prot · FW0966 · 1973-12-31 00:00:00 — 1973:738,punkterna 1, 3, 4 och 6, 1973:747, 1973:750, 1973:760, 1973:764, 1973:770,1973:1363 och 1973:1371, 3. att ianledning av motionen 1973:1348 om behandhng i trafikpolitiskthänseende som sin mening gav Kungl. Maj t tUl känna vad utskottet härom anfört, 4. att riksdagenskuUe avslå motionen 1973:479, punkten 1, 5. attriksdagen skulle a. avslåmotionen 1973:313, b. avslåmotionen 1973:751, c. avslåmotionen 1973:740, 6. attriksdagen skuUe a. avslåmotionen 1973:44, b. avslåmotionen 1973:1370, 7. attriksdagen skulle a. avslåmotionen 1973:474, b. avslåmotionen 1973:1369, 8. att riksdagenskulle avslå motionen 1973:308, 9. att riksdagenskuUe a. avslåmotionen 1973:741, b. avslåmotionen 1973:1350. 1. beträffande tUIäggsdirektiv tiUden trafikpoUtiska utredningen rörande sjöfartens roU i trafUcpohtiken av herrar (), (). Östrand (s) och i (vpk) som ansett att utskottet under 1 bort hemställa, att rUcsdagen skuUe avslå motionerna 1973:88 och 1973:310,punkten 1, båda motionerna såvitt de avsåg sådant tiUägg tiU direktiven för dentrafikpolitiska utredningen att även sjöfartens roU i den framtidatrafUcpolitUcen uppmärksammades och prövades, samt motionerna 1973:738, punkten5, och 1973:1377, 2. beträffande trafikpohtUcensframtida utformning och inriktning m. m. av herrar i (fp). (), (), i Heden (c), SeUgren (fp), Clarkson (m) och () som ansett att utskottet under 2 bort hemställa, a. i anledning av motionerna 1973:88 och 1973:310, punkten1, i de delar nämnda motioner inte berörts under punkten 1 ovan, samt motionema 1973:738, punkten 6, 1973:760, 1973:764 och 1973:1371 som sin mening gav Kungl. Maj t tUl känna vad reservanterna anfört rörande sådant tUIäggsdirektiv tUl direktiven för den trafikpolitiska utredningen att även luftfartens roll i den framtida trafUcpohtiken prövades, b. hos Kungl. Maj t anhålla att motionen 1973:88, såvittden inte berörts under punkterna 1 och 2 a ovan, samt motionerna 1973:48, 1973:310, punkterna 2 och 3, 1973:737, 1973:738, punkterna 3 och 4, 1973:747, 1973:750 och 1973:770 överlämnades tUl den trafikpoUtiska utredningen. Den statliga trafikpolitiken, m. m. Dén statliga trafikpolitiken, m. m. c. i anledning av motionerna 1973:309, 1973:735, 1973:736,1973:738, punkten 1, och 1973:1363 som sm mening ge KungL Maj t tiU känna vadreservanterna anfört rörande de i motionerna upptagna frågorna om SJ :sinvesteringar och taxepolitUc, m. m. 3. beträffande förslag syftande tiUatt bryta med trafikpolitik av i (vpk)som anser att utskottet under 4 bort hemställa, alt rUcsdagen med bifall tiU motionen 1973:479, punkten 1,hos Kungl. Maj t skulle anhåUa om att föhande i motionen berörda frågor,syftande tiU att bryta med trafikpolitik och övergå tiU en nytrafikpolitik, skulle hänskjutas tiU den tillsatta trafikutredningen förövervägande av: a) åtgärder enligti motionen skisserad riktning i syfte att överföra tung godsbefordran frånlandsväg tiU järnväg, b) förbättringarav kollektivtrafiken, bl. a. genom bUdande av länsbolag, c) förbud mottaxehöjningar inom SJ:s trafikområde i avvaktan på trafikutredningens ställningstagandei taxefrågan, d) genomförandet av sociologiska undersökningar avjärnvägsnedlägg ningars effekter i skUda delar av landet. 4. beträffandes. k. trängselavgift av herrar i (fp). (), (), i Heden (c), (). Clarkson (m) och () som ansett att utskottet under 7 b bort hemställa, att i anledning av motionen 1973:1369 som sinmening gav Kungl. Maj t till känna vad reservanterna anfört rörande den imotionen begärda författningsändringen för att möjliggöra införande av s. k.trängselavgift, 5. beträffandeformerna för en samordnad satsning på kollektivtra fikteknik av herrar i (fp), (), (), i Heden (c), (). Clarkson (m) och () som ansett att utskottet under 8 bort hemställa, ' att i anledning avmotionen 1973:308 hos Kungl. Maj t begärde utredning och förslag beträffandeformerna för en samordnad satsning på kollektivtrafikteknUc. TUl betänkandet hade fogats ett särskilt yttrande ianledning av motionen 1973:48 rörande av i (vpk). i (fp): har det hänt någotganska revolutionerande på trafikområdet. Vi har nämligen skuffat ned bilenfrån dess härskarstäUning och försöker nu göra den tUl tjänare i stället förtUl herre över oss. Så sent som refererade kommunikationsministerntUl en prognos, som visade att vi skulle ha 4 mihoner personbUar i mot ca 2 mUjoner . Man räknade alltså med en Nr66 fördubbling äv antalet personbUar på mindre än . Om den den prognosen slog in, skulle det givetvis medföra enorma kravpå utbyggnad j j - 1973 av vägaroch trafikplatser, och även om det vore möjligt att få tUl stånd ------- ; dennakraftiga ökning av bilanlalet, skulle vantrivseln i städernas centrala -statliga trafik-delar, bullret, luftföroreningarna och det ökade antalettrafikolyckor bh politiken, m. m. svåra att uthärda. Man har faktisktförståelse för dem som i en bok stäUt frågan: SkaU vi asfaltera ? har den prognos på 4 mUjoner bUar som omnämndes istatsverkspropositionen för bara justerats ned undan för undan först tiU 3,8, därefter tiU 3,5 och tiU ca 3,3 miljoner bUar. Enligt de nya prognosernaskuUe vi aUtså ha ungefär 700 000 färre bUar i än man räknat med. Detta är mycket intressant. har man när det gäUerpersonbUs-utvecklingen nöjt sig med att skriva fram en trend och tro attutvecklingen skulle gå med samma hastighet som . har vi förstått atten automatisk utveckling av bilbeståndet skulle leda oss in ii olidligaförhållanden. När vi alltså fått klart för oss att bilen skaU bli vårtjänare och inte vara herre över oss, har intresset ökats för andrasamfärdsmedel, som förut levde i skuggan. Jag tänker på järnvägarna ochsjöfarten, som ; rimligtvis bör få en ny chans. 1 folkpartiels trafikpoUtiska program drar vi upprikthnjerna för en integrerad trafikpolitik. Självklart kommer bilen att ha enutomordentligt viktig funktion atl fyUa i en sådan integrerad trafik, men denfår gå in såsom ett element som är samordnat med de andra. Privatbilen är ju enav de mest frihetsfrämjande och jämlikhetsskapande faktorerna . Manunnar varje människa att ha tUlgång tiU bU. Däremot anser jag att man börundvika den amerikanska drömmen om två eller tre bilar per famUj. Jag tyckeratt vi borde kunna ordna de kollektiva transporterna på ett sådant sätt attarbetsresorna normalt inte skulle behöva ske i privatbU och att det som regelskulle räcka med en bU per famih- Då skulle vi spara människoliv genom färretrafikolyckor. Vi skulle rädda miljövärden genom mindre nedsmutsning och mindreenergiförstöring. Vi skulle spara samhällsekonomiska tillgångar. Det är klart att lastbilen i ett sådant här integrerattrafiksystem kommer att spela en mycket stor roU. Enligt vår uppfattning börfjärrtransporter av tyngre gods gå på järnväg, där så är möjligt. Men delssaknar stora områden av vårt land järnväg, dels är lastbilarna överlägsna påkortare sträckor. Ett mycket intressant drag i utveckhngen tycker jag är attinrikessjöfarten nu får en ny chans. Många trodde att dess tid var förbi. Nuupprustar man emeUertid kanaler och ser nya möjligheter för kustsjöfarten.Detta framkom bl. a. i en utredning som har pubhcerat. Det ärverkligen intressant att se att prognoserna nu pekar på att inrikessjöfarteninte kommer att minska sin andel av godstransportarbetet tUl 1980utan kommer att öka den från 1970 tiU 1980. Den nyasituation på. trafikområdet som jag här bara kunnat skissera 39 den 11 aprU 1973 Den statliga trafikpolitiken, m. m. motiveradefaktiskt en ny trafUcpoUtisk utredning, som ser trafUcfrågorna mera frånsamhäUsekonomiska utgångspunkter än man gjort tidigare. varfolkpartiet ensamt om att begära en sådan utredning. Vi tycker det är myckettillfredsstäUande att den har tiUsatts. 1 stor utsträckning har våra önskemålblivit tillgodosedda i direktiven för denna utredning, men vi har i vår motion310 framfört ytterligare riktlinjer, som vi önskar att utredningen skaU beakta. Vi har i utskottet fått majoritet för etl av kraven,nämligen att den trafUcpoUtiska utredningen skall få tiUäggsdhektiv om att ävensjöfartens roU i den framtida trafikpolitiken uppmärksammas och prövas. Jagtror inte, herr talman, att det går att få en samlad bedömning av trafikpolitiken,om man inte tar med sjöfarten. Jag vet inte om det förhållandet att sjöfartenutelämnades i direktiven berodde på en eftersläpning i tänkesättet när detgäUer just sjöfartens möjligheter i inrikestrafiken, men jag vill i aUa faUsäga att det är med stor tUlfredsställelse jag kommer att rösta för utskottetsförslag på denna punkt. Däremot har vi svårt att förstå majoritetens vägran att tamed också inrikes luftfart i detta sammanhang. Det meddelande som kommunikationsministernlämnade om nya taxor i inrikes flygtrafik är visserligen etttUlmötesgående av synpunkter som vi gång på gång framfört i , men denya taxorna löser sannerligen inte problemet med luftfartens roU i vårt land.På den punkten har vi aUtså fått reservera oss. hoppas jag, herr talman, att det skaU vara möjligt förkommunikationsministern att finna en tillfredsstäUande lösning påflygtaxeproblemet när det gäller . Det har förts en del diskussionerunder , och det vore intressant om kommunikationsministern härkunde lämna några ytterligare detaljer just på den punkten. 1 det sammanhanget skulle jag vilja understryka ettuttalande, som utskottet enhälligt gör beträffande busslinjetrafiken påGotland. När den stora kommunsammanslagning skedde som innebar att aUa kommunerpå blev en enda kommun, försäkrade man att detta skulle innebärafördelar för och inga nackdelar. Men såsom ett resultat av dennasammanslagning förklarade SJ att efter sammanslagningen plötsligtutgjorde en kommun och därför skulle aU trafik på vara lokal trafik.Detta är inte tillfredsställande, och har ocksåsagt ifrån. Sedan en motion väckts av herrar Ekinge och i januari i årkom ett besked från departementet att "den av SJ bedrivnalinjetrafiken för person- och godsbefordran i allt väsentligt bibehåUes inuvarande utsträckning t. o. m. ". Utskottet säger i anledning av motionen; "Utskottetförutsätter att med tanke på den specieUa karaktär som kännetecknarregionen kommun och länsgränser sammanfaller och regionen saknar vägförbindelsermed övriga delar av landet även efter nämnda tidpunkt genom samhälletsförsorg kommer att garanteras en fullgod regional trafikförsörjning och därmedges en lUcvärdig behandhng med övriga län." Det ärväldigt viktigt att utskottet här har kunnat ena sig om att skriva tiU Kungl.Maj t och göra denna meningsyttring. bör få samma behandling som andralän och inte komma i sämre läge därför att ön råkar vara en enda kommun.Gotland har ju så stora problem över huvud taget att det finns aU anledning atthär understryka detta. Låt mig säga i det sammanhanget, herr talman, att vikommer senare under att få behandla stödet tiU busstrafiken iallmänhet. Kommunikationsministern har avlämnat en proposition, och det kommerså småningom etl betänkande från trafikutskottet, men jag vUl redan nu sägaifrån atl inte gärna kan acceptera all kommunikationsministern harprutat pä utredningens förslag. Vi kommer från vårt håU att kräva förbättringarpå den punkten. Vi får senare att behandla en proposition om transportstöd.Också där tror jag alt det finns anledning att komma med förslag som innebär enförbättring av den framlagda propositionen. Innan jag går över till att säga några ord om järnvägarna,viU jag ta upp en fråga som är behandlad i reservationen 4. Den statUgakoUektiv-trafikutredningen arbetar på att lösa frågan omkollektivtrafik i tätort. Framkomligheten i tätorternas centrala delar berorpå om man kan ersätta privatbUsresor med kollektivtrafik eUer gärna för dendelen, herr kommunikationsminister, med cykeltrafik - vi får väl ocksåtillfälle att senare behandla förutsättningarna för cykeltrafiken i vårastäder. De förnämsta medlen måste vara trafikseparering, trafikplanering ochreserverade körfiler för koUektivtrafUc, men man har också diskuterat avgifterför rullande trafik på vissa gator. Det kan tänkas att några kommuner viU ha enförsöksverksamhet på det området. De hindras nu från detta av gäUandelagstiftning, och vad vi reservanter velat fästa Kungl. Majts uppmärksamhet påär att lagstiftningen inte borde lägga hinder i vägen för en sådanförsöksverksamhet. Jag skall nu gå över tUl frågan om järnvägarna. Det som ärglädjande när det gäller järnvägarna är att den tekniska utvecklingen intelängre arbetar mot järnvägarna, som den har gjort . BUismensoch flygets hastiga tekniska utveckUng gjorde ju att intresset för järnvägarnamattades, och många trodde atl järnvägarnas roll i stor utsträckning varutspelad. Men det som har hänt är att det pågår ett intensivtutvecklingsarbete runt om i världen just på järnvägsområdet. Nya snabbtåg visarsig kunna framgångsrikt konkurrera med flyget på avstånd upp emot 100 mil.Tyvärr har man i inte ansett sig kunna satsa tiUräckligl på dennautveckling, och vårt land, som ju har varit ett föregångsland i det härhänseendet, riskerar faktiskt atl komma på efterkälken. Det finns tekniska möjligheter redan nu att på befintligräls, efter vissa förbättringar, föra fram tåg som i stort sett kan fördubblareshastigheten. Det innebär att man praktiskt taget kan halvera restidernamellan våra större tätorter. StockholmSundsvaU i släUet förfyra, på något i stället ,GöteborgStockholm på något i släUet detskulle innebära en trafikpolitisk revolution, som sannerligen skulle medverkatiU att få tiU stånd ett rundare . Del harrått stor tveksamhet inför tanken att satsa några betydande Den statliga trafikpolitiken, m. m. den 11 aprU 1973 Den statliga trafikpolitiken, m. m. belopp påjärnvägen, eftersom den enligt mångas uppfattning inte hade någon störreframtid. Det är denna pessimism som måste brytas. Vi måste verkligen varaberedda atl salsa på järnvägstrafiken . Det får inle vara t. ex. somdel är i , där jag besökte en tung industri, somför dragit fram ett industrispår men som ännu inte använt detutan skickar allt sitt gods med lastbU, trots atl godset i och för sig ärmycket lämpligt för järnvägstransport. har SJ satt i gång en försäljningskampanj för ökning avsåväl persontrafik som godstrafik, och eftersom jag kritiserat SJ-ledningen imånga sammanhang vUl jag nu gärna ge den ett erkännande för dess annonser, somär slagkraftiga och mycket skickligt utformade. Men tyvärr har ju SJ råkat in ien ond cirkel, där vikande trafikunderlag har motiverat högre taxor, och högretaxor har åstadkommit etl vikande trafikunderlag, som i sin tur medfört nyakrav på högre taxor, FoUcpartiet har i det här läget i en partimotionföreslagit åtgärder som på nytt skaU göra SJ till hela svenska folkets järnväg. Det är klart alt den trafikpolitiska utredningen måste taupp den här frågan, men för att utredningens utgångsläge inle skaU vara sådåligt att det sedan blir svårt atl skapa förutsättningar för en framgångsrikverksamhet krävs åtgärder utan att utredningsresultatet avvaktas. Först och främst är det nödvändigt att svenska folket fårett klart besked om huruvida järnvägen skaU få en central ställningi transportsystemet. Osäkerheten om de mindre trafikerade banornas framtid hargenom nedläggningsvågen blivit mycket stor. Företagare har, när de skall fattabeslut om lokalisering, mte vetat om järnvägen kommer att vara kvar.Avflyttning från mindre orter har påskyndats därför att människorna gått iständig oro inför hotet att berövas sin järnväg. Nedläggningshotet har ökatsedan SJ krävt ersättning för olönsam trafik också på bandelar som intebefinner sig i periferin och som inte går fram genom typiska glesbygder utansom är att betrakta som oundgängliga delar i ett fungerande järnvägsnät. Där har SJ begärt 100 mihoner kronor, men inte fått det.De sakkunniga har ansett att del inle är motiverat att ge bidrag för olönsamjärnvägstrafik på dessa bandelar. Då försökte sig SJ först på tanken att ta utextra avgifter på dessa bandelar för att få trafiken att bli lönsam enligt SJ:skalkyler. Detta har avfärdats, och generaldhektören för SJ har sagtatt han kommer att bli tvingad att genomföra kraftiga trafikinskränkningar pådessa bandelar. Det låter ju hotande därför att man kan teoretiskt göra såkraftiga inskränkningar i trafiken pä dessa bandelar att banornas möjligheteratt fungera i fortsättningen rycks undan. Det gäller, som jag sade, inte vilka banor som helst. 4 i motion 309 har vi räknat upp de 28 bandelar det är fråga om, vilka haren sammanlagd längd av . Det är t. ex. en sådan bana somBorlängeAvesta, som har 750 resor per dag, det är ,HärnösandSundsvall, VännäsUmeå, FalköpingNässjö och JönköpingNässjö, föratt ta bara några ur högen. Det är väldigt olyckligt om människorna som bor i deområdena inte får fullständigt klara besked om hur det skall bli med trafikenpå dessa hvsviktiga järnvägssträckor. Jag förutsätter attkommunikationsministern här är i tiUfälle att tala om att avsUclen är att banornaskall vara kvar även efter 1974, som är den tid inom vUkenkommunUcationsministern tycker alt man måste iaktta, som han säger, en vissåterhåUsamhet med nedläggningar. Jag tror att det är väldigt viktigt att härblh ett klart besked på den punkten. Vi kan inte säga att det där fårtrafikpolitiska utredningen ta upp, ty kan mycket hända, och därförfinns det anledning att skapa klarhet. De sakkunniga sade att det förhåUandet att en handelföreslås undantagen från ersättning får inte betraktas som en indikation på atttrafiken på bandelen lämpligen bör eUer kan läggas ned. Det kan i stället varaen antydan om att dess betydelse bedöms vara sådan att bandelenbör bibehållas, säger man. Men räcker det inte med antydningar, utan härbehövs klara uttalanden. En andra punkt i vårt program är taxesänkningar i syfteatt öka trafikvolymen. I det sammanhanget skuUe jag vilja efterlysa etttransportstöd också för persontrafiken på längre sträckor. Kommunikationsministern gav vissa meddelanden omnedsättning av flygpriserna. Är kommunikationsministern villig att låta SJ fåen chans tUl sänkning av taxorna på längre avstånd i syfte att få tiU stånd ettrandare ? Är kommunikationsministern också vUlig tUl ytterligare försökmed nedsättning av taxorna på vissa sträckor? Kan man inte diskutera att påinlandsbanan, som vi ändå av sociala och andra skäl behöver, införa kraftigtsänkta biljettpriser för att stimulera den trafik som skall gå där? En ytterligare punkt är charterresor med tåg. Det hargjorts några sådana försök, men varför är man så tveksam inför nya metoder? Delgäller att tUlvarata aUa möjligheter att popularisera järnvägstrafiken. En punkt i det här programmet är redan bifallen, nämligenbestämmelsen om 67-kortet för pensionärer. Jag tycker att det är väldigtviktigt att del beslut som nyhgen fattade fullföhes, sä att det blirstörre möjligheter för pensionärerna all använda 67-korlet. Sedan har vi frågan om snabbtågen. Där har vi en motion,och det finns också en reservation som kräver en samordnad satsning påkollektivtrafikteknik. bedrivs utveckUngsarbete och forskning påolika områden, men det är mycket angeläget atl få lUl stånd en utredningbeträffande formerna för en samordning av satsningarna på koUektivtrafikteknik.Vårt land är inte så stort att vi har råd alt splittra upp arbetet på allamöjliga olUca enheter. När det gäller godstransporterna är det mycket viktigt attSJ kan konkurrera även i fråga om transporttiden. Del vore också önskvärt kunde komma ifrån den absoluta sekretess och det hemlighållande som SJ hari fråga om sina kalkylmetoder. T. o. m. deras egna revisorer har vägrats rättatt ta del av kalkylmetoderna; man fick gå tUl Kungl. Maj t för att få tiUståndatt ta del av dem. Jag tror att en öppenhet här skulle öka SJ:s möjhgheter attkonkurrera med lastbUarna och inte tvärtom som SJ tycks frakta. den 11 aprU 1973 Den statliga trafikpolitiken, m.m. Nr 66 Slutligen, herr talman, vUl jag taupp frågan om de kommersiella Onsdasenden distriklsenheter som harbeslutat skaU inrättas i , 11 april1973 °''' . I vår motion säger viatt SJ där bör bygga upp moderna -------------------- marknadsinriktade försäljningskontor, som kan bUda mönster för andra ens a tga rafi - distrikt. När vi genomförde den härdistriktsindelningen vädjade jag tUl > kommunikationsministern att särskilt övervaka beslut idetta hänseende,eftersom jag visste att SJ-ledningen inte hade medverkat tUl denna organisationoch eftersom man kunde befara att SJ-ledningen skulle visa ett ringa intresseför den. Kommunikationsministern gick ut och sade att nu skulle vi verkligengöra någonting av de kommersiella distriktsenheterna; det skuUe bh någonting avdem, man skuUe salsa på dem. har vi fått meddelanden om att t. ex. distriktsenheteni , som förut i praktiken skötts av fyra man, hädanefter skaU skötas av tvåman. I SläUet för att bygga upp en verkligt slagkraftig försähningsorganisationmmskar man personalstyrkan tUl hälften. Jag tror inte att det motsvarar denuppfattning som hade när man genomförde dennaorganisationsförändring. Jag vädjar därför tiU kommunikationsministern atttUlse att och även kommunikationsministerns eget beslut blhtillgodosett i detta sammanhang. Det har från andra partiers sida väcktsmotioner i fråga om järnvägarna, och vi har en gemensam reservation somtillgodoser de synpunkter som framkommit. Jag vill yrka bifaU tUlreservationerna 2, 4 och 5. Vad utskottets ordförande sagt om SJ:sförändrade distriktsindelning och om bemanningen av de kommersiella enheternaviU jag gärna instämma i. När den propositionen behandlades i förandra gången berodde ändrade instäUning i hög grad på vadkommunUcationsministern då hade sagt. Det skulle vara iUa om det nu visade sigatt de kommersiella distrUcsenheterna i reahteten kommer att bli en skrivbordsprodukt. I de reservationer som knutits liU det utskottsbetänkandesom nu behandlas redovisas skihaktliga meningar i förhåUande tUl utskottsmajoritelen,då det gäller väsentliga åtgärder på trafUcpolitUcens område. En väl fungerandetrafikapparat är en väsentlig del av samhällsmaskineriet, och mot denbakgrunden måste det vara angeläget att vi kan komma överens om de aUmännariktlinjerna för trafikpolitiken. Om den regionalpolitiska målsättningen skallnås, måste stor vikt tillmätas de trafikpolitiska åtgärderna. De skiUnader iuppfattningar som kommit tUl uttryck vid utskottsarbelet är en avspegling avdelade meningar i fråga om regional-politUcen. För centerpartiels del har vi sagt att trafUcpohtiken skaUutformas så alt den tUlsammans med andra åtgärder - underlättar en ur mUjösynpunkt positiv befolknings- och näringslivsutveckling. Vi har vidare sagt atl Irafikgrenarnas kostnadsansvar måste baseras på en samhällsekonomisk totalkalkyl, kompletterad med sociala och miljö- 44 mässiga avvägningar mellan olUcatrafikgrenar och med hänsyn tUl deras ekonomiskakonsekvenser i olika delar av landet. Detta leder tUl föhande slutsats: Åtgärder måste vidtagasi syfte att utjämna rese- och transportkostnaderna mellan olika landsdelar.Taxor och avgifter för gods och persontrafik skall utformas så att denpraktiska effekten blir att ingen del av landet skaU kunna utpekas somspeciellt oförmånlig ur taxe- och avgiftssynpunkt. Om jag får kommentera detta sista, vih jag framhålla attvi i hälsar med tillfredsställelse att SAS och Linjeflyg nu arbetatfram en annan taxesätlning för sina inrUcesflyghnjer. Det är ett betydelsefuUtsteg på vägen, men förslaget kan knappast anses lösa hela den problematUc somUgger inom luftfartsområdet. Det är särskilt anmärkningsvärt att man glömt bortGotland. Den glömskan innebär att Visbylinjerna ger flygbolaget 8,8 miljonermer i intäkter. Vi kan inte acceptera en sådan flygpolitik för del.Den bör förändras med det snaraste, och luftfartspolitiken borde ingå idirektiven liU den trafikpolitiska utredningen. I utskottet har ju utbildatsen majoritet om att exempelvis låta utreda sjöfartens problem. Inget hade varitnaturligare än att man då också tagit med luftfarten. När det gäUer frågan om fraktkostnader utgår fraktstödsedan 1971. Den proposition som regeringen nu förelagt innebärförbättringar av detta stöd.