prot · FW09124 · 1973-12-31 00:00:00 — Nuförhåller det sig emellertid sä att det är Kungl. Maj:t som förfogar över demedel som avsatts för ersättning i vissa fall av utbUdningskostnader, Dennarätt har Kungl, Maj:t sedan den I juh 1973, Det intressanta är därför vadregeringen har för planer i detta ärende. Chefen förkommunikationsdepartementet uppmärksammade denna fråga i bUaga 8 till denstatsverksproposition som regeringen presenterade vid 1973 ärs riksdag. Därhänvisade statsrådet i ersättningsfrågan till särskilda förhandlingarmellan och . Det var dessa kontaktersom sedermera inte ledde till annat resultat än att SJ-skolan i intei nuläget utbUdar några vapenfria tiänstepliktiga. För egen del uttalar nu statsrådet , för att äterknyta an till interpellationssvaret, en förhoppning "att det ett kommandeår skall visa sig möjligt att återuppta utbildningen av vapenfriatiänstepliktiga vid ". Jag får verkhgen hoppas att ettsådant "kommande år"blir 1974, Det är bra om statsrådet vUl göra ett förtydligande pä denpunkten, SkuUe ett fortsatt gräl om vem som skaU betala utbildningskostnadernavid i visavi de vapenfrias utbildning pågå även nästa ärriskerar vi att denna procedur mellan statliga myndigheter återverkar negativtäven på andra statliga och kommunala institutioner som har vapenfria i sintjänst. Det gäller därför för regeringen att fixa till en lösning päkostnadsproblemet sä att vi kan upprätthålla de höga ambitioner om devapenfrias sysselsättning som underströks både när vapenfrilagen antogs 1966och när 1973 skrev tiU Kungl, Maj:t med hemställan om en utredning iärendet, Pä den punkten får inte den fortsatta handläggningen av detta ärendege något utrymme för tvekan. Om åtempptagande av utbildningen för vapenfriavärnpliktiga vid i Låt mig först konstatera att det är väldigtvärdefullt om utbildningen av de vapenfria kan ske på ett sådant sätt och attde kan placeras in på sådana uppgifter att det för samhäUet blir ett gottresultat av UtbUdningen, Det är självfallet ett intresse att uppgifterna blirså meningsfyllda som möjligt för dem som skall genomgå utbUdning och som skall tjänstgörainom de ohka samhällsområden som det här rör sig om. Jag kan nämna att det är ett 15-tal myndigheter ochkommuner som hjälper till med att ge de vapenfria utbUdning och även drar nyttaav dem i deras fortsatta tjänstgöring. Den aUra största delen av de vapenfriagår tiU luftfartsverket. Där kan de under en ganska yänstgöra somen effektiv brandberedskap som är nödvändig vid våra flygfält. En stor del gårtill och sysselsätts med kulturuppgifter av olika slag.En annan grupp utgör de som gär till - dethar rört sig om 100-120 , SJ har också, som jag sagt i mitt svar, under en lång följd av år varit med och utbUdat vapenfria. Det rörde sig om ett 60-tal under /73; dessa 60 är av alla som under det året utbUdades, Jag vill gärna säga att jag delar den uppfattningen somherr har, att det vore angeläget att man sä snart som möjligt ficktUl stånd en fortsatt utbildning vid SJ, Jag har svårt att föreställa mig attdet som har varit möjligt att tiUämpa under en lång följd av år plötsligt inteskulle kunna finna en motivering. Men förstår jag ju att arbetsmarknadsverketinte gärna vill gå in när det gäller ett område låt mig säga SJ och därträffa en uppgörelse som ter sig mycket oförmånlig i jämförelse med vad som gäller på andra sektorer. Jag har velat göra detta förtydhgande för att visa att detinte är avgörande för denna utbildning att en del av den meddelas vid SJ, Mankan klara sig utan den delen. Men jag menar att det bör vara ettsamhällsintresse att utnyttja SJ:s möjligheter i det fallet, framför allt medhänsyn till den beredskap som naturUgtvis pä lång sikt mästehälla och som jag förstår på ett mycket tillfredsställande sätt har kunnatupprätthåUas genom den utbUdning som meddelats vid SJ . Slutligen vill jag tillägga att den förändring som inträffat, att Om åtempptagande av utbildningen för vapenfria vämpliktigavid i Kungl,Maj:t skall fatta beslut, är en ändring i form men knappast i sak. Det ärarbetsmarknadsstyrelsen som har att göra bedömningen, och styrelsen har anmälttill Kungl, Maj;t att det föreligger ett betydande medelsbehov om man skallkunna träffa uppgörelse, AMS har därför inte velat träffa sådan uppgörelse. Detföreligger aUtså här inte nägon skillnad i sak men väl i form i de förhållandensom gällt tidigare och vad som gällt det senaste budgetåret. Överläggningen var härmed slutad, § 18 Föredrogs och hänvisades Kungl, Maj:ts proposition nr174 tiU utbildningsutskottet. §19 Föredrogs och hänvisadesmotionerna nr 2074 och 2075 tiU försvarsutskottet samt nr 2076 och 2077 tiUtrafikutskottet, § 20 Föredrogs och biföllsinterpellationsframställningen nr 141. §21 Interpellation nr 142 om förbud mot användning av asbest Ordetlämnades pä begäran till HerrOLSSON i (vpk), som yttrade; Det visades i motionen 1972 av herrTakman m. fl. (vpk) att ett förbud mot användningen av asbest var välmotiveratfrån hälsosynpunkt. Framför allt drabbas vissa utsatta arbetargrupper av sväralungsjukdomar (asbestos, lungsäckstumörer) genom inandningen av asbestdamm. Meni motionen refererades också stora undersökningar som visat att asbestdammförekommer i luften i storstäderna och utgör en hälsofara även för folk iallmänhet. konstaterade i betänkande nr 1972 attremissyttrande och det vetenskapliga materialet helt klart visade "attframför allt hanteringen av asbest i ohka arbetsprocesser utgör en betydandehälsofara" men yrkade ändå avslag pä motionen, vUket också blev riksdagensbeslut vid behandhngen av motionen , Det bör nämnas att sedanåtskilliga år yrkat på förbud mot användning av asbest och asbestmaterial ibyggnadsindustrin, Sedan debatten i kammaren har nya undersökningar om asbestdammetsskadeverkningar pubhcerats i den medicinska pressen eller refererats idagspressen, 1 en intervju i med en isolerare,som hann bh uinan de första lungskadorna upptäcktes, heter det: "Nuför tiden gär det fortare. är arbetstempo och arbetsmetoder på många sättbrutalare. används asbest mycket mera än . kan man bli märkt förlivet redan i 30-ärsåldern, Men ska asbestsprutning vara heltförbjuden på byggen. Det lovar arbetarskyddsstyrelsen," Bland deutsatta arbetargrupperna är man dock skeptisk mot sådana löften ochsärskilt mot löftet om snara åtgärder. Det är Nr 124 sedan en läkare i , doktor , visade vilken Torsdagenden betydande risk det är för liv och hälsa för de arbetare som jnovember 1973 asbestdamm i sitt yrkesarbete. Men trots att vpk-motionen 1972 - refereradedenna och mänga senare vetenskapliga undersökningar påstodarbetarskyddsstyrelsen i sitt remissyttrande som jag här citerar efterutskottets betänkande "att på vetenskapens nuvarande ståndpunkt finnsinte tillräckhga kunskaper om asbestens tumörframkaUande egenskaper för med fuU säkerhet skaU kunna faststäUa hur omfattande förekomsten är avtumörsjukdomar som betingas av exposition för asbest" och att "äveni fråga om verkningsmekanismen för asbestens olika sjukdomsframkallandeeffekter är de nuvarande kunskaperna ofullständiga". Med hänvisning till det anförda hemställer jag omkammarens tillstånd att till herr socialmmistern få ställa följande fråga: Är regeringen beredd att med stöd av den av vårriksdagen antagnalagen om hälso- och mUjöfarliga varor meddela förbud mot användningen av asbestoch asbestmaterial? Denna anhållan bordlades. § 22 Interpellation nr 143 ang. den projekterade vägenKirunaNarvik Ordet lämnades pä begäran till HerrNILSSON i Agnas (m), som yttrade: nationalpark och Torneträskområdethotas genom den projektering av en bilväg meUan och Narviksom pägår. har flera bilvägar byggts i de lapska fjällen.Den senaste går genom . Skälet till dennavägutbyggnad har varit att göra den säregna naturen tillgänglig för flermänniskor. Att dessa ingrepp också medfört förödande konsekvenser för ett avNordens fä kvarvarande ekosystem har det inte tagits tillräcklig hänsyn tUl. Den aktuella vägen Ku-una-Narvik motiveras bl. a. med attden skulle ge Kirunaborna större rekreationsmöjligheter och underlättaförbindelserna västerut. Det skulle således inte räcka med tillNarvik vUken har ett radband av stationer tillgängliga för personbefordran. Den internationella expertisen har i flera fall vädjat omatt man skall rädda Abisko- och Torneträskområdet från det hotande vägprojektet. i rekommenderade att Abiskotrakten skall ingå som ett av tio referensomräden ingående i ett glest nät av mätstationer över hela världen. Skälet till att Abiskotrakten skulle ingå i detta system är att trakten Ugger längt från alla föroreningar, vUket är nödvändigt för att man skaU kunna registrera långsiktiga förändringar i miljön. Vidare har byggt en ny forskningsstation vid . Avkastningen av forskningen vid denna station skuUe givetvis minska avsevärt om den aktuella motorvägen med åtföljande exploatering kom till stånd. Nr 124 Också en nordisk arbetsgrupp förskydd av naturtyper av gemensamt Torsdagenden nordiskt intresse har i en förstarapport till miljövårdsmyndigheterna 1 november1973 f-&f med dalgångar och biflöden. -------------------- Det råder sålunda total samstämmighet om betydelsen av att dessa områdenräddas, dvs. hålls intakta och oförstörda. Anmärkningsvärt är därför attnaturvårdsverket varit så undfallande när det gäUer detta projekt. Man tycks påett tidigt stadium ha accepterat vägbygget trots den starka kritik som funnits.Verket har inte ens drivit frågan dithän att vägen åtminstone mäste dras ianslutning till den järnväg som finns. Denna dragning skulle medföraavsevärt mindre skador. Det borde också ha legat i naturvärdsverkets intresse,med hänsyn tUl dess primära naturvårdande uppgifter, att peka på de möjlighetersom finns att genom utbyggnad av skapa bättre personkommunikation förKiruna västerut. Att betrakta en naturförstörande ny landsväg som det endaalternativet kan knappast anses vara objektivt med hänsyn tiU de mängaintressen som berörs av ett sådant projekt. Under hänvisning till det anförda anhåller jag omkammarens tillstånd att till herr jordbruksmhiistern få ställa följande frågor: Vilken syn harstatsrådet pä den internationella expertisens betänkligheter mot byggandet avvägen ? att vägbygget är så nödvändigt för Kirunabornas rekreationsbehov attinte en användning av , eventuellt i utbyggt skick, kan vara ettfullgott alternativ? Denna anhållan bordlades. § 23 Anmäldes och bordlades Kungl. Maj :ts propositioner Nr 156 med förslag tUl lag om avveckling av vissagodmanskap för delägare i skifteslag Nr 163 med förslag till ändring i förordningen (1968:430)om mervärdeskatt, m. m. Nr 164 angående godkännande av ytterligaretilläggsprotokoll meUan samt och rörandeändring i det i undertecknade avtalet för undvikande avdubbelbeskattning och förhindrande av skatteflykt beträffande inkomstskatter,i dess ändrade lydelse enligt det protokoll som undertecknats i den 25mars 1966 och det tilläggsprotokoll som undertecknats i Nr 168 med förslag till lag om ändring i lagen (1973:303)om ändring i lagen (1944:705) om aktiebolag, m. m. Nr 171angående ny organisation för Nr 176 angående godkännande av tUläggsavtal tiU avtaletden meUan och för undvikande av dubbelbeskattningbeträffande skatter å kvarlåtenskap § 24 Anmäldes och bordladesföljande motioner: Nr 2078 av herrar Enskog och Tobé Nr 2079 av herrar Stridsman och i Holmgården 120 Nr 2080avherr/{fce/-/eWr m,/7, avlämnadei anledning av Kungl, Maj;ts proposition 1973:135 angående Nr 124 vissaorganisationsfrågor rörande armén den Nr 2081 av m.fl. Nr 2082av m. fl. Nr 2083av m. fl. Nr 2084 av i m. fl. avlämnade ianledning av Kungl. Maj:ts proposition 1973:146 angående godkännande avöverenskommelse mellan om dels fasta förbindelser överÖresund, dels flygtrafikledningstjänst m. m. med anledning av tUlkomsten av endansk flygplats på Saltholm, m. m. Nr 2085 av m. fl. Nr 2087av m. fl. Nr 20%9av m. fl. Nr 2090 av i avlämnadei anledning avKungl. Maj:ts proposition 1973:165 med förslag tUl vissa ekonomisk-politiskaåtgärder § 25 Meddelande ang. enkla frågor Meddelades att följande enkla frågor framstäUts, nämUgen Nr 279 () tUl herr statsrådet om en utredning rörande den framtidaforskarutbildningen: Har statsrådet för avsikt att föranstalta om en aUsidigutredning av forskarutbUdningens inriktning och framtida dimensionering? Nr 280 Fröken () tUl herr kommunikationsministernangående ansvaret för bekämpande av skador vid oljeutsläpp i Vänem: VUka åtgärder vill kommunikationsministem vidtaga för attstörre klarhet skall vinnas i fråga om ansvarsfördelningen mellan tullverk ochlänsstyrelse vid bekämpande av skador i samband med oljeutsläpp i ? Nr 281 Fra i (s) tiU herrinrikesministern angående huvudmannaskapet för den skyddade verksamheten; När avser statsrådet att lägga fram något regeringsförslagom huvudmannaskapet för den skyddade verksamheten? Nr 282 () tiU herr socialministern om ytterligare åtgärdermot sniffning; 121 9 protokoU 1973. Nr 124 Avser statsrådet med anledning avde larmrapporter som Torsdaeenden pubhcerats vidtaga ytterhgareåtgärder för att förhindra eller minska 1 november1973 sniffning? Nr 283 () tiU herr finansministern omförslag tiU angående lättnader i familjeföretagens arvs- ochförmögenhetsbeskattning; När kan det förslag väntas som aviserades till våren 1972angående lättnader i famUjeföretagens arvs- och förmögenhetsbeskattning? Nr 284 (vpk) tiU herr socialministem om ensnabbare behandhng av abortfaU; observerat det anmärkningsvärt stora antalet sena aborteroch vUka åtgärder bör enhgt statsrådets mening vidtas för att uppnå ensnabbare behandling av abortfall? Nr 285 () tdl herr socialministern omtillgäng tUl cancermedicinen Iscador: ViU statsrådet medverka tUl att de cancersjuka här ilandet fär tUlgång tUl cancermedicinen Iscador? § 26 Kammaren åtskUdes kl, 16.49,