prot · FW0988 · 1973-12-31 00:00:00 — Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hernslälll. Propositioner gavs på bifall lill dels utskottetshemslällan, dels motionen nr 1664 av m. fl. i motsvarande del,och förklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. §5 Försvarsforskningens framtida organisation m. m. Föredrogs försvarsutskollels betänkande nr 17 medanledning av Kungl, Maj;ts proposition 1973:88 angående försvarsforskningensframtida organisation m. m. Försvarsforskningens framtida organisation m. m. Herrtredje vice talmannen (): 1 det nu föreliggande betänkandet behandlarförsvarsutskottet propositionen om försvarsforskningens framtida organisation. Regeringens förslag i denna proposition grandar sig på1969 års försvarsforskningsutredning, som regeringen följer så när som på enpunkt. Utredningen föreslog nämhgen alt en särskUd styrelse förförsvarsforskningen skulle tUlskapas med anslagsfördelande, beredande ochsamordnande uppgifler. Försvarsministern vUl i propositionen inte accepteradetta förslag utan förordar i stället all ansvaret för forskningen skaU hållassamman i . delar departementschefens mening i dettaavseende och tillstyrker enhäUigt en omorganisation av försvarsforskningen pådel sätt som departementschefen föreslår. Så långt är alltså aUting gott ochväl, Emellerlid anmäler försvarsministern i propositionen allförsvarsforsk-ningsulredningen också fick i uppdrag alt i samråd meddelegationen för utlokalisering av statlig verksamhet pröva den framtidalokaliseringen av försvarels forskningsanstalt. En sådan prövning har ocksågjorts. Den har gått till på det sättet all utredningen har studeratmöjligheterna alt uppfylla de krav som delegationen för ullokaUsering har uppställt.Dessa krav innebar att vissa delar av forskningsanstalten skulle omlokaliserastUl och , vissa delar ligga kvar i och ennytUlkommande del vara förlagd i , Utredningen fann snart att detta inte var lämpligt, altforskningsanstaltens behov av kontakter med centrala staber och förvaltningarinom försvaret är mycket stort och att behovet av nära förbindelser med höglkvalificerad mångsidig forskning vid universitet och högskolor också ärbetydande liksom möjligheterna alt inköpa vissa specialiserade servicetjänster,I aUa dessa avseenden är en förläggning tUl helt överlägsenandra alternativ. Sammanfattningsvis hävdar utredningen, all den föreslagnaomlokaliseringen kommer atl innebära betydande merkostnader och påfrestningarför både försvarsforskningen och försvaret i dess helhel. Avgångar avkvahficerad personal i vissa nyckelbefattningar i samband med omlokaliseringskulle dessutom kunna få extra och långvariga negativa effekter på forskningsverksamheten. Praktiskt tagel aUa remissinstanser utdömeromlokaliseringsaller-nativel. Överbefälhavaren och försvarets forskningsanstaltpåpekar i sammanhanget, att en omlokahsering skulle medföra en nedgång i försvarsforskningsorganisationenseffektivitet jusl då kraven på underlag för försvarsplaneringenär synnerligen stora, beroende på den omstrakturering av del militära försvaretsom har blivit aktuell försvarsbeslut. Så mycket torde under aUa omständigheter vara klart somatl forskningsanstaltens inre och yttre kontakter och dess lokalisering har enavgörande betydelse för forskningsanstaltens funktion. Men försvarsministern säger ingenting om detta ipropositionen. Den främste företrädaren inom regeringen för försvaretsinlressen, den som har ansvaret för effektivitet och god hushållninginom krigsmaklen. uttryckeringen egen mening i denna betydelsefuUa fråga. Han nöjer sig med att påpeka attregeringen i en annan proposition lägger fram förslag om forskningsanstaltensullokaUsering. Detta är märkligt. hos säger isitt yttrande atl man finner det vara "orätt, odemokratiskt och fögajämhkt att en liten grupp människor skaU tvingas göra stora personligauppoffringar för att samhäUet skaU nå en högst tvivelaktig, och i vart fallinte av delegationen påvisad vinst". Jag tycker att nämnden har rätt. Visserligen kan detnaturligtvis finnas fall det händer inle så säUan där samhällsintressetleder lill att det måste StäUas hårda krav på anstäUd personal både i fråga omförflyttning och i andra avseenden, men som ett absolut minimum av hänsyn bordei sådana faU krävas att besluten på ett övertygande sätt motiveras. Del har manhär inte ens gjort ett försök till. Beror återhåUsamheten från försvarsministerns sida kanskepå alt han tycker det är bättre att fly undan än atl Ula fäkla, på atlfelaktigheterna och inkonsekvenserna i lokahseringsförslagel inle tål någrakommentarer? Man skuUe i så faU kunna förstå honom. I en rad uttalanden, senast i propositionen 75 omrikthnjerna för försvarets fortsatta utveckling som vi behandlade här ikammaren alldeles , understryker försvarsministern nödvändigheten av att demUitära myndigheterna vidtar aUa åtgärder som kan vara möjliga för all minskaantalet anstäUda inom försvaret. Och detta gör han med aU rätt. Det ärnödvändigt att reducera topp- och serviceorganen i takt med den nedrustning somsker av fältförbanden så att något så när god balans kan vidmakthåUas meUanförsvarets olika funktioner. Uppsplittringen av forskningsanstalten kommer att förutomalla andra olägenheter kräva en personalökning på ungefär 70 personer. Dellalåter aUtså försvarsministern passera utan ett ord lill egentlig motivering.Man undrar om försvarsmmistern inte själv känner sig bunden av kravet påpersonalbesparingar. Och hur skall han kunna begära helhjärtat stöd frånmyndigheterna i fråga om rationaliseringar, när han inte själv ålägger signågra krav i det faUet? Förslaget om utlokalisering behandlas av inrikesutskottel.Men konsekvensen av det rör i hög grad de områden som försvarsutskotlet bärdel närmaste ansvaret för. Det är beklagligt att vid behandlingen avförsvarsforskningens framtid inte kan la ställning lUl denna i ett sammanhang,aUtså i fråga om både organisation och lokalisering. Regeringensbristande intresse för att åstadkomma en sådan korrekt behandling ochriksdagens arbetsformer gör nu inle detta möjligt. Men just därför bordeförsvarsutskottet, när det nu ger sin syn på forskningens organisation, ocksåha redovisat konsekvenserna av anstaltens uppsplittring och förflyttning.Försvarsutskottefs majoritet har emellertid inte ' velat behandla denna del avfrågan. Delta är skälet all vi - en minoritet från oppositionen - i ellsärskUt yttrande anmält vår mening att utskottet borde ha redovisat de negativaföljderna i form av försämrat forskningsutbyte när det som bäst hade behövts, iform av hänsynslös behandhng av de anstäUda och i form av ökade kostnader ochsämre resultat för aU framlid, som ullokaliseringsförslaget kommer attinnebära. Försvarsforskningens framtida organisation m. m. Försvarsforskningens framtida organisation m. m. Jag har inget särskUt yrkande men villuttala en förhoppning om all vid behandlingen senare av propositionen55 skall a-wisa förslaget i denna proposition om en uppdelning ochomlokalisering av . Under della anförande övertog herrförste vice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. Låt mig inledningsvis konstatera attförsvarsutskottet beträffande den i propositionen 1973 föreslagnaorganisationen av FOA är helt enigt. Det har också verifierats av ,Denna samstämmighet är värdefuU och bör bidra tUl en positiv inställning frånberörda enheter inom FOA och där anställd personal, för atl genomförandelskall kunna ske så friktionsfritt som möjligt. Bakgrunden till förslaget utgörs av 1969 årsförsvarsutredning, vilken 1970 avlämnade delbetänkande presenteradefyra alternativ till principiell utformning av försvarsforskningensorganisation. Utredningen för-ordade alt ett av dessa alternativ skulle liggalill grund för det fortsatta arbetet på etl detaherat organisalionsförslag. Tilläggsdirektivgavs om den framtida organisationen. Förslaget redovisas i bilaganlUl propositionen 88, Det förslaget har sedan varit föremål för diskussion isamband med utskottets behandling av propositionen, I det sammanhanget harockså i bilaga 3 redovisats departementschefens förslag. Utskottet har ställtsig bakom alternativ 3 ur den bedömningssynpunkten alt det är bättre ur bådefunktions- och ledningssynpunkt. Jag vågar också påstå att den uppfattningendelas av företrädare för . Vad gäUer utlokaliseringsfrågan och de synpunkter som herrVirgin där hävdar vUl jag påstå alt de inle i sak hör hemma i den här debattenom organisationen av forskningen för försvarsändamål ulan bör hänföras Ullbehandlingen av propositionen 55, som för oss in i de sammanhangen. Attforskningen och FOA i sin helhet vid den prövningen skulle utsättas för störrepåfrestningar än andra som behöver flyttas ul enligt lokaliserings- ochnäringspohtiska värderingar tror jag inte är verifierat, ulan del får närmastslå för dem som gjort den bedömningen. Jag vUl också påstå alt regeringens uppfattning i denpropositionen innebär samstämmiga värderingar, och jag kan inle finna attförsvarsministern där tagit någon annan stäUning än andra som representerarregeringen i det sammanhanget. Slutligen vUl jag alltså barakonstatera all utskottet i första hand behandlat det som är sakfrågan, nämUgenförsvarsforskningen, gjort sin värdering och ställt sig bakomdepartementschefens förslag. Herr tredjevice talmannen (): Jag vUl med bestämdhet hävda alllokaliseringen av forskningsanstalten hör hemma hos försvarsutskottet när dettadiskuterar forskningens framlid. sade all han nog ansåg attforskningsanstalten lika väl kunde tåla utlokalisering som andra organ kan göra del. forskningsanstaltenär inte behandlad på samma sätt som andra organ av delegationen förutlokalisering. Det finns inget annat organ än forskningsanstalten som bliruppsplittrat pä flera olika orter och det finns heller inget annal organ sombehandlas sä totalt i strid mot de riktlinjer som delegationen förutlokalisering själv angivit för sitt handlande, I sitt utlåtande angav delegationen på tre punktergenerella riktlinjer som legat lill grund för delegationens arbete. För det första hette det att man inte ville förorda någonpartiell utlokalisering. Som jag sade föreslås forskningsanstalten trotsdetta förlagd lill inte mindre än tre eUer om man så vill fyra olika orter. För del andra hette det atl man borde sträva efler altfinna lokaliseringar till samma orter för de myndigheler som har stortkontaktbehov med varandra, FOA är jusl en myndighet med ovanligt stora kontaktbehov.Försvarsforskningsutredningen beräknade atl var-annan-var tredje kvahficeradhandläggare vid forskningsanstalten är starkt engagerad i ett kontaktnät, varsfunktion i hög grad avgör utbytet av forskningen. Detta kontaktnät omfattar iförsta hand de centrala staberna och förvaltningarna, och dessa är som vi vetförlagda i , För det tredje sade delegationen att man inle ville geförslag till ullokaUsering av myndigheter som är föremål för utredning. Närdelegationen framlade sill förslag var utredningen om försvarsforskningen ifull gång. Delegationen har alltså inle på någon av sina principiellapunkter följt sin egen målsättning när del gäller forskningsanstalten, AUadessa i och för sig uppseendeväckande stäUningstaganden har delegationenmotiverat med en enda mening i sitt betänkande, en mening som dessutom inte äretl motiv utan egentligen bara ett tyckande. Jag skall citera denna mening:"Delegationen har inte funnit alt samverkanskraven varken internt ellermed staber och är så stora all en omlokalisering avdelar av FOA inle är möjlig," Man kan ju tycka detta men det borde väländå bestyrkas på något sätt. Försvarsforskningens fram lida organisation m. m. Jag skulle nog föredra atl få hålla dessa tvåsaker något isär, även om del funktioneUt kanske har en viss betydelsemed en sammankoppling. Beträffande kontaktbehovet och därmed sammanhängande värderingarciterade alldeles de bedömningar, som ändå måste ha legat tillgrand för lokaliseringsdelegationen innan den framlade sitt förslag. Hur man änser på dessa bedömningar kan det inte bli fråga om annat än en värdering. Delegationenhar då gjort sin värdering och framlagt ullokaliseringsförslaget. Jag är nogberedd all dela den värdering som då gjordes, även om inte villgöra det. Till organisationsproblemet hör sedan det förhållandet attFOA inle är en samlad enhet ulan har sina funktionerspridda liU olika delar av även om man i regionen är något sånär väl samlad. Organisationsförslagel har baserats på en total samordning avFOA, men i första hand - och det tror jag är viktigt i sammanhanget Utformningen av beskattad sjukpenning, tn. - skaUkonstateras den hnjeuppbyggnad som den nya organisationen innebär med renodlingav vissa funktioner inom de ohka enheterna. Såvitt jag kan finna innebär det enklar förstärkning av organisationen, vare sig FOA blir kvar iStockholmsregionen eller, enligt utredningsförslaget, flyttar ul lUl olikadelar av landet. Det väsentliga för försvarsforskningen enligt min uppfattningär ändå att den nya organisationen byggs upp enligt dessa riktlinjer. Herr tredje vice talmannen (): säger att hela förslagetgrundar sig på en bedömning eller värdering. Men hur kan man göra bedömningarulan atl ha några argument eUer motiv för dessa? Man har tydligen inga motivsom tål dagens hus eftersom man inte för fram några. Eller har man argument somär så hemhga att man viU behålla dem för sig själv? Jag tycker verkligen viborde få veta skälen UU atl man tänker vidtaga åtgärder som aUa sakkunniga ärfullständigt överens om kommer atl vara tUl stor skada för forskningen och desspersonal. De skälen och de argumenten anser jag hörhemma i debatten kring utlokahseringen och propositionen 55. Överläggningen var härmed slutad. Utskottels hemslällan bifölls. § 6 Utformningen av beskattad sjukpenning, m. m. betänkande nr 2 1 i anledning av Kungl. Maj:lsproposition 1973:46 angående utformningen av beskattad sjukpenning, m. m.,jämte motioner. Maj:t i propositionen1973:1 (bilaga 7, punkten B 6) beräknat medel för nedannämnda ändamål, hadeKungl. Maj:t i propositionen 1973:46 under åberopande av stalsrådsprotokollelöver socialären-den för föreslagit alt A. antavid propositionen fogade förslag till 1) lag om ändringi lagen (1962:381) om allmän försäkring, 2) lag om ändringi lagen (1954:243) om yrkesskadeförsäkring, 3) lag om ändringi lagen (1962:392) om hustrutUlägg och kommunall bostadstillägg lillfolkpension, 4) lagom ändring imilitärersältningsförordningen (1950:261), 5) lag om ändringi lagen (1956:293) om ersättning ål smittbärare, 6) lag om ändringi lagen (1967:919) om värdesäkring av yrkesskade-livränlor m. m., 7) lag om ändringi förordningen (1954:519) angående kostnadsfria och prisnedsatta läkemedel m.m.. B. för /74 under femte huvudlileln UUBidrag UU sjukförsäkringen anvisa ett förslagsanslag av 2 . Beträffande propositionenshuvudsakliga innehåll anfördes bl. a. följande: "1 propositionen läggs fram förslag lill enomkonstruktion av sjukpenningförsäkringen. 1 samband därmed föreslås en höjningav ersättningsnivån för sjukpenning frän den allmänna försäkringen i anslutningtiU alt sjukpenningförmånerna görs skallepliktiga. Nuvarande system med sjukpenningklasser föreslås ersatt aven sjukpenninggrundande inkomst som direkt knyter an liU den inkomst somsjukpenningen skall ersätta. Sjukpenningen föreslås utgå med ell belopp sommotsvarar av den försäkrades sjukpenninggrundande inkomst upp lill en årsinkomstsom motsvarar 7,5 basbelopp. Sjukpenningen föreslås bli pensionsgrundande förATP. Delsamma föreslås gälla bl. a. för sjukpenning frånyrkesskadeförsäkringen. I propositionen läggs också fram förslag till delagändringar som behövs för tillgodoräknande som pensionsgrundande inkomst avvissa förmåner vid vård av barn och vid arbetslöshet varom förslag lagts fram ipropositionerna 1973:47 och 1973:56. Sjukpenningen för hemmamakar föreslås höjd från 6 kronortill utan beskattning. Det föreslås därjämte att de särskildabarnlilläggen till sjukpenningen slopas. För försäkrade med förvärvsinkomstmellan och föreslås i propositionen särskildaövergångsregler. Möjligheterna atl teckna frivillig sjukpenningförsäkringföreslås vidgade till alt gälla etl sammanlagt belopp på om dagenulan beskattning mot f. n. 1 detta sammanhang hade behandlats dels följande vid början väckta motioner: 1973:281av i (fp), 1973:1130 av m. fl. (fp) vari hemslällls allriksdagen hos Kungl. Maj:l skulle anhålla dels om förslag till nästa riksdag omen höjning av del frivilliga sjukpenningUUäggel för hemmamake, som motsvaradelevnadskostnadernas ökning sedan föregående höjningslill-fälle, dels omulredning angående en särskild tilläggssjukpenning för hemmavarande föräldermed vård av minderåriga barn enligt de rikthnjer som angetts i motionen, 1973:1145 av herrar Mundebo (fp) och () varihemstäUts alt hos Kungl. Maj:t begärde atl förslag föreladesriksdagen om en reformering av de studerandes sjukförsäkringsvillkor, dels följande med anledning avpropositionen 1973:46 väckta motioner: 1973:1684 av fröken m.fl. (fp) vari hemställtsall dels vid behandlingen av propositionen beslutade atl återkallandeenligt 11 kap. 7 § lagen om allmän försäkring genom övergångsbestämmelser fickske utan hinder av att undantagandel ägt giltighet kortare lid än , delsgav Kungl. Maj:t till känna vad som i motionen anförts om Utformningen av beskattad sjukpenning, m. m. Utformningen av beskattad sjukpenning, m. in. information lUl dem som berördes avsjukpenningomläggningen, 1973:1685 av herrar Carlshamre (m) och Äkerhnd (m). Ä.beträffande ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring all - medanledning av propositionen 1973:46 och med bifall till motionen 1973:1684 imotsvarande del - skulle anta del vid propositionen fogade förslaget till lagom ändring i lagen (1962:381) om allmän försäkring med den ändringen attövergångsbestämmelserna erhöll av utskottet föreslagen lydelse, B. beträffandeförfaltningsförslagen i övrigt att med bifall lUl propositionen 1973:46 skulleanta de vid propositionen fogade förslagen lill 1) lag om ändringi lagen (1954:243) om yrkesskadeförsäkring, 2) lag om ändringi lagen (1962:392) om hustrutUlägg och kommunall bostadstillägg tUlfolkpension, 3) lag om ändringi mUilärersällningsförordningen (1950:261), 4) lag om ändringi lagen (1956:293) om ersättning ål smittbärare, 5) lag om ändringi lagen (1967:919) om värdesäkring av yrkesskadelivräntor m, m,, 6) lag om ändringi förordningen (1954:519) angående kostnadsfria och prisnedsatta läkemedel m,m,, C. beträffande förslag om höjning av del frivUligasjukpenningUUäggel för hemmamake allriksdagen skulle avslå motionen 1973:1130 i motsvarande del, D. beträffande ulredning angående en särskildlilläggssjukpenning för hemmavarande förälder allriksdagen skulle avslå motionen 1973:1 130 i motsvarande del, E. beträffandede studerandes sjukförsäkringsvillkor att skulle avslå motionen 1973:1 145, F. beträffandekompletterande sjukförsäkring all skuUe avslå motionen 1973:1685, G. beträffandesärskild information attriksdagen skuUe avslå motionen 1973:1684 i motsvarande del, H.beträffande sjukpenningförsäkring för vissa ensamstående altriksdagen skulle avslå motionen 1973:281, 1. beträffande anslagets storlek all med anledning av Kungl. Maj:ls ipropositionen framlagda förslag till Bidrag lill sjukförsäkringen /74 anvisade etl förslagsanslag av 2 . 1. av i (fp) och fröken ()vilka ansett all utskottet under D bort hemställa, alt med bifall till motionen 1973:1130 imotsvarande del hos Kungl. Maj:t skulle anhålla om ulredning angående ensärskild lilläggssjukpenning för hemmavarande förälder med vård av rninderåriglbarn. 2. av i (fp) och fröken ()vilka ansett alt utskottet under E bort hemställa, att med bifall till motionen 1973:1145 hosKungl. Maj:t skulle anhålla atl förslag förelades om enreformering av de studerandes sjukförsäkringsviUkor. Fröken (): Jag vUl börja med all säga atl det förslagtill omkonstruktion av sjukpenningförsäkringen som vi nu skall behandla är enbra reform. De viktigaste förändringarna innebär att sjukpenningen blirATP-grundande och sjukpenningklasserna försvinner. Sjukersättningen kommerdärigenom att mera direkt svara mot inkomsten inom vissa ramar. All det råder stor enighet kring den föreslagna reformenframgår av att det endast har lämnats två motioner med anledning avpropositionen. Jag skaU säga några ord om den ena av dessa två motioner,motionen 1684, i vUken jag tillsammans med några andra folkpartister har tagitupp en konsekvens av omkonstmktionen som kan medföra nackdelar för någragrapper. Del gäller personer som har undantagande frånATP-försäkringen för annan inkomst än inkomst av anställning. Dessa får inlesjukpenning för den inkomst som berörs av undantagandet. HittUls har de fått grundsjukpenningen,dvs. Med det här förslaget försvinner grandsjukpenningen,vUket innebär att personer med del undantagande från ATP-försäkringen som jaghär har talat om blir helt oförsäkrade mot sjukdom. Det berör framför aUt egnaföretagare, ofta småföretagare, 1 motionen 1684 föreslår vi atl personer med sådantundantagande dels skaU få information om dessa konsekvenser, dels skallerbjudas möjlighet atl frånlräda undantagandet, även om detta inle har . Nuvarande regler säger nämUgen atl återkallande av undantagande kan skeförst sedan del varit i kraft . Vi finner det mycket lUlfredssläUande att etl enigtutskott har tagil upp detta förslag. Den förändring som krävs iövergångsbestämmelserna återfinns i utskottets hemstäUan vid A i betänkandet.Frågan behandlas tämligen utförligt på s. 54 och 55 i betänkandet, 1 samband med behandhngen av propositionen har utskottetäven behandlat några motioner som avgivits under den allmänna motionstiden. JagvUl säga något om ett par motioner av enskUda folkpartister beträffande vUkadet föreligger reservation vid utskottets betänkande. I motionen 1130 tar man upp frågan omsjukpenningförsäkring för hemarbetande förälder. I motionen föreslås enutredning om en särskUd liUäggssjukpenning för hemmavarande förälder medminderårigt bam. En viktig del i det förslaget är att en sådan försäkring skuUegöras obligatorisk. Detta förslag a-wisas av utskottsmajoritelen, men vi reservantermenar atl del är angelägel all få till stånd en sådan utredning. Ireservationen 1 vidhåUer vi detta krav, och jag ber all få yrka bifall tUl denreservationen. I motionen 1145 behandlas frågan om de studerandessjukförsäkring. Utskottsmajoritelen hänvisar tUl propositionen 1973:63, sombehandlar 5 protokoU 1973. Utformningen av beskattad sjukpenning, m. m. Utformningen av beskattad sjukpenning, m. m. detstudiesociala stödet, och man hänvisar tUl den i propositionen aviseradeförsäkringen för studerande. Utskottsmajoriteten menar att rnotionens syfte ärtUlgodosett med vad som skrivs i propositionen 63 beträffande försäkring förstuderande. Men i motionen 1145 ifrågasätter man om det är den lämpligastelösningen att göra en speciell försäkring för dem som studerar. Man föreslår istället att de skall inordnas i den allmänna försäkringen. Man skisserar ocksåmycket kort hur en sådan försäkring skuUe kunna utformas. Den försäkring för studerande som redovisas ipropositionen 63 kommer bara att omfatta studerande som uppbär studiemedel.Övriga studerande kommer även i fortsättningen att hänvisas tUl den frivUligasjukförsäkringen. Vi menar att detta inte är lUlfredssläUande. Vi stöder därförkravet på förslag tUl en annan lösning av frågan om sjukförsäkring för allastuderande. Vi har tagit upp detta i reservationen 2, som jag också ber att fåyrka bifaU till. Jag skaU inle gå in på de något sidoordnadefrågor som berörs i reservationerna. Eftersom den proposition som behandlasgäller en genomgripande reformering av hela sjukpenningförsäkringen viU jag istället med några ord sälta in denna reform i sitt mera principiellasammanhang. Utgångspunkten för reformen är att den ekonomiskatryggheten vid sjukdom hittUls har uppvisat skiUnader mellan olika grupper isamhället. En reform som avskaffar dessa olikheter har växt fram som ett starktkrav inte minst från fackföreningsrörelsen.