prot · FW0963 · 1973-12-31 00:00:00 — Del skulle alltså vara rikligtoch skäligt alt nu falla ett beslut om atl så kunde ske. Jag berall få yrka bifall till reservationen av m. fl. Vidgade möjligheter tiU lån från stadshypoleksförening I detta anförande instämde herrar i Vikmanshyttanoch samt (samtliga c). HerrHAGLUND (s): Också jag skall säga några ord, men omutskottets uppfattning. Man kan fråga sig: Vad är del som skiljer oss när detnu finns en reservation? Ja, den skillnaden har man mycket svårt all upptäcka.Jag vUl betona alt utskotlsmajoriteten är lika intresserad som reservanterna avatt man skall se över och försöka få en bättring av de lånemöjligheter somgäller utanför s. k. hälsovårdstälorl. Vad reservanterna föreslår har framgått av vad herrBörjesson i Glömminge här har sagt. Jag skall läsa upp vad de har skrivit ombostadsslyrelsens uppdrag, för att man skall få etl begrepp om vad skiUnadenär: "Någon garanti för atl detta utredningsarbete kommer atl utmynna iförslag om alt nuvarande snäva bestämmelse om området förstadshypoleksförenings låneverksamhel skall ändras föreligger emellertidinte." Vad är del då för utredningsarbete som bostadsslyrelsenhar fåll i uppdrag att göra? Den fick i uppdrag "atlöverväga frågan om åtgärder i syfte atl undanröja de svårigheter som kan uppslåför låntagare i orter där behovet av lån med bättre förmånsrätt än statslånetinte kan tUlgodoses". kan alltså överse de bestämmelsersom motionärerna har syftat på. Jag häri dag haft kontakt med en representantför bostadsslyrelsen och pratat med honom om det här, och han förklarar att detär just delta som man skall utreda och undersöka. Som säger harfinansministern också lämnat ett interpellationssvar på den här saken. Vi skall också påminna oss atl inrikesministern iregionalproposilionen 111 har betonat de här problemen. Han har skrivit in däratl man är beredd all se över bestämmelserna och få en ändring lUl stånd. Skillnaden är alltså den, atl ulskottsmajoritetensjälvfallet vill avvakta översyn och eventuella förslag,medan reservanterna redan nu viU, som de skriver, ha en garanti för attutredningsarbetet utmynnar i ett förslag i enlighet med motionärernas önskan. Jag beratt få yrka bifall tUl utskottets hemställan. Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs på bifall tiUdels ulskotlels hemstäUan, dels reservationen av m. fl., ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr i Glömminge begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som viU att kammaren bifaller näringsutskotlets hemstäUan i betänkandetnr 23 röstar ja, den det ejviU röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifaUit reservationen av m. fl. Vid omröstning genom uppresnmgförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr i Glömminge begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparal. Denna omröstning gav föhande resultat: Föredrogs näringsutskoltets belänkande nr 26 i anledning av motionerangående jordbrukskooperationen. FruLUNDBLAD (s): I den motion som sex socialdemokraterinlämnat om strukturen och konkurrensförhållandena inom de jordbrukskooperativaföretagen och som behandlas i näringsutskottets betänkande nr 26 säges bl. a.alt man inle bara kan betrakta jordbrukarnas föreningsrörelse ur rentjordbrukspolilisk synpunkt. Även ur näringspolitisk synpunkt synes det finnasett speciellt behov av atl närmare analysera verksamheten. Det har tydligenockså näringsutskottet tagit fasta på, när man på hela tio sidor i betänkandetrefererar olika sammanställningar och undersökningar Jag vill här nämna något om vad de tungaremissinstanserna sagt om det utredningsarbete kring livsmedelsindustrin somredan har påbörjats. , som ju är väldigt viktig idessa sammanhang, tar speciellt upp konkurrensbegränsningen inomslakleribranschen. Den innebär risker ur effektivitetssynpunkt, säger han. Hanmenar också att jordbrukarna inle själva får tillräcklig del av del statligajordbrukarstö-del, som lUl viss del används av deras egna organisationer föralt expandera förädlingsindustrin. Statens pris- och karlellnämnd säger atl viss industri somägs av producentkooperalionen kan komma all sakna anledning alt förbättraeffektiviteten eller ta hänsyn till konsumenterna på grund av all manbehärskar hela linjen från råvara till förädling och försäljning av dessaprodukter. Man anser att det finns väldigt hotande monopolsituationer inom deindustrier som t. ex. förädlar mjölkråvarorna. Också marknadsrådel har uttalat sig om den pågåendekoncentrationen och menar all den måste ständigt övervakas av statligaorganisationer, t. ex. statens pris- och kartellnämnd, marknadsrådet ochnäringsfrihetsombudsmannen. LO säger att en fördjupad undersökning bör ske avjordbrukskooperationens starka ställning inom vissa av hvsmedelsindustrinsdelbranscher. Det är endast LRF självt som är negativt till alla påpekandenom koncentration och monopol, och LRF önskar ingen ytterligare undersökning. Trots atl de tunga remissinstanserna betonat atl enundersökning bör ske av jordbrukskooperalionens förelag har utskottet avstyrktmotionen. Men utskottet förutsätter all etl utredningsarbete skall komma altske inom industridepartementet ulan någol initiativ. kan man fråga sig: Vad säger konsumenterna, arbetarnainom de berörda branscherna, allmänheten? Vi motionärer har helt spontantuppvaktats av företrädare för anställda inom livsmedelsindustrin, av personermed ett specieUt konsumentintresse, av ohka tidskrifter och av radion, och alladessa har faktiskt uttryckt uppskattning av initiativet alt begära en närmareundersökning av just denna bransch och denna stora grupp av företag. Del har t.o. m. varit lantbrukare som spontant har tagit kontakt och bejakat våravarningar för utvecklingen samt önskat oss lycka till. Och vad säger jordbrukskooperarionen själv? I tidningenLand kan man endast kosta på sig all föriöjliga motionen och antyda alljordbruksministern borde ge mig en välbehövlig lekflon. Vimotionärer har verkligen själva sammanställt denna motion, och vi skäms inleför den. Det är naturligtvis väldigt roligt med kvickheter i tidningarna meninle när de används för all dölja en brist på saklighet och en brist på godvilja. Man kan också fråga sig: Vad tycker de av ulskotlels ochriksdagens ledamöter som genom eller på annat sätt har närakontakt med jordbrukskooperalionen och dess företag? Går de upp till försvareller sitter de tysta och instämmer i kritiken? Jag tycker egentligen atl denhär debatten borde ge etl svar på det. den S aprU 1973 Det är myckel väsentligt för samhällets och den enskildemedborgarens ekonomi hurudan strukturen är inom de förelag som ser tiU atl deallra viktigaste hvsmedlen finns på våra bord och all prissättningen ochkvaliteten inte påverkas negativt av bristande konkurrens eller av långatransporter. Det finns många tecken som tyder på att en fördjupad undersökningbör göras av jordbrukarrörelsens affärsdrivande företag de företag somegentligen bör betraktas som största koncern. Det gäUer ju över 600företagsdelar, med en samlad omsättning på över 12 miharder kronor ochanläggningstUlgångar på över I . Jag hoppas att ulskotlels avstyrkande av motionenskall uppfattas som etl besked om att denna fördjupade undersökning redan harplanerats. HerrÄUGUSTSSON (s): Då man läser näringsutskotlets omfångsrikabelänkande över vår motion 1486 förstår man atl utskottets ledamöter verkligenär införslådda med de påtalade problemen. Ätt den ökade koncentrationen av dejordbrukskooperativa förelagen kan innebära risk för monopol tiU nackdel förkonsumenterna talas det också om i betänkandet. Därför tycker vi att utskottetsyrkande är i högsta grad ologiskt. All till stora delar bejaka en motion ochsedan helt kallt avstyrka den är ju helt enkelt en klimax av bästaväslgötasnilt. Beträffande motionen som sådan viU jag framhållaall den icke syftar till alt skada jordbrukskooperationen som rörelse. Men vivUl komma fram tUl atl denna rörelse håUer sin fana htet högre inom de alltstörre producentförelagen. Det skall inle ens behöva förekomma misstankar ommonopoltendenser som skadar konsumenterna. Det skaU heUer inte behöva förekommamisstankar om alt koncentrationen av exempelvis mejerivarorna resulterar i attde mindre jordbrukarna kommer i kläm. Motionens yrkande var en utredning juslom dessa problem. Personligen tycker jag att centerpartisterna i egetintresse skiUle ha varit de första all bejaka ulredningskravel. Jag förutsätterdå att de vill sopa rent för egen dörr först och att deras tal och handlandestår i något beroendeförhållande till varandra. Tyvärr tycks det inte vara så.Som jag ser del för centerpartisterna en i viss mån dubbelbottnad politik. Degår tUl storms mot andra grupper i samhället och tillvitar dem intentioner somegentligen centerpartisterna själva har. När löntagarna genom LO t. ex. villanvända en del av sina ÄP-pengar på aktiemarknaden talar centerpartisterna ommaktkoncentration och andra faror. I vems intresse gör de detta, om man fårfråga? När det gäller den egna centraliseringen inom den ekonomiskaföreningsrörelsen finner vi inle motsvarande självkritik. Jag har trots alltinget yrkande. Mot ett enigt utskott kämpar väl t. o. m. förgäves. HerrSVANBERG (s): Det är inte mycket atl tillägga i dennadiskussion. Utskottet har vid sin behandling av dessa två motioner haft en föredragningav verkställande direktören i , men framför aUl harutskottet som material kunnat använda industridepartementets förstudieLivsmedelsindustrin i . Den visar myckel klart hurudana förhållandenaär, hksom de remissyttranden som kommit in i sammanhanget. Det finns här anledning konstatera atl mycket av vad somsägs i motionerna är helt riktigt. Här är det på sätt och vis fråga om enmonopolställning på vissa områden. De jordbrukskooperaliva anläggningarnasvarar för över huvud laget aUt som har med mjölk och mejeriprodukter alt göra,de är mycket dominerande när del gäller kött och mjöl samt är mycket stora närdet gäller glass och socker och många andra liknande produkter. Vi kan ocksåkonstatera alt del har skett en myckel stark koncentration av företagsenheternai jordbrukskooperalionen, och jag är inte ute efler alt angripa den saken. Dethar säkerligen i de allra flesta fall varit vettigt sett från rent ekonomisksynpunkt. Del förvånande är bara att samma människor som inser atl det ärvettigt att göra så går ut och predikar ett annat när de uppträdersom politiker. Det är del som är htet konstigt. Den första motionen handlar om insättande avkonsumentrepresenlan-ter i dessa företags styrelser. Jag konstaterar emellertidatl denna bondekooperation liksom konsumentkooperationen får betraktas som enföreningsrörelse, en folkrörelse, och föhaktlrgen kan man inte hävda atlstyrelserepresenlanter skall komma in den vägen, lika litet som de kan göra deti konsumentkooperationen. Alt de anställda i dessa företag skall harepresentanter i styrelsen är en helt annan sak. Jag förutsätter att det skallvara samma förhållanden i del fallet som gäller för den privata industrin.Vidare har staten representanter i jordbrukets hypoteksrörelse osv. Del ärockså självklart. Men när sedan utskottet har behandlat alla dessa frågoroch funnit all här kan finnas frestelser att försöka åstadkomma monopol altdel kan finnas förutsättningar för del har vi också funnit atl en hel delutredningar arbetar på detta område. Vi pekar på atl jordbmksregle-ringen harmed dessa frågor att göra och atl jordbruksutredning har i uppgift attsöka utforma jordbruksstödet så att del i första hand kommer att avseproduktionen hos jordbrukarna och inte till någon del om möjligt - skall gåtill förädlingsledet, som är rent fabriksmässigt. Vi anför också alt statens pris-och kartellnämnd, och sysslar medde här frågorna. Men framför allt pekar vi på den förstudie i det här avseendetsom har gjorts av industridepartementet. Utskottet förutsätter, som vi anför- och förutsätter mycket bestämt att arbetet kommer alt fuUföhas i enutredning, som behandlar det motionärerna pekar på. Med del anser vi atlmotionärernas önskemål i stort är lUlgodosedda. Vi förväntar oss att dennautredning görs av industridepartementet, och till det behövs inget riksdagensbeslut. Jag yrkar bifall till utskottels hemställan. den S aprU 1973 den S aprU 1973 Vi bmkar inle gärna ta till orda motenhälliga utskottsbetänkanden. Men det här är ett undantag, vUket också fruLundblad har framhållit i sitt inlägg. Bakgrunden är atl utskottet i sinskrivning mycket kraftigt tUlstyrkt ett utredningsarbete, men att önskemåletdärom avslås i klämmen. Detta har onekhgen väckt uppseende på sina håll. Jagvet atl det finns olika principer i ohka utskott. Man brukar i vissa utskottanse alt motionerna blivit besvarade i och med utskottets skrivning, medan mani andra utskott vill ge Kungl. Maj:l till känna vad utskottet anfört. Del äronekligen etl förbryllande aktstycke som näringsutskottel ur den synpunktenlämnar ifrån sig. Det är naturligtvis fel att påstå att formuleringarna iskrivningen präglas av någon entusiasm när utskottet noterar:"Överväganden om etl fortsatt utredningsarbete pågår nu inomdepartementet. Utskottet förutsätter att arbetet kommer att fullföljas. "ligger initiativet dess bättre hos Kungl. Maj:l, som troligen inle ser påfrågan hka halvhjärtat som utskottet tycks ha gjort av formuleringen att döma.Fm har redovisat några mycket betydelsefulla svar frånremissinstanser, som mycket energiskt hävdar alt ett inträngandeutredningsarbete skall bedrivas i det här sammanhanget. Ytterst gäller frågan som det har framhåUits makt och maktkoncentration. Vi kommer även fortsättningsvis alt få höra myckel omdetta, både före och efter valrörelsen. företrädare talar i dessa frågor om faranav ökad maktkoncentration tUl löntagarnas förmån när frågan om placering avAP-fondsmedel i näringslivet aktualiseras av socialdemokratin och hela densamlade fackföreningsrörelsen men samma centerpartister talar ingenting om denökning av producenlmakten som sker i hägnet av jordbrukarnas organisationer.Utskoltsbetänkandet ger upprepade exempel på hur vissa koncentrations- ochmonopoliseringstendenser griper omkring sig. De flesta av oss i det här husettycker illa om monopol, det är vi alla överens om. De monopol som finns måstedärför kontrolleras. Det är en av de stora maktbalansfrägorna i samhället. Jag har till min stora glädje vid läsningen avcenterpartiets partiprogram funnit alt man med stor skärpa vänder sig mot enmonopolism på samhällslivels olika områden. I program heter detunder rubriken : "Maktkoncentration, såväl privat som statlig, innebärrisk för makl- missbruk och skall motverkas.KarteU- och monopolföreteelser i näringslivet skall motverkas genomkonkurrensstimulerande åtgärder." Man har också ell punktprogram i partiprogrammet, och jagskaU citera även det. "Maktkoncentrationsåväl statlig som privat, skall motverkas. Kartelleroch monopol skall effektivt hindras. Genom pris- och konkurrensövervakande organ skall enfungerande konkurrens upprätthållas. Pensionsfonderna bör användas för all skapa elldecentraliserat samhälle." Partiprogrammet uttrycker partiels grundsatser i dessa pampiga "All finansiell maktkoncentration, privat såväl somstatlig, innebär risk för maktmissbruk, snedvridning av konkurrensen ochotUlräckhgl utrymme för individernas framstegsviha. Strävandena tUl ettdecentraliserat samhälle måste därför inriktas på kamp mot maktkoncentrationoch monopolism." Så långt partiprogrammet. har anledning notera detta klarspråk icenterpartiets program. Dess värre tycks det vara långt mellan teori ochpraktik. De stora jordbrukarägda företagen utgör ell skrämmande exempelpå en växande maktkoncentration. I den enklare och mycket folkliga propagandanför man fram småbönder i ett samhälle med allt större och förmögnarejordbruk av växlande storlek. Del är de växande monopollendenserna somkonsumenterna oroas av och vill kontrollera. Centerpartisterna talar om att ordna 100 000 flera jobbsamtidigt som man hårdralionaliserar och slår ul sina egna små, nudecentraliserade enheter. Vi socialdemokratiska motionärer instämmer helt i deuttalanden som gjorts av de remissinstanser som vid ell par tUlfällenräknats upp härifrån talarstolen och som har varnat för en monopolistiskutveckling på jordbrukets område. Mot denna bakgrund borde motionen ha fåll enbetydligt positivare behandhng av utskottet och resulterat i en aktivareuttalad viljeyttring. Motionärerna sätter emellertid sin tUllro tUl Kungl.Maj:ts viha och handhngskraft för atl få dessa frågor grundligt utredda. All maktkoncentrationskall motverkas för att än en gång erinra om de citerade raderna icenterpartiets program. ErUigt min mening kan detta endast ske under ledning aven socialdemokratisk regering. I detta anförande instämde fm , herrar iJönköping, Gadd, och i , fm samt herrarZachrisson och HeUslröm (samtliga s). HerrJOHNSSON i (s): Näringsutskotlets betänkande nr 26 behandlartvå motioner, nämligen 1516 och 1486, angående jordbrukskooperationen, vUkatidigare här har berörts ur olika synvinklar. Dessa motioner har utskottet, avskäl som jag skall återkomma tUl, avstyrkt. Men först några kommentarer liUfrågan. Det kan konstaleras alt jordbrukskooperalionen inom olikaområden har en monopolställning. har påpekat dettaoch anfört att vår nuvarande jordbruksreglering bidrar tUl en förstärkning avdenna monopolställning. Jordbrukskooperationens förädlingsrörelse befaras lahand om större delen av jordbruksstödet för att finansiera sin expansion, medanjordbrukarna endast får en hten del. Den brist på konkurrens sommonopolställningen skapat har givit anledning liU misstankar om ineffektivitetsom i så fall får betalas av konsumenterna. Delta synes vara tillräckliga skälför insyn och inflytande. De härbehandlade motionerna tycks ha irriterat LRF och jordbrukar- den S aprU 1973 nanärslående företag högst avsevärt, all döma av referat. Vid provinsförbundetsstämma med LRF uttalade ordföranden enhgt elltidningsreferat att kravet på insyn i jordbrukskooperationen tyvärr måstebesvaras med nej. Han uttalade enligt samma källa: "Vi viU inte hastatliga politruker placerade i dessa." Jag tror alt det är tih skada förkooperationen alt sådana uttalanden fälls. Uttalandet är förvånande av fleraskäl: dels finns del redan borgerliga politiker i jordbrukskooperalionensstyrelser med övervägande dominans av , dels kan man draslutsatsen alt jordbrukskooperationen har någol alt dölja, vUkel vi får hoppasej är fallet.Varför skulle ej konsumenterna få insyn i ett hvsmedelsförelag medmonopolstäUning? En slutsats som man får dra av uttalandeär att t. ex. rikspolitiker, som är engagerade ijordbrukskooperationens olika styrelser, inte är politiker eller är detendast socialdemokratiska politiker som skall utestängas? Insyn frånregeringspartiet skuUe med andra ord inte tolereras. Man vill tydligen endastha kontakt med regeringspartiet när del gäller bidrag. Del finns också källor av vilka man kan dra slutsatsen attdet kan ifrågasättas, om en insyn inte vore berättigad, t. ex. detta citat urKrisliansladsbladet : "Lantbruket är en enda stor skyddadverkstad. Föreningsföretagen är livsmedelsmonopol som tar för sig oskäligamarginaler. Jordbruksstödet hamnar i fel ficka. Byråkraterna i LRF blir fetareoch fetare, bönderna blir magrare och magrare och konsumenterna skinnade in påbara benen." - "Med detta citat öppnade ordföranden i LRF lokalavdelningi Ärkelstorp, lantbrukare fredagens årsstämma", skriverKrisliansladsbladet. Med vad som här anförts och de synpunkter som framkommit imotioner förehgger tUlräckligt underlag för en bättre insyn och mera inflytandei jordbrukskooperationen då monopollendenser föreligger. Utskottet har i betänkandet på etl utförligt sättredogjort för sitt ställningstagande och där berört de åtgärder som redan ärvidtagna inom här berörda områden. Man synes dock ha tagit litet väl lätt påfrågan. Att jämställa konsumentkooperationen och producentkooperationen, somutskottels ordförande gjorde, är irrelevant; det är en väsentlig skiUnad mellandem. Jag vill starkt ifrågasätta, om dessa i belänkandet berörda åtgärder ärtillräckliga. Frågorna om centraliseringen inom jordbrukskooperalionen ochdess monopolställning är för konsumenterna mycket viktiga och får på intet sättkomma bort i producentkooperaliva monopolföretag. Man kunde ha förväntat altutskottsbehandlingen hade blivit likadan när det gällde jordbrukskooperationensmonopolföretag som del som anfördes i näringsutskoltets betänkande nr 21, närvi diskuterade monopolförelagen inom cementindustrin. Så hardock ej skett. Skulle de granskningar och utredningar som pågår ej leda tillönskat resultat vilket jag slarkl betvivlar med hänsyn till de citat jag härhar anfört - kommer frågan atl aktualiseras på nytt. 1 detta anförande instämde herrar i (s) och i (s). HerrKRISTIANSSON i (c): Jag vill först med tiUfredsställelse noteraatt man har nått enighet i utskottet om den skrivning som föreligger. Detvittnar om att därest man sakhgt diskuterar dessa problemställningar kommer manfram tiU atl motionerna i och för sig är överflödiga. Jag tror inte det är riktigt att jämstäUa vare sigjordbrukskooperationen eller konsumentkooperationen eller andra liknanderörelser i landet med övriga företag. Jag vel inte hur långt bakåt i liden motionärerna harstuderat i ämnet, men jag kan inte underlåta att ge utlopp för den reflexionjag gjorde när jag hörde den långa raden av talare här. Den var följande: Förungefär , när man började bedriva jordbrukspolitik i det här landet,hade vi en jordbruksminister som hette ingalunda okänd, förestäUer jagmig, för dem som varit uppe i talarstolen. Han sade: Om det skall bli någonmening med jordbrukspolitiken, om den skall tillförsäkra producenterna derasrättmätiga del och även förse konsumenterna med livsmedel till skäliga priser,då måste bönderna organisera sig. Som första vUlkor satte han atl mjölk,slakteriprodukter och övriga lantbruksprodukter skuUe organiseras upp till etlvisst procenttal. Först då fick jordbruket ta upp de regleringsavgifter som varnödvändiga för att klara en jordbruksreglering. Visserligen har tidernaförändrats, men jag tror ändå all de teser som jordbruksministern själv dengången fastslog håUer också i dagens situation. Här har talats mycket om monopol och maktmissbruk. Jagtyckeratt såväl som de herrar som talat efter henne bordeprecisera vad de egentligen menar. Ingen precisering har gjorts. Man har bararefererat tidningsartiklar och använt sig av allmänna talesätt som ju inleinnehåller någonting i sak. En riksdagsledamot borde i varje fall veta att ocksåjordbruksorganisationerna här i landet rör sig inom bestämda ramar som vi idetta hus har fastställt. Utanför de ramarna kan organisationerna inte komma.Hur mycket är det då kvar av monopolet? Det går inte heUer atl konstlat skapaen bristsituation, för dä sänks automatiskt importavgifterna. Och import är förövrigt tillåten i alla lägen, mot erläggande av importavgift. Då faller välhela resonemanget om monopol och maktmissbruk i det här sammanhanget? Jag vill vidare fråga er som varit uppe i talarstolen: Vemhindrar att ni sätter i gång med alt producera? Vem hindrar att ett slakteri? Det är naturligtvis fullt möjligt för honom atl göra del.Del byggs också privata slakterier här i landet. Även konsumentkooperationenbygger slakterier. Man har full rätt alt göra del det har inle lagts hinder ivägen härför. Del finns mycket mer atl säga, men jag skall inte onödigtvisförlänga denna debatt. Med anknytning till vad jag inledningsvis sade vill jagbara fråga: Skulle det bli billigare för konsumenterna om man exempelvis körmed två mjölklinjer för att samla upp den mjölk som finns? Blir köttet bUligareför att man fördelar slakten på flera slakterier än nödvändigt? Många liknandefrågor kan ställas. Jag är ganska övertygad om atl del skulle bli dyrare, och kostnaderna måste betalas. i 1 protokoU 1973. dyrare eller får bonden mindre betalt. TiU vad skulle det då gagna? () kort genmäle: Inle heUer jag skaU förlänga debatten aUlförmycket.