prot · FW09148 · 1973-12-31 00:00:00 — § 1 Vissa ekonomisk-politiska åtgärder (forts.) Fortsattes överläggningen angående finansutskottetsbetänkande nr HerrLARSSON i (c); Efter denna långa debatt har vi nu kommitfram till att något litet granska finansutskottets betänkande när det gällerskolområdet. Det extra anslag som vi fått till skolan har uppenbarligentillkommit för att ge undervisningsbefrämjande möjligheter. Förmodhgen harskolan inte riktigt lyckats uppnå den nivå man siktade till vid skolansreformering. talar vi bl. a. om att försöka öka elevernas baskunskaper.1950- och 1960-talens reformerande har liksom haft en alltför centralistiskinriktning. De stora skolenheter, som på sina håll skapades, förde med sigsvårbemästrade problem, vilka verkade negativt på inhämtandet av kunskaper.Anonymiteten i elevskarorna är bl. a. en sådan negativ faktor. Efter hand haren annan syn på planering och skolorganisation börjat kunna hävda attexempelvis den personliga kontakten är värdefull. Det framhölls förr både oftaoch gärna att de små enheterna uppehölls rill priset av en dyrare drift. Nogvar det också stundom så. När - utredningen om skolans inre arbete tillsattes,framhöll departementschefen i direktiven nödvändigheten av att de åtgärder somskulle föreslås inte fick öka kostnaderna för skolan. Denna uppfattning har väl i varje fall svängt om något.Jag ser de förstärkningsåtgärder som föreslås genomförda tack vare nyapengar på skolans område som ett erkännande av att vi bör kunnaräkna med bättre resurser. Den ökade lärartillgången gör det numera ocksåmöjligt att öka dessa resurser. Det är värdefullt att sådana resurser nuställs till förfogande för att förbättra undervisningssituationen i vissaskolor med stora problem. Det hade varit än mer värdefullt, om i propositionenoch utskottsbetänkandet klart hade angivits för vilka ändamål de anvisadepengarna skall användas och efter vilka grunder medlen skall fördelas påkommunerna. Den oklarhet som präglar propositionen i denna del är ihögsta grad anmärkningsvärd. Det saknas därför egentliga möjligheter att härbedöma vilken omfattning och effekt åtgärderna kan få i de olika kommunerna. Ensak står emellertid klar vid ett studium av proposition och utskottsbetänkande,nämhgen att åtgärderna är tämligen defensiva till sin karaktär. Medlen skallanvändas där problem har uppstått, säger man. Det är synd att denna defensivahållning intagits. Frän sida har vi framfört krav om meraoffensiva och framåtsyftande åtgärder. Vi vill ha ökade resurser för att kunnaförebygga att problem uppstår, detta som ett värdefullt komplement tillpropositionens inriktning. Möjligheter måste även finnas att bevara små skolor ochundervisningsgrupper. Det kan inte vara någon mening att lägga ned enheter somfungerar bra och därmed riskera att dra på sig problem av olika slag. Vi finnerdet därför vara motiverat att samhället ställer medel till förfogande för attekonomiskt möjliggöra för kommunerna att upprätthålla de små enheterna jagtänker inte minst på indragning av skolor eller klasser eller att geexempelvis möjlighet till ett lägre delningstal i vissa fall. Under det senasteåret har ju de decentralistiska hnjerna inom utbUdningspoli-tiken fått alltbredare gehör i alla partigrupperingarna. Det är därför lite förvånande attutskottsmajoriteten inte vill anvisa kommunerna en särskild ekonomisk garantitill grund för planeringen inför nästa läsår. Den garantin måste vi ge nu omkommunerna skall ha möjlighet att ta hänsyn till den i sin planering. Det ärdärför nödvändigt att utöver Kungl. Maj;ts förslag anvisa ytterligare 5miljoner kronor. Detta reservationsanslag kommer självfallet att stå kvar ochutnyttjas först nästa budgetår. Med det sagda vill jag understryka vikten avatt vi bevarar de små skolorna och att vi dessutom i största möjliga utsträckningundviker att små undervisningsgrupper i onödan slåssamman. Skall vi uppnå dettamåste statsmedel ställas till förfogande medel som kommunerna kan räkna med isin planering. Jag vill därför yrka bifall till reservation nr 9 ifinansutskottets betänkande nr 40. HerrÅNGSTRÖM (fp); Debatten står inför sin avslutning och deflesta argumenten är vid det här laget både vädrade och använda. Under debattenhar frågan om borttagandet av momsen på livsmedel stått idebattens centrum. I motion nr 2096 har och jag föreslagitborttagandet av momsen på livsmedel. Samma yrkande finns också som grundmotiv imotion 2094 som är inlämnad av herrar och i : Jagskall här kort lägga några kompletterande synpunkter på dessa motioner. Det vi motionärer främst vill uppnå är att sänkakostnadsnivån för de grupper medborgare för vilka livsmedlen utgör en stor delav konsumtionen; låginkomsttagare av olika kategorier, barnfamiljer ochpensionärer. Prisstegringen på livsmedel har varit mycket kraftig ivårt land , trots prisstopp och andra prishämmande åtgärder, ochdet måste göras kraftfulla insatser om inte denna utveckling skall leda tillsvåra sociala konsekvenser. Det finns ekonomiska undersökningar som klart visar atthöjningen av sociala bidrag, barnbidrag och pensioner och sänkningen av dendirekta beskattningen inte kunnat utjämna verkan av de höjda priserna pålivsmedel, och det har haft en standardsänkning som följd. Det finns också sociala undersökningar som visat att dehöga livsmedelspriserna inte bara begränsat utrymmet för annan konsumtion ochminskat valfriheten, utan också tvingat barnfamiljer och pensionärer att köpaden billigare, näringsfattiga kosten och avstå från näringsrikti-gare föda. I ett större ekonomiskt perspektiv innebär det betydandenackdelar för ett lands ekonomi om konsumtionen av nödvändiga hvsmedel tar såstor del av normalfamiljens totala konsumtionsutrymme, att övrig produktion ochavsättning hämmas. Detta framgår också klart av en rapport frånkonjunkturinstitutet där det sägs att ett borttagande av momsen på hvsmedelskulle stimulera vårt lands ekonomi. Ett helt borttagande av momsen pålivsmedel kostar något över 4 miljarder i minskade skatteinkomster. I vår korta formulering i "klämmen" på motionenhar vi föreslagit att Kungl. Maj:t framlägger förslag om borttagande av momsenpå livsmedel. För att kunna framlägga ett mera detaljerat förslag om hur mycketsom måste täckas in av inkomster från annat håll behövs en ingående ekonomiskanalys. Några frågeställningar i detta sammanhang är t. ex.; hur mycket kan idet nu aktuella sammanhanget räknas som samhällssti-mulans, och hur mycketminskas trycket på höjningar av sociala bidrag? Det är också troligt att momsenpå livsmedel måste avvecklas i etapper. Dessa frågeställningar måstenaturligtvis bli föremål för utredning, innan förslaget kan genomföras. I debatten här och eljest har anförts som skäl motdenna åtgärd att den skulle vara administrativt svår att genomföra samt attskattelättnader även skulle komma de människor till del som inte kan ansesvara i behov av dem. Enligt motionärernas uppfattning har de administrativasvårigheterna emellertid överbetonats. Slopad eller sänkt moms på livsmedel,alltså en differentierad moms, har hanterats på ett tillfredsställande sätt iUSA och i många västeuropeiska länder. Jag vill tvärtom påstå att ettborttagande av momsen skulle vara mindre krångligt än andrafördelningsprinciper. Som jag sagt är ett borttagande av momsen pålivsmedel till fördel främst för låglönegrupperna. I det sammanhanget bör ocksåpåpekas att inkomstförhållandet mellan olika befolkningsgrupper är ettregionalt problem. I vårt lands glesbygder tvingas människorna fortfarande attleva på en avsevärt lägre inkomstnivå än man har i övriga delar av landet. Jag ställer inget yrkande men vill aviseraatt jag har för avsikt att återkomma senare i ärendet. HerrALEMYR(s); Den sista delen av denna debatt har blivitnågot av en skoldiskussion. Jag har inte för avsikt att fortsätta den, menför att undvika alla missförstånd vill jag tala om för dem som inte känner tilldet att samhällets, alltså statens och kommunernas, totala utgifter rör sig om ca 10 000 mUjoner kronor. vill nu med sina 5miljoner kronor utöver regeringens förslag framstå som en skolans speciellevän, men det är ju så litet han bjuder över att det knappast kan vara av någonstörre betydelse. Det är inte mer än en halv promille av vad vi ändå anvisartill skolan. Jag har bara velat göra den reflexionen attoavsett var regeringens förslag hade legat skulle naturligtvis på 9 protokoll 1973. dessa 5miljoner kronor, eftersom det ser bra ut att göra det i detta läge. Men det äringenting annat än en allmän taktisk-politisk spekulation; det är inte någotintresse för sakfrågan som ligger bakom förslaget om ökat anslag. Till att börja med vill jag erinra herrÄlemyr om att förslaget om de inte är mitt eget. Det skullemycket väl ha kunnat vara mitt förslag, men här har alltså fler än jag varit avden uppfattningen att 5 miljoner i detta sammanhang inte är de småpengar somherr Älemyr vill insinuera. Jag medger dock att det inte är mycket pengar. Detbehövs ytterligare belopp för åtgärder till skolans bästa. Vi återkommer ocksåmed förslag om det. Detta är bara ett begynnelsebelopp. Jag erinrar om vad jagsade i mitt tidigare anförande, att detta är en del av det samlade beloppet på35 miljoner som måste permanentas och kontinuerligt utgå, om viskall klara svårigheterna på framför allt högstadium. i (c); beskyller nu föratt ha lagt förslaget om de , men som är det vi centerpartimotionärer som har gjort det. Om att vi därigenom har lockat in på felaktiga ekonomiskavägar, så vill jag fråga om han menar att det är felaktigt attavsätta medel till exempelvis förhindrande av skolnedläggningar, som jag taladeom i mitt huvudanförande. Jag tror att det är nödvändigt att se till att man ute ikommunerna är väl medveten om att dessa medel finns. Varken i betänkandet elleri propositionen har det skrivits någonting om det, trots att vi har dessaproblem rätt nära inpå oss; de är aktuella inte bara i glesbygder utan även istorstäderna. Vi har inte heller sagt att medlen skall användas enbarttill sådana åtgärder; de kan, som jag nämnde i mitt huvudanförande, användasäven för andra åtgärder. Men jag tror att det är bra att vi så att säga angeren destination som kan ge kommunerna möjligheter att bedöma vad de kan räknamed i fortsättningen. HerrÄLEMYR (s): i kan inte varaokunnig om att det i det yttrande till finansutskottet som utbildningsutskottethar avgivit finns en avvikande mening, som även ställer sigbakom och som innebär att man vill ha ytterligare 5 miljoner. Det är alltsåcentern och som vill öka på anslaget med 5 miljoner. I och för sig är naturligtvis 5 miljoner också viktigapengar, och om vi hade dessa pengar och skolan kunde få dem skulle denaturligtvis kunna användas på ett nyttigt sätt. Men, herr talman, för atthindra nedläggning av nedläggningshotade små skolor behöver iStaffanstorp inte dessa pengar. Det har aldrig någonsin hänt att någon skolalagts ned mitt . Om en skola skall läggas ned blir det nästahöst. och då ärvi inne på ett helt annat budgetår och det berörs alls inte av de 5 miljonerden här diskussionen gäller. Jag vidhåller att detta bud från och centernendast är ett taktiskt överbud som hade kommit oavsett på vilken nivåregeringsförslaget hade lagts. i (c); Det sker en planering i förväg i kommunernamed hjälp av de skolmyndigheter som finns. Man fattar där beslut om hurklasserna skall se ut, om skolan skall finnas kvar eller inte, osv. Detta ärett reservationsanslag. Därför menar vi att det är bra att kommunerna vet omatt det finns ett anslag destinerat för detta ändamål. Jag är väl medveten omatt man inte lägger ned en skola under pågående termin. ordförande är inte heller okunnig om - det kan jag intetro - att planeringen av eventuell nedläggning görs långt före det budgetår dånedläggningen sker. Jag tycker att skall lägga ettbättre bud , så får vi se om vi bjuder över även det. Jag har lagt mitt bud i utbildningsutskottetsyttrande till finansutskottet. Jag vill bara notera att i nuhåller med mig om att de här 5 miljonerna, även om de skulle anvisas, inteskulle kunna användas till att förhindra någon skolas nedläggning. i (c): Uppenbarligen är man en dålig pedagog. Jaghar försökt tala om för utbildningsutskottets ärade ordförande att det ärplaneringen som sker nu och att det är just därför dessa 5 mUjoner kanförhindra nedläggningen av skolor. Planeringen sker icke med hjälp av dessa 5miljoner. Den kan ske ändå. Överläggningen var härmed slutad. Mom, A (omfattningen och inriktningen av deekonomisk-politiska åtgärderna) Propositioner gavs på bifall till l:o) utskottetshemställan, 2:o) reservationen nr 1 av m. fl. i motsvarande delsamt 3:o) det av under överläggningen framställda yrkandet ianslutning till yrkandena 1,3,4 och 5 i motionen nr 2093, och förklarades denförstnämnda propositionen vara med övervägande ja besvarad. Löfgrenbegärde votering upptogs för bestämmande av kontrapropositionen ånyo de bådaåterstående propositionerna, av vilka den under 2:o) angivna förklarades haflertalets mening för sig. Sedan begärt votering ävenbeträffande kontrapropositionen upplästes och godkändes följandevoteringsproposition; Den som vill att kammaren till kontraproposition ihuvudvoteringen angående finansutskottets hemställan i betänkandet nr 40 punkten 1 mom. Aantar reservationen nr 1 av m. fl. den det ejvill röstar nej. Vinner nej har kammaren till kontraproposition i nämnda votering antagit det av under överläggningen framställda yrkandet ianslutning till yrkandena 1,3,4 och 5 i motionen nr 2093, Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat; 1 enlighet härmed blev följandevoteringsproposition uppläst och godkänd: Den som vill att kammaren bifaller finansutskottets hemställan i betänkandetnr 40 punkten I mom. A röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr I av m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat; Ja - 154 Nej - 138 Mom. B (stöd till nyetableringar och utvidgningar avföretag inom industri och servicenäringarna) Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 2 av i m. fl.,och förklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr i begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller finansutskottets hemställan i betänkandetnr 40 punkten 1 mom, B röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 2 av i Harplingem, fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr i begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat; M o m. C (befrielse från allmän arbetsgivaravgift förnyanställda) Propositioner gavs på bifall till dels utskottets hemställan, delsreservationen nr 3 av i Harphnge m. fl., och förklarades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan iHarplinge begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller finansutskottets hemställan i betänkandetnr 40 punkten 1 mom. C röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 3 av i Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr i begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Utskottets hemställan bifölls. Mom, E (utredning och förslag omeliminerande av mervärdeskattens prishöjande inverkan) Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 1 av m, fl, i motsvarande del,och förklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller finansutskottets hemställan i betänkandetnr 40 punkten 1 mom. E röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 1 av m. fl. Nr 148 Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens Torsdagenden ledamöter ha röstat för ja-propositionen. 6 december1973 rösträkning verkställdes voteringmed omröstningsapparat. -------------------- -- röstning gav följande resultat; Vissaekonomisk- i _ .q politiskaåtgärder - _ J3-7 M o m. F (utredning omdifferentiering av ATP-avgiften med hänsyn till ålder) Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr I av m. fl. i motsvarande del,och förklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller finansutskottets hemställan i betänkandetnr 40 punkten I mom. F röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 1 av m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat; M o m. G (en parlamentarisk besparingsutredning) Propositioner gavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 1 av m. fl. i motsvarande del, och förklaradesden förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes följande Den som vill att kammaren bifaller finansutskottets hemställan i betänkandetnr 40 punkten 1 mom. G röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifalht reservationen nr 1 av m. fl, Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat; 134 Avstår - 1 M o m. H(förslag om sparstimulerande åtgärder) Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 1 av m. fl. i motsvarande del,och förklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller finansutskottets hemställan i betänkandetnr 40 punkten I mom, H röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifalht reservationen nr I av m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat; Ja - 156Nej - 137 Mom. 1 (utredning om åtgärder isyfte att uppnå full sysselsättning) Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 1 av m. fl. i motsvarande del,och förklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition; Den som vill att kammaren bifaller finansutskottets hemställan i betänkandetnr 40 punkten 1 mom. 1 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 1 av m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja - 156 Nej - 136 Punkten 2(allmänna barnbidrag) M o m. Propositioner gavs på bifall till dels utskottets hemställan,dels det av under överläggningen framställda yrkandet ianslutning till yrkande 6 i motionen nr 2093, och förklarades den förra propositionenvara med övervägande ja besvarad. Sedan begärt voteringupplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller finansutskottets hemställan i betänkandetnr 40 punkten 2 mom. A röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nej har kammaren bifallit det av under överläggningen framställda yrkandet i anslutning till yrkande 6 i Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat; Mom. B och C Utskottets hemställan bifölls. Punkten 3 (bostadstillägg m. Propositioner gavs på bifall till dels utskottets hemställan,dels motionen nr 2093 av m. fl. i motsvarande del, ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller finansutskottets hemställan i betänkandetnr 40 punkten 3 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit motionen nr 2093 i motsvarande del. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Ja - 277Nej - 16 Punkten 4 (bidrag till social hemhjälp) M o m. Propositioner gavs på bifall tilldels utskottets hemställan, dels reservationen nr 4 av m. fl., ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr begärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller finansutskottets hemställan i betänkandetnr 40 punkten 4 mom. A röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 4 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då begärderösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstning gavföljande resultat: Ja - 157Nej - 136 M o m. Utskottets hemställan bifölls. Punkten 6 (bidrag till driften av barnstugor) M o m. M o m. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels motionen nr 2093 av m. fl. i motsvarande del,och förklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller finansutskottets hemställan i betänkandetnr 40 punkten 6 mom. B röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit motionen nr 2093 i motsvarande del. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Punkten 7 (bidrag till kommunala familjedaghem) M o m. Propositioner gavs på bifall tilldels utskottets hemställan, dels reservationen nr 5 av m. fl., ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition; Den som vill att kammaren bifaller finansutskottets hemställan i betänkandetnr 40 punkten 7 mom. A röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 5 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då begärderösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstning gavföljande resultat: Ja - 156Nej - 137 M o m. Utskottets hemställan bifölls. Utskottets hemställan bifölls. Punkten 9 (bidrag till kommuner förbarntillsyn i samband med vuxenundervisning) Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 6 av herrar och , ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr begärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller finansutskottets hemställan i betänkandetnr 40 punkten 9 röstar ja, den det ejvill röstar nej.