prot · FW0917 · 1973-12-31 00:00:00 — Uppgifter om att i finns län därbortåt en fjärdedel av alla fyraåringar är direkt undernärda uppfordrar inteenbart till ökade ansträngningar när det gäller kostinformation utan pekarockså pä den omständigheten att "rätt" mat är dyr mat. Handelsministern säger i sitt svar att prisutvecklingen påövriga varuområden "enligt nu föreliggande bedömningar" inte väntasbli sådan att en utvidgning av prisstoppet är meningsfull. Det kan finnas skälför en sådan försiktig reservation. Tidigare års erfarenheter visar ju att deoptimistiska bedömningarna vid årets början fått revideras åtskilligt innanåret varit slut. Det återstår att hoppas att regeringen drar vederbörligaslutsatser av ändrade bedömningar och att det sker pä ett tidigt stadium. Den"intensiva övervakning" som handelsministern talar om får inte barafungera så att prisstegringar registreras och förändringar i konsumentprisindexnoteras. Den måste ge impulser tUl snabba ingripanden. Detta är starkt uttalade krav från alla dem som känt avprisstegringarna och protesterar mot dem, från alla dem som inser att denväsentliga delen av prisstegringen inte är orsakad av lönestegringarna och somi sin vardag upplever att det är någonting skevt i den ekonomiska utvecklingen.Vpk:s förslag om en utvidgning av den allmänna prisregleringslagenstillämpning är logiskt utifrån denna verklighet. Det är logiskt för den sommenar allvar med att göra någonting åt prisstegringstendenserna. När liknande motionsförslag har avvisats här iriksdagen, har det anförts att prisreglering skulle vara en olämplig väg. Medbeslutet att införa det nu gällande begränsade prisstoppet har regeringen tagiten riktigare ställning. Vi förordar en fortsättning på den vägen. Som svar på min andra fråga, om pris- ochmarginalutvecklingen på andra varuområden, anför handelsministern att fråganföljs noga av pris-och karlellnämnden och att det finns olika möjligheter attingripa om anmärkningsvärda förhållanden skulle komma fram. Att det sker sä få ingripanden måste väl då bero på hurman bedömer vad som är anmärkningsvärda förhåhanden. I kommentarerna kringSveriges livsmedelshandlareförbunds rekommendationer att genomförajämförpriser har det uppdagats förhållanden som åtminstone för den vanligekonsumenten ter sig minst sagt anmärkningsvärda. Den som har tid och kunskapernog kan vid ett butiksbesök finna många intressanta prisskUlnader. Skillnadernakan vara oförklarligt stora inom en och samma varugrupp. Om det inte ärvinsterna som är onormalt höga pä de dyraste varianterna, vad är det då somåstadkommer skUlnaden? Prisreglering och särskild skatt på motorbränslen, m. m. Om utvidgning av prisstoppet, m. m. Prisreglering och särskild skatt på motorbränslen, m. m. Om utvidgning av prisstoppet, m. m. Förpackningensutseende, kanske. Men skall man då inte ingripa mot sådant? Det finns branscher där ingripanden mot prisutvecklingenförefaller särskilt motiverade. En sådan är grammofonskiveindustrin. Monopoliseringendär till ett fåtal händer har åstadkommit att en grammofonskiva betingaretl för många alltför högt pris. En grammofonskiva är väl ingennödvändighetsvara, invänder någon. Nej, men aha som har ungdomar i famUjen vetändå att det är en stor artikel, och nog frågar man sig varför den noggrannauppföljningen av utvecklingen inte har lett tUl något ingripande på detområdet. Ett annat vamslag som ger höga vinster är reservdelar tillbilar. Förhållandena inom den branschen har uppmärksammats av en riksdagskollega,som därtih är ordförande i . Där finns kanske därför hopp om en sanering, men attsituationen kunnat bli sådan att bilhandlarna och bilverkstäderna gör så storavinster pä handeln med reservdelar visar också att de befintUga möjUgheternaatt ingripa inte använts sä som de borde. Att det borde finnas fler anledningar till ingripandenframgår ju också av uppgifter från pris- och kartellnämnden omatt prisstegringarna pä dagligvaror tUl betydande del ungefär en tredjedel berodde på höjda handelsmarginaler. Det är väl ändå anmärkningsvärt och måstebetraktas som en oskälig prishöjning. Hur ingriper man? Vi har frän kommunisternas sida ständigtframhållit att vi inte i och för sig hyser någon övertro på en statligprisreglering i ett kapitalistiskt samhälle. Men vi menar att man måsteutnyttja de möjligheter som finns, och erfarenheterna från de perioder däregeringen tillämpat prisstopp har visat att det går att uträtta något. Det ärenligt vår mening bättre med en dåhg priskontroh som ger mindre prishöjningarän med ingen prisreglering alls, då priserna oavbrutet stiger kraftigt. Som jag sagt är de stegrade matpriserna ensärskUt tung börda för barnfamUjer och låginkomsttagare. De stoppriser som nugäller för de varor som omfattas av prisstoppet inkluderar de kraftigaprisstegringarna . Mervärdeskattens roh i prisutvecklingen haruppmärksammats inte minst genom kommunisternas krav att livsmedel bör befriasfrän moms. Mervärdeskatten ligger som en ytterligare börda pä redan betungandeprisstegringar som föranletts av jordbruksavtal eher andra omständigheter.Momsen utgör alltså en betydande del av de inträffade prisstegringarna. Dettainnebär en belastning framför allt för låginkomsttagarna, som ju måste användaen stor del av inkomsterna till livsnödvändig konsumtion. Vår motion om slopad livsmedelsmoms har bakatssamman med behandlingen av propositionen om särskild skatt pä motorbränslen.Det samband man lyckats finna är verkligen långsökt. Men oavsett när förslagetbehandlas sä hävdar vi att borttagandet av mervärdeskatten på livsmedel är enframkomlig väg till att åstadkomma prissänkningar. 1971 beräknades en sådanåtgärd innebära ett inkomstbortfall på ca för statskassan. torde det röra sig om . Det är ingen dålig illustrationtUl den tilltagande skattebelastningen på folkets dagliga livsmedelskonsumtionoch den roh som mervärdeskatten spelar i prisutvecklingen. anvisar vi även nu i motioner ohkainkomstkällor för att täcka det här bortfallet i statskassan, åtgärder somskulle innebära betydande prissänkningar och en rättvisare beskattning. HerrBerndtson i kommer senare i debatten att närmare redogöra för varidessa åtgärder består. Jag vill till slut, herr talman, tacka handelsministernför svaret pä min interpellation. Fm försöker i vad jag tror nu ganskavälkänd stil göra gällande att standardförsämringen fortskrider i det härsamhället. Särskilt skulle är 1973 genom fortsatta prishöjningar bli en periodav kraftig standardförsämring. Jag vill bara göra den kommentaren att 1973 måstebli ett ovanligt hyggligt år för de svenska konsumenterna genom kombinationenav höjda löner, sänkta skatter och förstärkningar av vissa bidrag. I den kalkyl som leder fram tUl en ökning av konsumtionenhär i landet pä har vi räknat med den prisstegring på ca 5procent som talar om. Jag tror att det är rätt väsentligt att deninformationen finns med i bilden. Sedan pekar på att det har antytts att detskulle lämnas dispenser frän prisstoppet. Jag vill passa på att erinra om vadsom sades när prisstoppet offentliggjordes , nämligen att deavtalsenliga lönehöjningar som är ett resultat av treärsuppgörelsen icke ärsådana synnerliga skäl som kan få föranleda dispenser från prissloppet. Desynnerliga skäl som vi avser är desamma som tUlämpades under förra prisstoppet,nämligen sådana enskilda fall där det kan visas att ett företag hamnat i enbesvärlig situation med risk för sysselsättningen eller för företagetsfortlevnad. Det betyder att de farhågor som tidigare i debatten uttrycktes föratt glesbygdsbutikerna direkt skulle ställas inför likvidationshot inte ärberättigade. Svårigheter av det slaget kan nämligen tas upp med pris- ochkartellnämnden med hänvisning till möjligheterna tUl dispenser när synnerligaskäl föreligger. förlorade sig sedan i en läng diskussion ommatvanorna i och det felaktiga kosthåll som många familjer anses ha.Jag vill bara göra den kommentaren att om maten tar avden disponibla inkomsten, så tog den i anspråk minsthälften av inkomsten, och det för att ge familjen ett kosthåU som väl fruMarklund ändå inte kan påstå är bättre än det som är vanligt . Här haralltså hänt väsentliga ting när det gäller livsmedlens belastning pähushällsbudgeten. Jag tror också att livsmedlens näringsinnehåll förbättratsunder de här 25 åren. Sedan måste vi vara medvetna om att om den felaktigakosten beror på en kombination av för dåliga ekonomiska resurser och för dåligakunskaper, sä löser man inte det problemet genom ett prisstopp på livsmedelunder ett är. Det måste rättas till genom förbättringar av de lägreinkomsttagarnas ekonomi, genom de skattesänkningar som genomförs , genomde höjningar av bostadstilläggen som görs och genom de höjningar avbarnbidragen som också görs . Det är den typen av Prisreglering och särskild skatt på motorbränslen, m. m. av prisstoppet, m. m. Prisreglering och särskild skatt på motorbränslen, m. m. Om utvidgning av prisstoppet, m. m. åtgärdersom måste komma i fråga plus naturligtvis en bättre information. Det är en delav den konsumentupplysning som vi bedriver och som vi håller på att förbättraoch utvidga. När det gäller anmärkningsvärda förhåhanden som skuheföranleda ingripanden menar att ingenting görs, att det kan varahur anmärkningsvärt som helst och ändå händer ingenting. De instrument vi haratt arbeta med är flera. Det första är de kontinuerliga och numeramycket omfattande och djupgående undersökningar som statens pris- ochkartellnämnd gör. Det är ganska intressant att just detta med grammofonskivoroch tUlståndet i grammofonbranschen, som fått upp ögonen för, ärresultatet av en sådan undersökning. Det har också lett till attnäringsfrihetsombudsmannen funderar på om ingripanden kan göras. NO är alltsådet andra instrumentet som i hög grad bygger på pris- och karteltnämndensundersökningar. Det tredje är konsumentombudsmannens arbete. Han håller justpä med en granskning av marknadsföringsåtgärderna, t. ex. de förpackningar somfru talar om. Sedan har vi som ett resultat av pris- och kartellnämndensarbete och vissa diskussioner som förts med handeln kommit fram till frivUligtåtagande från handelns sida att genomföra jämförpriser över ett ganska brettsortiment. Det är ett resultat av värt arbete som vi hälsar medtillfredsställelse. (vpk) kort genmäle: Med erfarenhet frän av hur iha deekonomiska bedömningarna stämt med den verkliga utvecklingensenare kan jag inte dela handelsministerns optimism beträffandeprisutvecklingen . Det är dock sä mänga andra faktorer som spelar in änskattesänkningen och de höjningar av bidragen tUl familjerna somhandelsministern åberopar. Vi har t. ex. den långt gångna monopoliseringen avde flesta närings- och industrigrenarna, där storkapitalisterna godtyckligtbestämmer priserna efter vad som ger dem de bästa vinsterna. De konkurrerarnumera mest med "mördande reklam", som det hette i en gammal schlager,och den reklamen är verkligen mördande, inte minst för konsumenternasplånböcker. Statsapparaten växer för att stärkadet kapitalistiska systemet, och det har också medfört att ökande delar avstatens skatteinkomster tagits ut av de arbetande genom en prisförhöjandeindirekt beskattning. Momsens prishöjande effekt kan man inte komma ifrån, ochden har jag tidigare berört. HerrMAGNUSSON i (m); Det har funnits anledningatt rikta kriiik mot att tvingats ta ställning till ärenden efter enotillräcklig beredning. Det har ju t. o. m. förekommit att några handlingarinte funnits utan initiativ tagits direkt i utskottet. Jag trodde för min delatt kulmen hade nåtts i detta avseende när det genom initiativ iskatteutskottet föreslogs att löneskatten skulle fördubblas. Den enda handlingsom då förelåg var ett par rader i en motion frän kommunistiskapartiet, i vilken man dock varmera blygsam och föreslog en höjning med 50procent. Pä basis av denna handling beslöt att fr. o. m. den 1januari skall det uttas ytteriigare ca i löneskatt. Men med dagens polifiska makt är det tydligen aldrig försent att förvånas. Sålunda kallades på ordförandens order skatteutskottets ledamötertUl ett sammanträde den dagen när de s. k. partiledaröverläggningarna pågick.Det upplystes då att sammankallandet förantetts av att statsministern ochfinansministern skulle lämna utskottels ledamöter en information. Min förstakommentar var: Det kan inte vara möjligt att statsråd kommer tUl ettriksdagsutskott, som ju självt är suveränt att bestämma vem man vUl höra.Statsrådens kontakt med består i att i vanlig ordning lämna sinapropositioner och i kammaren fritt tala för dem. Det blev dock inte någon information i utskottet, dåfinansministern meddelade, när han infann sig, att något missförstånd förelågsamt att var och en skulle gå till sin grupps sammanträde för att informeras.Den trepartiöverenskommelse som sedan kom till stånd innebar emellertid attkrav ställdes på skatteutskottet att ta initiativ till förslag om en höjning avbUaccisen och införande av en ny beskattning eller avgift vilket man nu skallbestämma att det heter; jag har företrätt den uppfattningen att man bör användaden beteckning som står i det pressmeddelande som kom fråntrepartiöverenskommelsen, och där lär det stå "avgift" - pä engångsförpackningarnär det gäller försäljning av sprit, vin, malt- och läskedrycker. Det som alldeles särskUt förvånar mig är attskatteutskottets majoritet i den nya riksdagsorganisationen är så litetangelägen om att försöka bevara det goda anseende som det gamla bevillningsutskottetförskaffat sig genom noggrannhet och krav pä en fulländad formell behandling avde ärenden som förelagts utskottet. Detta har varit av stort värde, däbeskattningen är något som slår hårt och berör alla människor. Var och enförstår säkerligen att det inte kan bli en tillräcklig beredning av ärenden därdet endast föreligger ett obetydligt material eller t. o. m. inget alls.Meningen med utskottens initiativrätt kan inte ha varit att den skulle få ensådan tillämpning som vi nu har sett prov på. I förarbetena till den nyaordningen sades det också att den bör tillämpas med största varsamhet och attpolitisk enighet bör eftersträvas. Dessa krav har ingalunda uppfyllts. Jag villemellertid säga ifrån att det inte går att rikta någon som helst kritik motvärt utomordentligt sakkunniga, samvetsgranna och objektiva kansli, som gjortsitt allra bästa för att fullfölja utskottets traditionella noggrannhet ochhjälpa ledamöterna till rätta med de besvärliga problem som vi har satts attlösa. Det ärende som vi nu behandlar innehåller förslag om enhöjning av bensinskatten med per liter samt en mycket kraftig höjning avbUaccisen. Den s. k. trepartiöverenskommelsens tredje förstag, nämligen ominförande av en avgift pä engångsförpackningar, skall tydligen läggas framsenare, om nu detta så hastigt fattade beslut går att fullfölja med alla sinaallvarliga sidoverkningar på olika områden i vad gäller såväl arbetsmarknad och konkurrensförhållanden som miljövårdssynpunkter. Prisreglering och särskild skatt på motorbränslen, m. m. Prisreglering och särskild skatt pä motorbränslen, m. m. Beträffandehöjningen av bilaccisen och avgiften pä engångsförpackningar finns i utskottetinga handlingar. Den enda handling som föreligger är ett avutskottssekretariatet anskaffat exemplar av en presskommuniké. Utskottet kommertydligen att med begagnande av sin initiativrätt föreslå att beslutai enlighet med trepartiöverenskommelsen. Genom att man på detta sätt begagnarsig av utskottets initiativrätt hindras oppositionen frän att använda sig avden rätt som den enligt riksdagsordningen har att avlämna motioner i ärendet.Den normala gången för ärendenas behandling är att propositioner avlämnas avKungl. Maj;t till , varefter ledamöter har sin motionsrätt.Denna ordning sätter man sig sålunda över. Det är obegripligt att skatteutskottetställer sig tUl förfogande för ett sådant övergrepp mot den normalariksdagsordningen. ombud för folk har härigenom, herr talman,fråntagits rätten att under beredningsstadiet få sina förslag prövade på sättsom riksdagsstadgan föreskriver. Vem hade kunnat drömma om att någonting sådantskulle hända uti riksdag? Inom moderata samlingspartiet reagerar vi som vanligt motatt skattehöjningar vidtas och mot att nya skatteformer kommer tUl stånd. Detfinns så mycket större anledning att motsätta sig detta då beskattningen i vårtland är sä hård att någon motsvarighet icke finns, i varje falt inte inomvästeriandets demokratier. Biten är inte längre något som människorna anskaffarbara för sitt nöjes skull, utan den fyller ett reellt behov. Detta gäller inteminst dess användning frän och till arbetet, det gäller barnfamiljernasmöjligheter till bUliga resor, det gäller glesbygdernas invånare och derasberättigade intresse av kontakter med omgivningen, del gäller näringslivetsbehov av resor och transporter. En förhöjning av dessa kostnader får därföromedelbart en inverkan på prisbildningen i samhället, och det kan näppeligenvara meningsfullt att på detta sätt flytta kostnader från den ena varan tillden andra. För de mindre inkomsttagarna spelar också kapitalkostnaderna en storroll, och därigenom kommer bilaccisens höjning att drabba dessa kategorier istörre utsträckning än dem som har möjlighet att köpa en dyrare bil. Vi anseross därför förhindrade att gå med på en sådan skatteskärpning. I varjefall finns det ingen som helst anledning att besluta om detta, Närproposition om statregleringen framläggs finns det anledning att medhänsyn till det konjunkturläge som då kan tänkas råda under det kommandebudgetåret bestämma vilken upplåning som kan tolereras. Inom moderatasamlingspartiet är vi nämligen inte beredda att svära på, att denbudgetutfyllning som finansministern förespråkar alltid är den rätta. Vidare harvi krävt betydande besparingar i statens utgifter. När propositionen om livsmedelspriserna så småningomkommer till för avgörande skall vi återkomma till frågan om ettborttagande av momsen pä mjölk för att tillgodose barnfamiljernas berättigadekrav på lägre livsmedelskoslnader. Den relativt obetydliga summa som erfordrasför att täcka in verkningarna av prisstoppet fram till kan aldrigmotivera en ny beskattning pä medborgarna, som bara fär sådan verkan attpriserna stiger ytterligare. Jag ber att få yrka bifall till reservationen2 till skatteutskottets betänkande. I detta anförande, under vilket herr talmannen övertogledningen av kammarens förhandlingar, instämde herrar , Schött ochStrindberg, fröken samt herrar i Trobro, Leuchovius, Nisseroch (samtliga m). i (fp); Som kammarens ledamöter känner till har detmellan regeringen och mittenpartierna träffats en överenskommelse om att de ipropositionen 6 föreslagna skatteökningarna om på bensin och påbrännolja inte skall genomföras. I stället har hela detta skatteärende förtsöver thl skatteutskottet, och utskottet har använt sin initiativrätt tUl att påbasis av den träffade överenskommelsen förestå att bUaccisen höjs med igenomsnitt per bU. Detta innebär något olika ökade kostnader för nyabUar. För lättare och bUligare bhar blir fördyringen mindre, medan de stora,tunga bilarna blir högre beskattade. Vidare föreslår utskottet en lägre bensinskatt, nämligen 3öre, samt att ingen skattehöjning skall utgå för brännolja. I enlighet med denträffade överenskommelsen kommer utskottet senare att behandla ett förslag omavgift för engångsförpackningar. Det är ingen skatt utan en direkt mUjövänligavgift. I denna senare fråga har utskottet ännu inte lagt fram något förslag. Fördelen med den uppgörelse som träffats är att vi fär enmindre kostnadsbelastning pä transporterna. En ökning av transportkostnadernadrabbar ju i sista hand konsumenterna. En bensinskatt drabbar väl mera enskUdamänniskor, framför allt människor med länga avstånd mellan hem och arbetsplats.Det skulle ha blivit en ganska kännbar belastning. Jag tycker det är värdefullt att denna överenskommelse harkunnat träffas. Den ger skydd åt människor som annars skutte ha kommit i kläm.Om jag alltså betraktar uppgörelsen från den synpunkt som jag kan lägga på deni egenskap av norrlänning, så finner jag att den form av beskattning som nuföreslagits är att föredra, eftersom man dä inte ensidigt lägger på Norrlanddet tyngsta lasset. Det är vi som har de långa avstånden. Om man nu skallbelasta bilismen är det med andra ord en direki fördel för oss att man gör detgenom att höja accisen, som är en fast kostnad, och inte genom att öka derörtiga kostnaderna, dvs. Detta medför en rättvisarebehandling av dem som lever i landsändar med stora avstånd och därför är storaförbrukare av bensin. För massaindustrin, som har att kämpa med storasvårigheter, betyder det mycket att det nu inte blir någon beskattning avbrännoljan. Den näringsgrenen kan inte föra över kostnaderna pä konsumenterna,som man kanske kan göra i branscher där transporterna gäller livsmedel ochdylikt som går till svenska konsumenter. Pä exportmarknaden gäller hett andrabetingelser för prissättningen. Jag har från våra stora skogsbolag i fått litetvarierande uppgifter om vad det ursprungliga förslaget om brännoljeskatt skulleha inneburit; del hänger naluriigtvis samman med var fångstområdet ligger ochhur långt virket skall transporteras. Man uppger att det skulle ha påverkatexportpriset på massan med mellan och per ton. Prisreglering och särskild skatt på motorbränslen, m. m. Prisreglering och särskild skatt på motorbränslen, m. m. Då man vetvhka kvantiteter det rör sig om och känner tih att skogsbolagen inte kankompensera sig genom prishöjningar, tycker jag att det är värdefullt att dennaöverenskommelse kunnat träffas mellan regeringen och mittenpartierna. När sådana överenskommelser som är till direkt praktisknytta för människorna och landet i dess helhet kan träffas mellan oppositionspartiernaoch regeringen, så är det bara att hälsa med tUlfredsställelse. Vi skall inte ialla lägen behöva strida mot varandra och ha ohka uppfattningar. I detta fallhar det funnits ett intresse för att nä en lösning. Avgiften på miljöfarligt emballage kommer vi att diskuterasenare -det är för tidigt att ta upp den frågan . Men personligen måste jagsäga att jag känner tUlfredsställelse över att man lyckats fä till stånd enuppgörelse om en avgift. Den kommer att bli värdefull ur miljösynpunkt. Denkommer dessutom, om den får avsedd effekt, att innebära en betydande besparingför kommunerna, som har att ta rätt på skräpet längs dikena. Om det skuheskramla litet mindre i kassakista, tror jag man kan ta det medjämnmod - totalt tjänar landet på att man tar vara på alla de flaskor som nukastas. Vi har idetta sammanhang avstyrkt en del motioner. I ett särskilt yttrande säger vi bl.a. från all vi inte har velat gå in på en prövning då det gällermomsen på livsmedel. Vi anser att den sittande skatteutredningen skallundersöka den saken. Det är därför inte lämpligt att nu ta upp del. Det är enbesvärlig fråga, och den tarvar en noggrann penetrering så att man får fram deför- och nackdelar som det kart innebära att gå ifrån det nuvarande systemet. Med detta, herr talman, ber jag att få yrka bifall tillskatteutskottets betänkande. HerrJOSEFSON i Arrie (c): I skatteutskottets betänkande nr 1 behandlasde åtgärder som föresläs för att finansiera det infördaprisstoppet. Det har redan här i kammaren redogjorts för motivet förprisstoppets införande, och jag skall därför inte närmare gä in pä detta. Prisstoppet ger ett resultat som är nästan helt likt detsom skulle ha blivit följden av förslag att på något sättta bort den fördyrande inverkan mervärdeskatten har pä nödvändiga livsmedel.Prisstoppet åstadkoms genom att budgetmedel tihskjuts för alt förhindra en prishöjningi konsumentledet ett annat system och en annan motivering, men för berördaparter nära nog samma resultat som skulle ha blivit följden av värt förslag. Pågrund av tillskottet av budgetmedel blir statens slutliga inkomst påmervärdesbeskattning av livsmedel så mycket mindre. För att finansiera prisstoppet har regeringen iproposition nr 6 föreslagit en höjning av bensinskatten med och avbrännoljeskatten med .