prot · FW09157 · 1973-12-31 00:00:00 — Samebyarna konstateraratt "vilken ekonomisk ersättning vi än får för intrånget kan den inte enstillnärmelsevis kompensera markförlusterna". Avslutningsvis poängterasvikten av att byarna bereds tillfälle att medverka vid en eventuellt fortsattplanering. Sammanfattningsvisyrkar de berörda samebyarna: Ätt företagetinte måtte genomföras. Ätt, för detfall så ändå skall ske, staten skall utreda företagefs inverkan pårennäringen och inkomma med förslag till kompensation och ersättning. Det finns i detta sammanhang anledning att erinra om vadjustitieombudsmannen yttrade i skrivelse fill Kungl. Maj:t den 24 januari 1966angående vissa klagomål från två samebyar i Kirunaområdet. 1 sin sammanfattningsäger bl. a.; "Det bör icke längre få förekomma att för samerna viktigabeslut fattas utan att dessa själva haft tillfälle att ge sin mening tillkänna. Man måste därför tillse att samerna får egna organ, som kunna förasamernas talan och effektivt bevaka deras intressen i Detta är icke en uppgift vilken såsom nu skall i första hand ankomma påstatliga myndigheter." Men "myndigheterna" har ingenting lärt. Inovember 1972 uttalade sig så en annan statlig myndighet, lantbruksnämnden iNorrbottens län, utan att någon kontakt togs med de berörda samebyarna. Istället hänvisades fill det nyssnämnda sammanträdet . Samerna harkraftigt protesterat mot, som de uttalat, "det mycket anmärkningsvärdaförhållandet, att lantbruksnämnden ansett sig kunna avgiva ett yttrande, somhelt bygger på en skrivbordsprodukt, tillkommen utan att berörda samebyar harberetts tillfälle att yttra sig i frågan". Ja, det är märkligt. kunde man i pressen läsa uttalanden om attsamerna betraktades som osolidariska när de framförde farhågor för att lokaliseringenav fredsförbandet till skuUe medföra besvärande intrång i derasnäring. Dessa farhågor skall ses mot bakgrund av att någon seriös utredning dåinte gjorts av företagets inverkan på rennäringen. I ett gemensamt uttalandeanförde de berörda samebyarna ; "Från samisk sida vill vihelt stödja samarbetstankar, men det får mte medföra aft vi samer passivt skallbehöva åse hur det görs intrång i vår näring, utan vi måste som alla andramedborgare ha en rätt att bevaka våra näringsintressen." Det är mot denna bakgrund vi i motionen hemställt om ensärskild utredning for att i ett beslut om lokaliseringen avfredsför-bandef skall försäkra sig om att intrånget i samernas näring blirordentligt utrett. I sitt betänkande nr 26 hänvisar försvarsutskottet fillatt departementschefen har för avsUct aft föreslå Kungl. Maj;t att en särskildsamarbetsdelegafion tillsätts för att samordna mUitära och civila intressen iArvidsjaur samt uttalar att vissa synpunkter som har framförts av bör närmare övervägas i samband med att mark förövningsfältet i anskaffas. Utskottet menar att det därmed får ansesväl sörjt för att ersättningsfrågor som uppkommer i samband medförbandsefableringen skall få en tillfredsställande lösning. Vid ett ytligt betraktande av frågan kan man kanske kommatill samma bedömning som utskottet. Det skall nämligen konstateras att denföreslagna samarbetsdelegationen infe är tänkt att ha till uppgift att behandlade frågor som vi tar upp i motionen. Det kan också ifrågasättas i vad månsamerna kan känna någon särskUd garanti för att deras frågor skall bliordentligt behandlade genom den av departementschefen gjorda skrivningen, därdet bara heter att "vissa synpunkter" skall "övervägas" isamband med markanskaffningen. Jag finner det beklagligt att utskottet så lättvindigtavfärdat vårt motionsyrkande i denna del. När nu nära nog enhälligt - kommer aft fattabeslut om denna förbandsefablering, som är en nog så nödvändig och välkommensatsning, så hade det varit bra om det funnits en lika enig uppslutning bakomvårt motionsyrkande på en utredning av de fortfarande outredda frågorna omintrång i samernas näring. Slutligen gäller det frågan om flygfältet. Vi har imotionen föreslagit att man i samband med förbandsbygget planerar för ettflygfält i . Vissa organisationsfrågor rörande armén Vissa organisationsfrågor rörande armén Det största civila effekten, det gör nytta för flera inlandskommuner.Förläggningen blir sådan aft skjutfältet blir ett alternativ förutomArvidsjaur för , och kommuner, som alla ärinlandskommuner. Det blir ett acceptabelt avstånd för flera kommuner, och detblir ändå inte långt från . Då får man också en spridning av insatsernaså aft inte allt hamnar i enda kommun, och det tycker jag är lovvärt. har vid sina övervägandenutgått ifrån att flygfält måste byggas och förläggas i . Ja, jag ärockså överens med utredningen om att ett flygfält bör byggas för att tillgodosede värnpliktigas behov av snabba hemtransporter, däremot inte om att det måstebyggas i . , och kommuner har framfört sinasynpunkter till cheferna för kommunikations- och försvarsdepartementen. Jagtycker att deras argument väger tungt. Jag villsluta med att yrka bifall till motionen 2037. i (s); Den fråga vi nu behandlar rör försvaretsorganisation i fred. Emellertid är det bara en del av organisationen som nubehandlas. Den undergår ständiga förändringar beroende på försvarets ändradeinriktning, dess ökande markbehov, det civila samhällets behov avutvecklingsmöjligheter, regionalpolitiska krav, ekonomiska faktorer osv. Deförändringar i försvarets fredsorganisation som vi nu skall ta ställning fillmotiveras av krav på förändringar som jag här räknat upp. I fråga om pansartruppernas utbildning uttalade riksdagen1968 att antalet pansarbrigader skulle minskas. Herr tredje vice talmannenVirgin skyllde på försvarsbeslutet och sade att man först då hadebestämt sig för aft minska antalet pansarbrigader. Det är felaktigt. Man beslötom det i princip , och försvarsbeslut har ju i efterhandfaktiskt fått erkännande som ett ganska bra beslut. Jag kan inte erinra mig attdet rådde några delade meningar om reduceringen av pansartrupperna, ochinskränkningarna skedde också efter en prioritering som gjordes från mUitärthåll. Men den här frågan togs också upp av riksdag. Dåframhöll man att "i syfte att frigöra medel för andra angelägna ändamålbör avvecklingen av de pansarbrigader som skall utgå påbörjas ".Det var alltså en ytterligare poängtering av det beslut beträffande reduceringenav antalet pansarbrigader som fattades . Detta är så mycketmera angeläget som pansarutbildningen är synnerligen dyrbar och kostnadernaberäknas stiga kraftigt . En stridsvagn som nukosfar 3 miljoner beräknas kosta 5 mUjoner . Nyanskaffning avmaferielen till en pansarbrigad kostar , vilket ärmellan två och så mycket som motsvarande kostnader för eninfanteribrigad. En pansarbrigad drar dubbelt så höga kostnader för underhålloch utbildning som en infanteribrigad. Det är därför angeläget aft snarastmöjligt minska på pansartruppernas fredsorganisation. Två brigader skall pågrund härav utgå ur organisationen inom den närmaste femårsperioden. Självfallet minskar därmed utbildningsbehovet i fred. arménberäknar denna minskning till ungefär 2 000 värnpliktiga . Detta ledertill att pansarutbildning måste upphöra vid flera förband. De som först börkomma i fråga är de båda pansarregementena vid , och detta är man enigom även på militärt håU. Maj:t föreslår liksom försvaretsfredsorganisafionsufredning att pansarutbildningen upphör vid P 1 i Enköpingoch P 10 i . Detta innebär emellertid inte att dessa regementen kommeratt läggas ner. I fråga om P 10 föreslår regeringen att regementet övergår tillinfanteriutbUdning, och utskottet har samma uppfattning. Vad gäller P 1 i och S 1 i är situationennågot mera komplicerad. Att pansarutbUdningen vid P 1 bör upphöra är ganskasjälvklart med hänsyn till uttalanden, som jag nämnde, 1968 och 1972om reduceringen av antalet pansarbrigader. Men vad skall då placeras i Enköpingi stället för P 1? Ett sätt är att omvandla förbandet till infanteriregemente.Detta skulle emellertid inte te sig särskilt rationellt. Det skulle innebäraatt vi finge fre infanteriförband geografiskt mycket nära varandra.Utbildningsbetingelserna för infanteriet är sämre i än i Strängnäs.Antalet förläggningsplatser är för få för ett rationellt infanteriförband. Regeringen har, i likhet med försvaretsfredsorganisafionsutredning, föreslagit aft S I flyttar från tillEnköping. Visserligen har S 1 för inte så länge sedan flyttat till , menS 1 :s område i är kringbyggt från flera håll. Olika institutionerexpanderar, och planeringen av vägar och trafik verkar störande för förbandet.Det bedöms inte vara realistiskt att räkna med att S 1 kan ligga kvar längre änt. , troligen knappast så . Kaserner och andraanläggningar i är starkt nedslitna. Under den närmaste 20-årsperiodenkrävs enligt arméstabens generalplanering i investeringar,varav omkring 75 miljoner . EnUgt kommuns "utvecklingsplan 72",räknar man med att kommunens totala befolkning kommer att växa med 28 procentunder perioden 19701985, detta enligt mellanalfernativef - det finns ett högreoch ett lägre alternativ. En konskevens av detta blir enligt planen att mellan24 000 och 30 000 nya lägenheter måste byggas fram fill 1985. Några regionalpolitiska motiv för aft behålla S 1 iUppsala föreligger inte. Det är i stället ett allmänt samhällsintresse att S 1flyttar från . Inte minst kommer den kommunala planeringen attunderlätfas om man inte behöver ta hänsyn till det militära förbandets ganskastora anspråk på mark. Eftersom S 1 alltså inte kan ligga kvar iUppsala, och eftersom är i större behov än av ett militärtförband när P 1 dras in, faller det sig ganska naturligt att följa Kungl.Maj:ts och utredningens förslag. Under behandhngen i utskottet tillstötte emellertid enkomplikation. anmälde att man plötsligt hade fåttreda på att det fanns planer på att flytta S 1 till och aft dettaskulle kunna komma att störa mottagarstation i . Det äranmärkningsvärt att man infe har påtalat detta tidigare, särskilt som Vissa organisationsfrågor rörande armén Vissa organisationsfrågor rörande armén omfattandesignalövningar har pågått där , men när nu frågan i sista mmutenanmäldes måste en undersökning göras och en utvärdering verkställas. Utskottetkan därför på nuvarande stadium inte helt följa propositionsförslaget. Denteletekniska undersökningen bör avvaktas. Mycket talar emellertid för attövningar med ett signalregemenfe kan bedrivas i . Meststörande är större sändare med effekter om 1 000 Watt. Men övningar med dessasändare bedrivs bara vid några få tillfällen . Sändarnakan också användas med reducerad effekt. Ett s. k. sändarannex kan upprättasutanför det kritiska området. Restriktioner är också mycket vanliga i allasammanhang i den mUitära övningsverksamheten; det får också signalregementetfinna sig i. Även om utskottet formellt endast förordar attpansarutbildningen vid P 1 läggs ned och att S I skall flyttas, bör allakrafter inriktas på att söka reducera eventuella störningseffekfer och attinrätta ett signalregemente i P I ;s etablissemang i . Vi förväntar ettförslag om detta från regeringen under så att åtminstonehöstriksdagen 1974 kan fa slutlig ställning till frågan. Att följa föslag att låta P 1 omedelbartövergå till infanteriutbUdning skulle minska handlingsfriheten. Jag har påtalatnackdelarna med så många infanteriregementen i detta område och även attutbildningsbetingelserna i är sämre än på andra håll. De lämpar sigbättre för ett signalregemente och därför bör man vänta med att ta ställningtill frågan om vad som skall lokaliseras till till dess vi fårutvärderingen i vad gäller de teletekniska störningarna. tog också upp den ekonomiska kalkylen sompropositionen redovisar på basis av utredningens förslag och som utredningenhar gjort upp med hjälp av den främsta expertis som varit tillgänglig påområdet. Det är framför allt på fyra punkter man kritiserar förslaget. Deredovisas på s. 14 i utskottets betänkande. Om man räknar en post i fast pris och de andra i löpandekan man tjäna . Vidare är det klart att om man bedömer tidennär besparingarna skulle infalla och kostnaderna utdebiteras annorlunda kan detockså bli vissa förändringar i kalkylen och man får fram 4 mUjoner kronor.Sedan är det alldeles uppenbart att om ett regemente läggs ner så blir det ettbortfall av hyresbetalningar, man har räknat med . Det har'man inte velat ta hänsyn till från Uppsalaekonomernas sida. Slutligen är det 22miljoner som bygger på andra ingångsvärden än dem som utredningen räknat med.Planeringskontoret i grundar sina värden i första hand på dem somchefen för armén har angett, men tyvärr det vill jag inte rikta någonsärskild kritik mot, det kan lätt vara gjort har han gjort sig skyldig felberäkning på ett 30-fal personer, vilket åtminstone fill stor delförklarar de 22 miljonerna. Utskottet vidhåller den beräkning som harredovisats i propositionen. I ligger också arméns kompaniofficersskola, ÄKS.Den ligger i nära anslutning till S I ;s kasernoinråde men måste flyttaberoende på att för sin utbyggnad behöver den mark som AKSdisponerar. En rad olika platser har undersökts, men valet för skolans placeringkom att stå mellan och . Båda platserna är lUcvärdiga ur skolanssynpunkt. Men här har de regionalpolitiska motiven fått avgöra lokaliseringen,och utskottet förordar , i likhet med utredningen och regeringen. Pansartruppernas kadett- och aspirantskola som äransluten till P 1 i , måste flytta. Utredningen och regeringen harföreslagit P 7 i . Utskottet har emellertid enhälligt tUlstyrkf att denskall placeras i . Anledningen till detta är främst att chefen för armén i likhet med överbefälhavaren starkt understryker önskvärdheten av attkadett-och aspirantskolan samlokaliseras med pansartruppskolan. Denna sistnämndainstitution ligger redan i . En flyttning tUl skulle medföra enkraftig reducering av den mUitära verkstaden i . Utskottet tillstyrkerdärför motionen 2075 av m. fl. Jag övergår till att kommentera förslaget om ettfredsförband i . Den frågan har diskuterats livligt i den allmännadebatten och också här i i samband med försvarsministerns svar på eninterpellation . Motiven för en etablering av ett förband i är,såsom tidigare nämnts, arbefsmarknadspolitiska. Övre inland har undermånga år haft stora bekymmer med sysselsättningen. Trots energiska åtgärderfrån både kommunerna och staten har det inte lyckats att uppfylla deregionalpolitiska ambitionerna. Utflyttningen har varit mycket stor, och denpågår alUjämt. Detta får givetvis negativa regionalpolitiska effekter för ,vilket också inverkar menligt på vårt försvar. Jag ser det därför som ett väsentligt samhällsintresse,inte minst från försvarssynpunkt, att vi med gemensamma krafter kan skapasysselsättningstillfällen i övre så att folkmängden kan hållasnågorlunda intakt. Det förefaller mig uppenbart att också vår försvarsmaktmåste hjälpa till med detta. anför i reservationen 3 attsysselsättningstillfällen kan skapas på annat sätt och hänvisar fUl möjlighetenatt med lokaliserings-politiska medel stimulera förläggning av civil verksamhettill . Herr tredje vice falmannen Virgin sade att det bör finnasgoda förutsättningar för en industrilokalisering till . Jag kan bemöta farhågor med att säga aftvi självfallet inte räknar med att enbart ett fredsförband är till fyllest närdet gäller att ge arbetstillfällen, men det skapar sysselsättningstillfällenockså indirekt. Man räknar med att hela förbandet, när det är i funktion,skapar mellan 450 och 500 arbetstillfällen direkt och indirekt. Vi räknargivetvis också med att ett fredsförband, genom den stimulans det kommer att ge,blir incitamentet till annan verksamhet. Det har visat sig att det hittillsinte gått att med framgång lokalisera någon annan verksamhet fill Arvidsjaur.Vi har haft det här lokaliseringspolitiska instrumentet , och detutgör ett stinuUansmedel, men man kan inte med detta dirigera företag tillnågon bestämd plats. Det är väl knappast att vänta att skall läggafram något förslag i det avseendet. Sammanlagt sex företag i har fåttlokaliseringsstöd, samtliga inom träindustrin. Alla dessa företag har tidigarefunnits på orten. Lokaliseringsstödet har i knappast gett några nya Vissa organisationsfrågor rörande armén Vissa organisatio 71S fr ägor rörande armén arbetstillfällen,men det har verkat stabUiserande på befintliga företag och det är ocksåväsentligt. I är arbetslösheten tre å fyra gångerriksgenomsnittet. Beträffande möjligheten att skaffa nya företag fill ortensäger att finansieringsfrågan hittUls inte har utgjortnågot hinder. Det är objekten som saknas. Ett bifall till moderaternasreservation, nr 3, skulle verka som ett slag i luften beträffandesysselsättningsfrågan. Den innehåller en del vackra ord om betydelsen avsysselsättning till orten, men vackra ord löser inga problem i det härsammanhanget. Det fordras handling. Då säger reservanterna att om mannödvändigtvis vill lokalisera militär verksamhet till bör det intevara ett grundutbildningsförband utan i stället ett läger för repetitionsutbUdningför sådana krigsförband som avses för övre . Majoriteten i utskottetavstyrker bestämt ett sådant alternativ. Vi avstyrker därför att ettrepövningsläger inte alls kommer aft motsvara de fördelar ettgrundutbUdningsförband kan erbjuda. Ur militär synpunkt är vanskligt att desom repetitionsutbildas där infe får några övningar i brigadenheter, i vilka deskall tjänstgöra'! händelse av krig. En annan brist är att vederbörande inteblir så väl förtrogen med den terräng där han skall mobiliseras. Med ettrepövningsförband blir också kontinuiteten och stadgan i kontakten med samhälleoch bygd sämre. Reputbildningskon-tingenten kommer inte att integreras iregionens ekonomi på samma sätt som en grundutbildningskontingent. Det blir svårt att rekrytera befäl till repövningsförband.Befäl kan visserligen kommenderas dit, men dessa människor blir till fögaglädje för kommunen eftersom de knappast kommer att mantalskriva sig i ellerbetala skatt till kommun. Kostnaderna blir dessutom höga eftersom man knappast kangöra motsvarande minskningar på andra förband, och materielen kommer attförslitas snabbt. Som en lösning förordar utskottet i stället en kombinationfill grundutbildningsförband och ett förband för repetitionsutbUdning ochvinterutbUdning för skolor etc. Detta sistnämnda måste utredas närmare. Underalla förhållanden bör ett grundutbildningsförband etableras i ihuvudsak enligt propositionsförslaget. Beträffande skyddet för rennäringen, som togupp, är det väsentligt att samernas behöriga intressen tillgodoses. Det börkunna ske genom förhandlingar i samband med att förbandet etableras. Någotytterligare uttalande från sida är inte erforderligt. Det är samma sak beträffande den andra frågan som herrLövenborg tog upp, nämligen anordnandet av en flygplats. Den frågan bör närmareutredas, och i detta sammanhang bör om möjligt angränsande kommuners behovlUcsoni turistnäringens intressen beaktas. Jag ber att få yrka bifall fill utskottets förslag. Under detta anförande överfog herr talmannen ledningen avkammarens förhandlingar. Herrtredje vice talmannen () kort genmäle: Jag vill hålla med omaft den socialdemokratiska nedrustningspolitUcen icke inleddes utan 1966.Vi har icke biträtt försvarspolitiken och är icke medansvariga idess resultat. Sedan säger att antaletförläggningsplatser vid P 1 är för fåtaliga i förhällande till vad som krävsför ett rationellt förband. Men hur kan man då stå till svars med att nybyggaett litet förband uppe i , att lägga ned stora kostnader på utbyggnadav ett förband som inte är ett uns större? Dessutom har man ju nu i utskottetföreslagit att förbandet bara skall få ungefär halva den storlek sompropositionen har angivit. Utskottets majoritet anger en rad skäl för att maninfe skulle gå på vårt förslag om att lägga ett repetitionsutbUdningsförband iArvidsjaur i stället för ett grundutbildningsförband. upprepat de skälen. Ett av dem är aft detta alternativ inte är utrett.Men det är just en utredning av förhållandena som vi föreslår i vår motion ochi vår reservation. Utskottets majoritet vill nu förorda att man gör enkombination av grundutbildning och repetitionsutbildning. Men det uppslaget ärheller infe utrett. Vi vet inte hur det kan gå tekniskt, vi vet inte vad detfår för konsekvenser, vi vet inte vad det kommer att kosta. Jag förstår aftmajoriteten på ett ställe i betänkandet säger: "Erfarenheten visar att verkligheten sällan elleraldrig rättar sig efter utredningsresultaten." Jag vet inte vilka erfarenheter majoriteten i utskottetsyftar på, men finns det sådana erfarenheter beror de inte på att det är fel påverkligheten utan på att det är fel på utredningarna. Och jag tycker nog att deutredningar som skall ligga till grund för det beslut som avkrävesär högst ofullständiga. Jag vet infe varför det var så bråttom att lägga frampropositionen , när man ändå inte kunde behandla denförrän . Det hade varit bättre att använda mellantiden till att fullständigautredningarna. Vissa organisationsfrågor rörande armén HerrÅKERFELDT (c) kort genmäle; i anför nuytterligare ett skäl för att lägga ned P 1 och lokalisera S I dit, nämligen attdet inte skulle vara rationellt att i ha tre infanteriförband. Detskälet framfördes inte i fredsorganisationsutredningen. Första gången manstöter på det är på några rader i propositionen, där det anförs utan någon somhelst motivering. Vi saknar fortfarande en motivering från förslagsställarnassida. Däremot har niUitären uttryckt åsikten att det visst är rationellt, ochman påvisar bl. a. operativa skäl, nämligen närheten till rikets huvudstad. När talar om S I :s situation, inklämt somdet är mellan institutioner och annan expansion i , kan man riktigtkänna hur gärna S 1 vill flytta därifrån. Sä är emellertid inte fallet.Samtliga militära myndigheter har hävdat att S 1 kan vara kvar under avseddprogramperiod och där bedriva sin verksamhet. Detsenaste planeringsmaterial som man grundar sin uppfattning på, Vissa organisationsfrågor rörande aritiéii Utvecklingsplan68, är också ett överspelat kapitel för del. Det var entiänstemannaprodukt. föreligger en ny tiänstemannaprodukt somförtroendemännen skall ta ställning till. Detföreligger också yttranden med anledning av förslag som är antagna avfullmäktige, och jag tycker att de är mest relevanta i sammanhanget. Där harman sagt att man inte kommer att framställa krav på S 1 ;s mark. säger att invånarantal skulle ökamed . Det är också en siffra som är alltför optimistisk , inteminst mot bakgrund av del beslut som vi fattade omregional utveckling. De 24 000-30 000 lägenheter som enligt uppgift skullebyggas har reducerats till ca 15 000, I lUchef med i påpekade jag attdet var vanskligt aft göra kalkyler för så . Jag vill också ställafrågan: Varför har man i kalkylen för förbanden i använt endiskonteringsränta på och för Arvidsjaurförbandet ? När manvet att den lägre räntan ger ca 40 mUjoner kronor i besparingskostnader kan mansjälv dra sina slutsatser. har i sitt inlägg inte angivit något somhelst skäl för att vi skall besluta nu om P I och P 10. (vpk) kort genmäle; i betonar att dettaär ett stimulansmedel. Man har inte fått något annat, och det här förbandetbetyder ändå något. Det har också varit min argumentation. Vi tror inte påmilifarism, men skall man lägga ned åtta miljarder på militarism är det ingetfel i att man lägger en del av dessa miljarder svårt drabbadbygd. Det är ett stimulansnicdel, säger i , och detuttrycket kan stå fast. Men det räcker infe. Politik är att vilja, har en kändstatsminister sagt. Vill man någonting med räcker det inte med attlägga dit ett regemente, utan det måste komma dit någonting helt annat som gereffekt på . Det tror jag att man bör understryka i sammanhanget. Beträffande flygfältet anser jagatt det är viktigt att man med att man fattar beslut om upprättandetav det här förbandet också fattar beslut om byggandet av ett flygfält. Debesluten bör gå hand i hand, eftersom man har skyldighet att se till att devärnpliktiga, som i stor utsträckning kommer att hämtas söderifrån, beredstillfälle till rationella och snabba hemtransporter. Därför menar vi att denfrågan inte bör anstå.