prot · FW09103 · 1973-12-31 00:00:00 — 1 övrigt har de olika motionerna, avlämnade dels under denallmänna motionstiden, dels i anledning av propositionen, visat att meningarnagått isär mellan regeringen och oppositionen. Tyvärr har samma skillnad iuppfattningarna återspeglats vid behandlingen i utskottet. Innan jagkommenterar de punkter pä vilka ledamöter i utskottet reserveratsig tillsammans med och moderata samlingspartiet vill jag göra enpersonlig deklaration beträffande en viss formulering som förekommer i bådepropositionen och iitskottsbetänkandet. På s. 24 i propositionen anför departementschefen som skälför varuavgränsningcn gentemot vissa råvaror och obearbetade halvfabrikat attde bl. a. i betydande utsträckning har gynnsamma fraktförhållanden genomrabatter I anslutning till Ingångna avtal. upprepar det på s. 7i sitt betänkande, och efter ytterligare synpunkter beträffande stödetsavgränsning uttalar sig utskottet på s. 8: "Vad departementschefen I nuberörda del föreslagit har utskottet funnit sig kunna godta." Eftersomdetta avsnitt tillhör den del av betiinkandet som utskottet kunnat ena sig omvill jag här I kammaren göra samma anmärkning som jag I tidigare debatteranfört, nämligen att frågan om fraktrabatter i samband med ingångna avtal intebegränsar sig enbart till de nämnda varugrupperna utan gäller vilka varuslagman än befraktar, sålunda även samtliga varuslag som är berättigade tilltransportstöd bäde till och frän stödområdet. Jag anser det därför vara ettmisstag och vilseledande att fr-ågan orn fraktavtal över huvud taget nämns isamband med transportstöd. I utskottet fick jag tyvärr inte gehör för attdenna passus skulle utgå ur betänkandet, och jag vill därför nu I kammaren istället göra den här deklarationen, I reservationen 4 fullföljer vi värt tidigare krav attavståndsgränsen sänks och att man därmed för in ett nytt Intervall,, med en rabattsats av . Detta är starkt motiverat av att södra delarna av stödområdet finns en stark företagskoncentration som eljestställs utanför den stimulans sorn ti'ansportstödet bevisligen Innebär, Inoriidet lägre avständslntervallet finns också sysselsiittningssvaga om-r-åderi sornI alldeles särskild grad bör ihågkommas. Jag tänker på vissa delar avHälsingland, och liksom griinsomräden mot och Finland.Genom den här utökningen får man även en sniidigar-e över-gång mellanstödberättigade och icke stödberättigade områden. 1 tidigare debatter har vi rönt stor kallsinnighet Införkravet pä att sänka den nedre viktgränsen. Man har frän regeringspartiets sidamenat att en lägre viktgräns skulle medföra en svårbemästrad anhopning avansökningar som skulle försvåra administrationen hos fraktbldragsnämn-den, denkontrollerande myndigheten. Jag har varit misstänksam motsakligheten i denna argumentation. Vid den I pro|50sitlonen refereradeenkäten framkom ett utbrett behov av att viktgränsen sänks. Transportstöd m. m. Det kan vara pä sin plats att nu - liksom jag gjorttidigare - Tisdaeen den uppmärksamma kammaren på att den hittiUsvarandeviktgränsen gällt 99 niai 1973 sändningar översiigandc . Detta innebär att ver-klig vikt Inte varit bidragsgrundandc, som mänga har trott ochvelat göra gällande. 1 den informationsskrift som utgått fränkommunikationsdepartementet genom fr-aktbidragsnärnnden anges att sändningensvikt skall vara en rent vilseledande uppgift. Man borde hakunnat förvänta att felet i-ättats till i de nya bestämmelserna så att denföreslagna rninimivikten skulle ha angetts till verklig vikt i stället för överstigande , som det nu står i propositionen. Förreservanternas del betyder detta i och för sig inte så mycket. Vi har nämligenfrän , och ansett att även den nu föreslagnaviktgränsen är ogynnsam särskilt för små och medelstora företag. Ireservationen 5 motiverar vi detta pä ett kort och koncist sätt och föresläratt viktgränsen skall sättas vid taxerad vikt. En av de verkliga och välkomna nyheterna i propositionenär stödet till transporter till och inom stödområdet av vissa råvaror ochhalvfabrikat. För att främja utvecklingen mot en mer differentieradindustriell verksamhet inom stödområdet kan ett intransportstöd i flera fall fågynnsammare effekt än annat stöd när det gäller industri som i huvudsak hämtarsina råvaror utanför stödområdet. De i propositionen föreslagna varugruppernaär därför väl motiverade för transportstöd. Några motionärer har emellertidansett att varuslagsavgränsningen är alltför snäv. I ceiitermotionen 1895föreslås utredning och förslag till transportstöd även för Inom jordbruketanvända förnödenheter liksom i fräga om tillsatsämnen för pappersindustrin.Liknande förslag har väckts i motionen 1919 från moderata samlingspartiet. Det är självfallet en grannlaga uppgift att göra enrättvis avvägning var gränsen bör gä mellan stödberättigade och ickestödberättigade intransporter. I propositionen har råvaror till kemiskaprodukter undantaglts frän intransportstöd. Som skäl för detta anförs attkemisk industri i stor utsträckning hämtar sina råvaror och halvfabrikat inomstödornrådet. Man skulle kunna tolka en sådan skrivning som en renglömska Inför det faktum att det i orter som , ochLjungaverk finns en väsentlig kemisk produktion som grundas på råvaror vilkahämtas utanför stödområdet. Dessa industrier startades ursprungligen pä grundav att behövliga råvaror då fanns tillgängliga inom området, främst elkraft ochsulfitsprit. Den tekniska och marknadsmässiga utvecklingen har lett till attindustrin rnäst bredda eller byta rävarubas och därmed hämta sina råvarorutanför stödområdet, 1 vissa fall importeras råvarorna från utlandet, i andrafall framställs råvarorna på petr-okernisk bas , Möjligheternaatt bevara och vidareutveckla ei-i kemisk förädlingsindustri i berortill väsentlig del på fraktkostnaderna. Det mäste därför vara ettsamhällsintresse att på allt sätt skapa möjligheter för att bevara ochvidai'eutveckla sädan industri I , Detta har jag tillsammans medrepresentanter för socialdemokraterna, , och moderaternauppmärksammat i motionen 1920, Ett utökat transportstöd skulle inte enbart beröra transporter av Nr 103 råvaror och kemiska produkter förvidareförädling från , Tisdaeenden Även andra transporter berörs. Jagkan som exempel nämna ammoniak, 29 maj1973 aminer, kalk och kvarts. --------------- men kan under gynnsamma betingelser hämtas även frän , Transportstöd , i j i s i j Det kanemellertid, som framhålls i reservationen 3 och antyds i vär motion1920, liksom i fråga om basplaster vara olämpligt att lata transportstödetomfatta kemiska produkter utan någon närmare avgränsning. Även i dettaavseende bör Kungl. Maj:t fä befogenhet att avgöra vilka rävar-or sornslutligen bör bli berättigade tUl stöd. Men stödåtgärderna bör i principomfatta den kemiska industri som nämnts i motionen. För att ge exempel på andra avgränsningsproblem kan jagnämna att det inom stödområdet finns företag som tillverkar byggnadsmaterial,t. tiUverkar bjälkarna av armerad betong och andratiUverkar dem helt av stål. Den senare typen av produktion kan erhållatransportstöd för allt råmaterial, medan specialcement, som erfordras förtillverkning av betongpelare, inte är en stödberättigad vara. På det områdetkan genom olikheter i transportstödet konkurrensvillkoren förändras mellannorrländska industrier. I reser-vation 3 uttrycks också den meningen att transportav kisel bör omfattas av transportstödet. Ätt kisel inte erhållittransportstöd beror, som jag ser det, uteslutande på att den felaktigt benämnts"kiselrnetall". Kisel hänförs i Brysselnomenklaturen till kapitel28.04, dvs. det kapitel sorn omfattar oorganiska kemiska föreningar ochgrundämnen. Det är alltså där fråga om längt bearbetade varor och inga råvaror. Samma reservation, nr 3, upptar även det förslag somväckts i motionen 1917 om att transportstödet för även bör omfattaintransport av emballage för livsmedelsindustrin. Det är gott. och väl att kostnaderna för godstransporterminskas genom ett statligt stöd. Tyvärr låter radikala förslag om sänkning avpersontransportkostnaderna vänta på sig. Uppgifter orn att arbetsgrupper ikommunikationsdepartementet arbetar med frågorna sänker inga biljettkostnader. I reservationen 6 framhålls - för vilken gäng i ordningendet sägs här i vet jag inte att persontaxorna spelar en viktig rolli de lokaliserings- och trafikpolitiska sammanhangen. Det är ett faktum somgäller hela stödområdet, således och . Utskottsmajoritetenägnar stort utrymme åt de nya biljettpriserna för inrikesflyget, som gällersedan ändringar gjorts i de statliga flygplatsavgifterna och sedan enplatsreservationsavgift införts. Jag vill starkt betona att även om dessaåtgärder har medfört nedjusteringar av biljettpriserna på vissa avstånd ochunder vissa betingelser, så har därmed inte införts ett enda öre i statligtstöd för att skapa ett ur resekostnadssynpunkt rundare . För vissa orterinom stödområdet har det t. o. m. medfört kraftiga och besvärande höjningar.Den ur regional utvecklingssynpunkt just nu kanske känsligaste delen avlandet, , har drabbats synnerligen ogynnsamt. Reservanterna anser att bland de spörsmål som bör pi-övasär frågorna ' om maxlniitariffer och samordningmellan olika kommunikationsmedel: järnväg,buss och flyg. Det är åtgärder som bör kunna genomföras i Nr 103 awaktan på att man når resultat i pågående utredningar, Tisdaeen den Reservanterna har i reservationen 7 även ansett sig börapåskynda 99 mii 1973 utvecklingen mot en utjämning av telefontaxorna. syfte har vidtagits och flera planeras, men vi anser att arbetet bör Transportstöd påskyndas och har vissa synpunkter på förbättringar i detavseendet, 1 propositionen föresläs ytterligare sänkning avlängdmetertaxan för lastbilar för färjetrafiken från , sä att den totalareduktionen nu blir av den ursprungliga kostnaden, Vae reduktion avkostnaderna för överföring av gods och personer till och från ärvälkomna och har sitt värde. Men den slutliga lösningen är inte nådd förrän detpå bord ligger ett förslag som innebär att transportkostnaden mellanGotland och fastlandet är av samma storleksordning som för motsvarande sträckapå fastlandet. Därför krävs i reservationen 8 att Kungl, Maj:t låterutreda formerna för ett genomförande av denna målsättning. Med det anförda yrkar jag bifall tillreservationen 3, punkterna a, b och c var för sig samt reservationerna 4, 5, 6,7 och 8, I detta anförande instämde (). har så ingående redovisat för dereservationer där de icke-socialistiska partierna är överens att det närmast ären påfrestning på vår fria diskussionsrätt här i kammaren om jag skulle upprepade motiveringarna. Jag anser nämligen att det är att missbruka demokratinsarbetsformer att alltför mycket återupprepa sig i denna talarstol. Reservanterna har skrivit sig samman på alla omräden utomtvå, och reservationerna frän på dessa tvä punkter är attbetrakta som randanmärkningar, som enligt vårt förmenande hör ihop med logikoch rättvisa. Innan jag gär in pä dessa två reservationer vill jag göra enallmän deklaration frän oss moderater när det gäller stödåtgärder av dettaslag. Om man på ett riktigt sätt vill skapa en gemensam grundför olika delar av vårt land, ge alla områden något så när Uka chanser, måsteman börja med de allmänna konimunikationerna. Skapar man likartadeförutsättningar pä det området, åstadkommer man större regionalpolitisk neutralitet.Detta är alltså grunden. Först därefter kan man ta upp regionalpohtiskaåtgärder av annan typ. Egentligen är debatten I denna kammare något bakvänd, dåman börjar med att diskutera regionalpolitik från andra synpunkter.Kommunikationerna är dock undertaget när det gäller att främja deregionalpolitiska strävandena och att utveckla näringslivet i de norra delarnaav landet och andra omräden som särskilt är beroende av sina kommunikationer.Sedan kan man tala om klimat, naturförhållanden och eventuellt om dåligakommunalmän som inte kunnat leva upp till andra människors ambitioner. Jagövergår så till att tala om våra reservationer. Vi harföreslagit transportstöd också för sjötransporter, av den enkla 15 Nr 103 anledningen att vi vill förhälla oss konkurrensmässigt neutrala till Tisdagenden transporterna, även om man kan sägaatt sjötr-ansporterna Inte betyder sä 29 m;ii1973 mycket för det gods som vi härtalar om. Men en sådan neutralitet -------------------- betyder enligt vår mening mycket för att sjöfarten skall känna sig m. in. Transportstöd likaberättigad, VI skall integlömma att till Kungl, Maj:t har överlämnaten henrställan att också sjöfarten i den trafikpolitiska utredningen skallupptas till transportekonomisk jämförelse. Därför finns det all anledning attbifalla reservation 1, Jag yrkar bifall till den. Den andra reservationen avser s, k, firmabilar. Denyrkesmässiga trafiken får del av stödet. De transporter som sker med företagensegna bilar fär det inte. Man fär alltså större kostnader om man använder egenbil. Företagen måste ofta ha egna bilar för viss transport. Varför dä inteutnyttja dessa i full utsträckning? Det är en i längden orimlig ståndpunkt,menar vi, att inte försöka nollställa denna form av transporter, och det ärockså orationellt. Jag hemställer om bifall till reservation 2, Det enda jag ytterligare skulle vilja behandla är ,vars speciella förhållanden är uppenbara. Det är alldeles klart att den treårigaförsöksverksamhet med transportstöd som pågår icke är tillfredsställandeoch att vi måste bör-ja tänka om. En utredning i ärendet är mer än berättigad,VI niäste klara ut hur man ur kommunikationssynpunkt kan likställa medfastlandet. kan inte acceptera att man bara gör något slagsavståndsbedömning och tar den till intäkt för vilket transportstöd som böranvändas. Det räcker Inte heller med att man tar med i beräkningen denfördyrande tidsfaktorn för persor-i- och godstransporter, är vär endaö pä stort avstånd frän kusten. Vattnet skiljer och skapar ett slagsosäkei'het, en olikhet i förhållande till andra delar av vårt land. Dettaplacerar betydligt längre bort i människornas sinnen. Det finns olika sätt att gå till väga pä. Ett sätt somborde användas under alla förhållanden - är att låta konkurrensen göra siggällande. Man kun visserligen säga att det inte finns tillräckligt underlag fören Gotlandstrafik med en fri konkurrens, men man kan ä andra sidan få dettaunderlag om man använder en försiktig form av ändrade "tulltaxor"vid färd från fastlandet till , Jag skulle vilja framföra ett rentpersonligt förslag, som jag inte alls har testat men som jag tycker att detligger inom möjligheternas gräns att genomföra, nämligen att införa enmultiplikalor - exempelvis 0,5, 0,6 eller 0,7 - för att kostnadsmässigt föraGotland närmare fastlandet. Denna faktor skulle givetvis tillämpas också i dens, k, fria konkurrensen. Kostnadsmässigt borde alltså läggas betydligtnärmare fastlandet, och man kan kalla det tal man räknar rned en faktor, somkraftigt reducerar kostnaderna pä alla slag av transporter. Om en sädan faktor, antingen en dividend eller enminusrnultiplikator, hade använts vid bestämningen av exempelvis de nyaflygtaxorna, skulle inte så orimliga förhållanden ha uppstått som de som nuråder, Nrt har för en flygresa fått flygprisct höjt med till . För sträckan , ett avstånd päI , blir det en sänkning pä I . För ett avstånd sorn är 7,5gånger sä långt som StockholmVisby är priset bara en gäng högre. Jag anserinte att det är fel påpriset mellan och , utan det är fel pä priset mellan Nr 103 och , den Hur kanherr kommunikationsministern frivilligt tUläta sig att skaffa 29 nni 1973 pä siggutarnas vrede och bli en ny genom att lägga----------- fram ettsådant prisförslag, eller rättare sagt godkänna detsamma? Sätt in Iranspoitstod en dividend eller en nollmultiplikator eller förändra prisetefter mer "' riktiga former. Låt exempelviskonkurrensen bli fri, kan nämligen konkurrensen ge ett bra pris på flygsidan. Och pä så sätt skulle gotlänningarna inte känna sig såbrandskattade som de nu gör. Jag ber att med det anförda fä yrka bifalltill alla reservationer i trafikutskottets betänkande nr 14, 1 anledning av trafikutskottets betänkande nr 14 överpropositionen 95 angående transportstödet som regionalpolitiskt medel skall jagi huvudsak inskränka mig tUl att kommentera reservationerna 1 t, o, m, 7,Reservationen 8 angående transportstödet tUl kommer attnärmare kommentera. Lät mig konstatera att ingen har ifiigasatt värdet avförevarande transportstöd. En redovisning av dess positiva effekter föreliggerockså i propositionen om förbättrat transportstöd, som regeringen lagt pårUcsdagens bord. Jag noterar med tillfredsställelse dels förslaget tillförbättringar beträffande uttransporterna, dels det nya förslaget i pr-opositionensom avser intransportstöd. Utskottsmajoriteten har inte haft några invändningar attgöra utan tillstyrker också propositionen i alla delar. Däremot vill deborgerliga oppositionspartierna i flera avseenden gä längre än propositionen, 1och för sig är flertalet av reservationerna gamla bekanta, som vi harkommenterat i sedan transportstödet infördes, så jag skullepå flertalet punkter kunna hänvisa till tidigare års protokoll. Men eftersomdet är risk för att det betraktas som oartigt eller nonchalant skall jag integöra det, I gengäld kommer jag att fatta mig kort, I reservationen I av herrar och Clarksontillstyrks kravet pä en utvidgning av transportstödet till att gälla äventransporter med fartyg. Redan när transportstödet infördes undantogssjötransporterna från stöd. Anledningen till detta undantag är att dessatransporter i betydande utsträckning dels omfattar niass- och bulktransporter,dels avser varor som bör falla utanför stödet. Allmänt gäller att med den struktursom sjötransporterna har i pris- och vamhänseende avständsfaktorn inte spelarsamma roll för kostnaderna för dessa transporter som den gör förlandtransporterna. Utan tvivel är det problem som sammanhänger med vinter- ochisförhållandena större. Jag får här hänvisa till det stöd åt Norrlandshamnarnasom ligger i att isbrytarservicen tillhandahälls kostnadsfritt. En majoritet av utskottet har inte funnit anledning attutvidga transportstödet till att gälla även sjötransporterna. De moderata reservan terna i utskottet har också i re,servationen 2 anslutit sig till kravet pä att stödet även skall gälla transporter med firmabilar. Det huvudsakliga argumentet mot att inte inkludera transporter utförda med firrnabilar är 17 2 protokoU 1973. Nr 103 av administrativ art. Det skullenämligen bli nästan omöjligt att klara Tisdaeenden kontrollen för att undvikamöjligheterna till missbruk. 29 maj1973 beräkna eriagd frakt är uppenbara,och problemet torde inte heller gä att -------------------- lösa på ett tillfredsställande sätt, m. m. Erfarenheter från försöksperioden med transportstödet visar att företageni flera fall löst problemet rned transporter med firrnabilar på ett smidigtsätt, exempelvis genom att etablera åkerier, varigenom de kommer i åtnjutandeav transportstöd. Framhållas bör även att dispens i undantagsfall kan medges avKungl, Maj:t, I vissa särskilda fall har också medgivits undantag från regelnom att transporter med firmabilar inte är stödberättigade, I reservationen 3 stöder reservanterna kravet pä enbetydande utökning av stödet. Jag skall kortfattat försöka kommentera detväsentligaste innehållet. Man kräver transportstöd bl, a, för införsel avförnödenheter till jordbmket. Låt oss där konstatera att inom ramen för detnuvarande transportstödet erhåller alla slag av jordbruksprodukter, oberoendeav bearbetningsgrad, transportstöd vid transport/ra« ort inom stödområdet. Mankan alltså hävda att jordbruket är väl tillgodosett inom ramen för detnuvarande transportstödet. Eftersom en stor del av de förnödenheter som användsinom jordbruket i sig själva är jordbruksprodukter, skulle ett stöd tUlintransporter av sådana var-or kunna försvära det norrländska jordbruketsavsättning. Ur regionalpolitisk synpunkt är det givetvis angeläget med enfodermedelstillverkning inom stödområdet. För sådan tUlverkning erhålls stödför transporter inom stödområdet. Vidare erhålls stöd för transport av defärdiga fodermedlen, om vidareförädlingen varit av mer omfattande karaktär. Avexempelvis konstgödsel transporteras betydande mängder till stödområdet, varförmotivet för transportstöd delvis bortfaller. Det kan inte heller rent allmänthävdas att de produkter som det här är fråga om genomgår en förädling av detslag som förutsätts för att intransportstödet skall utgå. Vad beträffar tillsatsämnen till pappersindustrin bestårdessa till största delen av olika kemiska ämnen som, i de fall då detransporteras mellan orter i stödområdet, berättigar till transportstöd. Medtanke på att inte utsätta den kemiska industrin inom stödområdet för ökadkonkurrens bör inte transporter av sädana ämnen ges stöd vid transport tillstödområdet. Allmänt kan sägas att kostnaden för transporter av detillsatsämnen det här är fråga om spelar en underordnad roll i förhållande tillden totala kostnaden till pappersindustrin. Det kan således inte förväntas attstöd till sådana transporter kommer att fä avsedda regionalpolitiska effekter.Som exempel kan nämnas att 1 1,5 miljoner eller av det totalabidraget är 1972 tillföll företag inom pappersindustrin. Huvuddelen av denkemiska industrin inom stödområdet är baserad pä råvaror som utvinnes i sambandmed massa- och papperstillverkning. Industrin är också i stor utsträckninglokaliserad i anslutning tiU sådan tillverkning. Betydande mängder råvaror tillden kemiska industrin finns alltså att tUlgå inom stödområdet. Det förtjänarockså påpekas att kemiska transporter mellan orter inom stödområdet ärstödberättigade. råvarorna utgöres av basplaster är avsikten enligt propositionen att Nr 103 fraktstöd skall utgå vid transport tUl orter inom stödområdet. r. j_,, j Utvärderingsarbetethar visat att företag inom den kemiska industrin 99,,3; 1973 får enbetydande del av sina totala transportkostnader täckta av det ---------- Vid de undersökta företagen uppgår den 1 ransportstodbidragsgrundande andelen av den totala transportkostnaden till i genom- - 'snitt , vilket är högt i jämförelse med andra branscher, 1 de fall transportbidrag skall utgå tUl kemiska produkterskulle alltså produktionen inom stödområdet utsättas för konkurrens.Omfattningen av frän landet i övrigt införda kemiska råvaror är jämförelsevisbegränsad och berör endast ett fåtal företag. Att på nägot sätt dela denkemiska sektorn har inte visat sig möjligt betydande spUleffekter skulle bl,a, uppstå. Kravet på att kisel skall omfattas av transportstöd harutskottet avstyrkt med hänsyn tUl den prejudicerande verkan detta skulle fåexempelvis i fråga om kopparaluminium. Vi är ju i övrigt överens om atttransportstödet inte skall omfatta råvaror när det gäller uttransporter, 1 reservationen 4 stöds kravet på att nedre gränsen förtransportstöd skall sänkas frän föreslagna tiU . Utskottsmajoriteten avstyrker med följande motiveringar. Enligt nuvarande bestämmelser skall transportstöd utgå förtransportsträckor som är längre än . Denna gräns har bestämts med beaktande av den för landet i dess helhet gällande medeltransportsträckan vidjärnvägstransporter. 1 samband med utvärderingsarbetet har skäl framkommit somtalar för en viss nedjustering av denna gräns, som dock inte ansetts börasättas lägre än . Det har kunnat konstateras att för södra och mellerstadelarna av landet medeltransportsträckan knappast i något fall är lägre än , och flera omräden har t. o. m. mer än till de stora avsättningsområdena istorstadsområdena. Orn man väljer , som motionärerna föreslår, förfelas syftet med stödet. Dels fär man inga närings- eller regionalpolitisktpositiva effekter av en sådan lösning - det är ju de länga avstånden man villåt -, dels uppstår uppenbara orättvisor gentemot de södra och mellersta delarnaav landet, då betydande lokala transporter inom stödområdet skulle komma attomfattas av stödet. Det är givetvis angeläget att kunna använda disponiblaresurser för transportstödet till att utjämna kostnaderna för de långatransporterna i stället för att reducera kostnaderna för lokala transporter avolika slag.