, en undfallenhetinför åkeribranschens önskemål, en bristande vilja att leva upp tiU ochfortsätta arbetet på vägen mot genomförandet av principen omvägkostnadsansvaret. Däremot kan vi, herr talman, acceptera att ikraftträdandetframflyttas i jämförelse med utredningsförslaget, som gick ut pä att reformenskuUe träda i kraft . Utan tvivel bjuder ossförsiktigheten att ge de verkstäUande myndigheterna och organen ytterligare ettärs omställningstid. Vi har därför ansett oss böra förorda den I januari 1976som datum för övergång tUl renodlad kilometerbeskattning av dieseldrivnafordon. Som jag inledningsvis nämnde skulle en renodladkUometerskatt hårt drabba dem som kör exceptioneUt länga sträckor . Ävenom vi inte, som det har antytts, skulle vara beredda att ytterligaresubventionera den redan ganska gynnade långtradartrafUcen, har vi ansett attbilskatteutredningens förslag om en s. k. mängdrabatt under en övergångsperiodbör beaktas. Enligt ett av de olika alternativ som utredningen tillhandahöll skulle en 26-tons lastbU med exempelvis 12 000 mUs Kilometerbeskattning av brännoljedrivna motorfordon, m.m. Kilom eterbeskat t-ning av brännolje-drivna.motorfor-don,m. körning fåen rabatt eller subvention, vad man nu föredrar att kalla det, pä drygt 5 500kronor. Man skulle också kunna uttrycka det så, att 26-tonnaren kör gratisunder årets två sista månader som ett uttryck -som någon sade för skattebetalarnastacksamhet över att den kört så flitigt . Jag har nämnt dessa siffror uteslutande för att orienterakammarens ledamöter om vilka belopp det rör sig om. Någon stäUning tillstorleken av den mängdrabatt, som enligt vår mening övergångsvis bör kunnakomma i fräga tUl undvikande av rena chockhöjningar och för att underlätta förbranschens folk att göra omställningen och anpassa sig till de nyaförhållandena, har inte tagits av reservanterna. Vi nöjer oss med att uttalaett önskemål om att regeringen prövar frågan och förelägger ettförslag till en successivt nedtrappad mängdrabatt av sådant slag somutredningen enhälligt har tillstyrkt. Med detanförda yrkar jag bifall tUl reservationen 1. Vid sidan av huvudfrågan i propositionen,dvs. frågan om partiell eller total kilometerskatt, har ytterligare ett parfrågor tUldragit sig specieU uppmärksamhet. I sitt förslag tUl vägtrafikskatteförordning harutredningen i specialmotiveringen tUl 16 § med hänsyn tUl det självklarakravet från samhällets sida att ett fordon inte fär brukas förrän skattenblivit betald fäst uppmärksamheten pä att det- kan tänkas fall, däupprätthållandet av körförbud ter sig orimligt. Utredningen pekar på sådanafall, då ett på avbetalning sålt fordon på grund av bristande betalning måsteåtertas av säljaren. Man menar att det vore orätt att tvinga säljaren att bäraden köparen åvilande skattebördan genom att upprätthälla körförbudet. Vidarepekar utredningen på de fall dä en bilköpare saknar möjlighet att gardera sigmot sädana eventuella skatteskulder som förfaller till betalning först efteröverlåtelsen av vagnen i sädana fall har köparen nämligen ingen möjlighet attskaffa sig säker upplysning om rätta förhällandet genom att t, ex. krävaföreteendet av skattekvitto. Enligt utredningens mening, som reservanterna idet här fallet har gjort tiU sin, bör inte heller bristande betalning av denskatten resultera i ett orimligt körförbud för den nye ägaren, som är i godtro.