prot · FW09132 · 1973-12-31 00:00:00 — 5, beträffande ekonomiska stimulansåtgärder påarbetsmiljöområdet av herrar i (c), Carlshamre (m), Larssoni Öskevik (c), Hyltander (fp). (), Äkerhnd (m) och () somansett att utskottet under 5 bort hemställa, att i anledning av motionen 1973:287 yrkandet 8,motionen 1973:439, motionen 1973:662 yrkandena 4 och 6 samt motionen 1973:2004yrkandet 6 gav Kungl. Maj:t till känna vad reservantema anfört. Åtgärder för bättre arbetsmiljö 6. beträffande arbetstagarnasmedinflytande i fråga om utformningen av arbetsmiljön m. m. av herrar Hyltander (fp) och () som ansett att utskottet under 6 bort hemstäUa, att i anledning av motionen 1973:287 yrkandet Ioch motionen 1973:2004 yrkandet 2 gav. Maj:t till känna vadreservanterna anfört, 7. beträffande maktbefogenheter förde anställda och deras organisa tioner av (vpk) som ansett att utskottet under 7 bort hemställa, att med bifall till motionen 1973:2005 yrkandetA I och i anledning av Kungl. Maj:ts förslag skulle anta 39 § i det vidpropositionen 1973:130 fogade förslaget tUl lag om ändring i arbetarskyddslagen(1949:1) med av reservanten föreslagen lydelse, 8. beträffande utseende avskyddsombud av herrar Carlshamre (m) och () som ansett att utskottet under 8 bort hemställa, att med bifall till motionen 1973:2002 (del) ochi anledning av Kungl. Maj;ts förslag skulle anta 40 § i lagförslaget under 7med av reservanterna föreslagen lydelse, 9. beträffande förutsättningarnaför skyddsombuds rätt att avbryta arbete samt prövningen av beslut av skyddsombud att avbryta arbete av (vpk) som ansett att utskottet under 9 bort hemställa, att med bifall till motionen 1973:2005 yrkandetA 3 och i anledning av Kungl. Maj:ts förslag skulle anta 40 b § i lagförslagetunder 7 med av reservanten föreslagen lydelse, 10. beträffande utseende avarbetstagarföreträdare i skyddskom mittén av herrar Carlshamre (m) och () som ansett att utskottet under 10 bort hemställa, att med bifall tUlmotionen 1973:2002 (del) godkände vad reservanterna anfört. 11. beträffande frågan om majoritet för de anställda iskyddskommittén av (vpk) som ansett att utskottet under 11 borthemställa, att med bifall till motionen 1973:2005 yrkandetA 4 godkände vad reservanten anfört, 5 protokoU 1973. Nr 131 -133 Åtgärder för bättre arbetsmiljö 12. av herrar Carlshamre (m) och Åkeriind (m) som ansettatt vid bifall till reservationen nr 10 utskottet under 12 bort hemställa, att med förklaring att viss ändring borde görasi 41 § i lagförslaget under 7 skulle anta lagrummet i av reservanterna angivenlydelse, 13. av (vpk) somansett att vid bifall tiU reservationen nr 11 utskottet under 12 bort hemställa, att med förklaring att viss ändring borde görasi 41 § i lagförslaget under 7 skulle anta lagrummet i av reservanten angivenlydelse, 14. beträffande frågan omtystnadsplikt för bl. a. skyddsombud och ledamot av skyddskommitté av (vpk) som ansett att utskottet under 13 bort hemställa, att med bifall tUl motionen 1973:2005 yrkandet A5 och i anledning av Kungl. Maj;ts förslag skulle anta 51 § i lagförslagetunder 7 med den ändringen att lagrummet skulle erhålla av reservanten angivenlydelse, 15, beträffande ansvaret förutbildningen av skyddsombud av (vpk) som ansett att utskottet under 16 bort hemställa, att med bifall till motionen 1973:2005 yrkandetA 2 och i anledning av Kungl, Maj :ts förslag skulle anta 40 a § i lagförslaget under 7 med den ändringen att lagrummet skulle erhålla av reservanten angivenlydelse, 16, beträffande vissaundersökningar rörande ämne eller material av (vpk) som ansett att utskottet under 18 bort hemställa, att med bifall till motionen 1973:2005 yrkandetA 6 och i anledning av Kungl, Maj :ts förslag skulle anta 59 § i lagförslagetunder 7 med den ändringen att lagrummet skulle erhålla av reservanten angivenlydelse, 17, beträffande avstängning avarbetstagare som bröt mot skyddsföre skrifter av herrar Carlshamre (m) och () som ansett att utskottet under 22 bort hemställa, att i anledning av motionen 1973:2001 gav Kungl,Maj:t till känna vad reservanterna anfört. 18, beträffande vissa utbildningsfrågor av herrarGustavsson i (c), Carlshamre (m), i Öskevik (c), Hyltander(fp). () och () som ansett att utskottetunder 24 bort hemställa, att i anledning av motionen 1973:287 yrkandet 5,motionen 1973:655 yrkandet 2 och motionen 1973:2004 yrkandet 5 gav Kungl, Maj:ttill känna vad reservanterna anfört. 19, beträffande inrättande av en professur iarbetsmiljöforskning av herrar i (c), Carishamre (m),i Öskevik (c), Hyltander (fp). () och () som ansett att utskottet under 25 bort hemställa, att i anledning av motionen 1973:655 yrkandet Igav Kungl, Maj :t tUl känna vad reservanterna anfört. Åtgärder för bättre arbetsmiljö 20. beträffandeinrättande av en professur i arbetsmiljöforskning av () somansett att viss del av utskottets yttrande skulle ha av reservanten angivenlydelse, 21. beträffandefrågan om statsbidrag för den kommunala arbetarskyddstillsynen av herrarGustavsson i (c), i Öskevik (c), Hyltander (fp). ()och () som ansett att utskottet under 28 bort hemställa, att i anledning av motionen 1973:2003 yrkandet 4och motionen 1973:2004 yrkandet 3 gav Kungl, Maj:t till känna vad reservanternaanfört, 22. beträffande den framtidaindelningen i yrkesinspektionsdistrikt av herrar i (c), i Öskevik (c), Hyltander (fp), Ändreasson (c) och () som ansett att utskottet under 30 bort hemställa, att i anledning av motionen 1973:2003 yrkandet 1gav Kungl. Maj :t tUl känna vad reservanterna anfört, 23. beträffande principbeslut omobligatorisk företagshälsovård av herrar Hyltander (fp) och () som ansett att utskottet under 31 bort hemställa, att med bifall till motionen 1973:288 yrkandet 1gav Kungl. Maj:t till känna vad reservanterna anfört, 24. beträffande huvudmannaskapetför företagshälsovården av (vpk) som ansett att utskottet under 32 bort hemställa, att med bifaU till motionen 1973:2005 yrkandet Cgav Kungl. Maj :t till känna vad reservanten anfört, 25. beträffande ansvaret förföretagshälsovården av herrar Hyltander (fp) och () som ansett att utskottet under 33 bort hemstäUa, att med bifall tillmotionen 1973:288 yrkandet 2 gav Kungl. Maj:t till känna vad reservanternaanfört. 26. beträffande företagshälsovården för egenföretagare avherrar i (c), i Öskevik (c), Hyltander (fp),Ändreasson (c) och () som ansett att utskottet under 34 borthemställa, att i anledning av motionen 1973:662 yrkandet 5gav Kungl. Maj:t till känna vad reservanterna anfört. Åtgärder för bättre arbetsmiljö 27. beträffande frånvaron pä arbetsmarknaden av herrarCarlshamre (m) och Äkerhnd (m) som ansett att utskottet under 37 borthemställa, att i anledning av motionen 1973:654 hos Kungl.Maj:t skulle anhålla att i enlighet med vad reservanterna anfört en utredningverkställdes angående orsakerna tUl den höga frånvaron på arbetsmarknaden. 28. beträffandearbetsmiljön för gruvarbetare av (vpk) som ansett att utskottet under 39 bort hemställa, att i anledning av motionen 1973:80 gav Kungl.Maj:t till känna vad reservanten anfört, 29. beträffandearbetsmiljön för stuveriarbetare av (vpk) som ansett att utskottet under 40 bort hemställa, att med bifall till motionen 1973:1178 gavKungl. Maj;t till känna vad reservanten anfört, 30. beträffandeförbud mot enmansbetjäning på normalgodståg och expressgodståg av (vpk) som ansett att utskottet under 42 bort hemställa, att med bifaU tiUmotionen 1973:1179 gav Kungl. Maj:t tUl känna vad reservanten anfört. 31. beträffande beaktande av viss arbetsmiljöfaktor vidstatlig upphandling av herrar Hyltander (fp) och () som ansett attutskottet under 44 bort hemställa, att med bifall till motionen 1973:287 yrkandet 4gav Kungl. Maj:t till känna vad reservanterna anfört. Till betänkandet hade fogats särskilda yttranden 1, beträffande arbetsmUjön för ombordanställda av herrHagberg (vpk) samt 2. beträffande enmansbetjäning på normalgodståg ochexpressgodstäg av herrar Hyltander (fp) och (). Kraven på bättre arbetsmiljö förs fram medstor tyngd av hela den fackliga rörelsen. Det är krav som har sitt ursprung ien bister verklighet ute på arbetsplatserna med risker för ohälsaoch skador på grand av bl. a. buUer, luftföroreningar och psykisk press.Undersökningar inom har visat att av medlemmarnaupplever risker för hälsan pä grund av förhållanden i arbetsmUjön. Mångaupplever sitt arbete som psykiskt pressande. De kemiska mUjöriskerna är storaproblem i arbetsmiljön. På många arbetsplatser förekommer ljudnivåer som överstigergränsen för vad som ger hörselskador. Det är mot bakgrunden av dessa påtagligaoch vardagsnära förhåUanden på arbetsplatserna som kraftfulla åtgärder för enbättre arbetsmUjö måste ges en central plats i reformpohtiken. Deavgörande besluten om arbetsmiljön har hittiUs i hög grad fattats avarbetsgivarna och deras företrädare. En social förnyelse av viUkoren iarbetslivet förutsätter att de anställda själva får väsentligt störremöjligheter att påverka förhäUandena på de arbetsplatser där de gör sinadagliga insatser. ArbetsmUjön bUr därmed både en social trygghetsfråga och enfråga om de anställdas inflytande på den egna arbetsplatsen och över den egnaarbetsmUjön. ArbetsmUjön är en väsentlig del av hela utformningen avproduktionsUvet. Därav följer också att arbetsmUjöför-bättringarna måste sessom en del av produktionskostnaderna och aUtså ävila arbetsgivarna engrundprincip som redan omfattas av arbetsmarknadens parter och som fått sinanslutning i socialutskottets föreUggande betänkande. Arbetsmiljöfrågorna griper in på ett brett område isamhällspoUtiken. De är en betydelsefuU del av en av våra viktigasteframtidsuppgifter: industrilivets villkor och arbetslivets förnyelse. ArbetsmUjöfrågorna griper också över gränserna. De mål viuppstäUer för förändringar i vår arbetsmUjö kan aldrig tiU fullo förverkligas,om de inte följs av motsvarande strävanden i andra länder, konstaterades i LO;sförslag om arbetsmUjön till den senaste . Vi har därför sett detsom en angelägen uppgift att i olika internationeUa sammanhang aktualiseradessa spörsmål. Vi har från svensk sida med kraft aktualiseratarbetsmUjöfrågorna bl. a. i InternationeUa arbetsorganisationen, , i Geneve.Jag hade själv tiUfäUe att vid årets betonaangelägenheten av att arbetar fram ett handlingsprogram föråtgärder av internationeU karaktär på arbetsmUjöområdet. Arbetsprogrammet börinnehålla en plan för hur arbetsmUjöns ohka delområden skaU behandlas vid ;skommande konferenser. Arbetet har en central plats i människornas tiUvaro, ochförhäUandena i arbetet sätter sin prägel på livet i övrigt. Om arbetet upplevssom hälsovädUgt och otryggt påverkar detta oundvikligen famUjeliv och fritid.Den sociala värdering som arbetet ger påverkar hela livssituationen. Vi måste därför slå vakt om arbetets och inte minst detpraktiska yrkesarbetets värde och lät mig tiUägga det värdighet. Detta ärenligt min mening utgångspunkten för en förnyelse av arbetslivets villkor.Tidigare har reformpohtiken i stor utsträckning gäUt förhållanden utanförarbetslivet. Vi mäste nu på ett annat sätt beakta människornas villkor iproduktionen och låta våra sociala målsättningar i större utsträckning ävenprägla arbetslivet. Det är som uttryckt det fräga om att vidgavälfärdsbegreppet, att ge det djupare innehäU. Låt mig i det sammanhanget fåcitera honom direkt; "Demokratin är en oerhört krävande styrelseform. Vibegär av människorna att de skaU vara beredda att skaffa sig ett eget omdöme omde mest invecklade frågor. Sedan skaU de vara med om att forma en politik pågrundval av sina kunskaper och sitt omdöme. Det begär man av dem. Men i det arbetshv i vilket de flesta människor lever, så fårmedborgarna inte någon användning för dessa kunskaper. Där får de finna sig idhektiv och order. De kan inte ens bestämma vUken ställning de skall ha på sinkropp när de skall utföra skötseln av maskinen. Åtgärder för bättre arbetsmiljö Åtgärder för bättre arbetsmiljö kommer entekniker, en ingenjör, en högskoleutbildad psykolog och talar om för dem att såhär skaU ni stå. Ännu mindre får de bestämma någonting om fabrikens maskineroch vad fabriken skall tUlverka osv. Detta är en orimlig situation; att å enasidan kräva av medborgarna att de skall ha ett säkert omdöme om valutareservensstorlek och mjölkprisernas beroende av jordbruksuppgörelsen och aUa dessa ting.Samtidigt som de å andra sidan inte får bestämma vad de själva skaU tUlverkamed sina händer, inte ens hur de skaU tUlverka," Jag viU, herr talman, med utgångspunkt i detta citat avTage peka på att arbetsmUjöfrågorna har ett starkt samband med dedjupgående strukturförändringarna i samhäUe och näringsliv. Ny teknik, nyaproduktionsformer, och radikalt förändrade arbetsförhållanden präglar i dagarbetslivet. De tekniska förändringarna har också medfört nya risker för skadorpå grund av buUer, damm, gaser etc. Nya kemiska produkter har tiUkommit, varsverkningar i många fall är okända. Lösningarna av dessa nya problem kan vi intesöka i ett kvarhållande av föråldrade produktionsformer och arbetssätt. Men dentekniska utveckhngen får inte ske pä bekostnad av människornas trygghet, hälsaoch trivsel, och utvecklingen får inte medföra att nya klasskillnader uppstår.Vi måste beakta produktionens villkor, men vi måste också visa stor omsorg ommänniskornas vUlkor i produktionen. Detta gäller inte minst de äldre och dehandikappade. Här riskerar vi att sådana grupper i stigande utsträckning slåsut från arbetsplatserna. Det är en fara som vi måste möta med nya insatser föratt skydda deras ställning i arbetslivet, inte minst då det gällerarbetsmUjöfrågorna. Detta är frågor som fär allt större betydelse för värsociala lagstiftning. De nya utveckUngstendenserna inom arbetslivet har letttill att arbetarskyddets ansvarsområde har vidgats utöver det gamlatraditionella yrkesskadebegreppet. Ett modernt arbetarskydd mäste ta ansvar förde anställdas hälsa i mera vid bemärkelse. Arbetsplatserna måste sä längt sommöjhgt göras säkra och riskfria utifrån en mera total hälsosyn. De rester avdet gamla klassamhället som lever kvar i riskabla och dåliga arbetsmUjöer måsteundanröjas. Vi kan inte acceptera en teknisk planering som tar lätt påolycksfallsrisker och yrkeshygieniska riskfaktorer. Redan på planeringsstadietmäste genomtänkta skyddsåtgärder sättas in. I produktionsförloppet måsteskyddsfrågorna ständigt hällas aktueUa med rätt för de anställda att medverkaoch utöva ett direkt inflytande. SamhäUet måste genom lagföreskrifter, tUlsyn och servicepå ett mera effektivt sätt än stäUa krav i dessa och andra avseenden.Samhället måste också på ett effektivt sätt bistå det lokala arbetarskyddet idess strävanden att hävda de anstäUdas skyddsintressen i de bedömningar somskaU sammanvägas inför planering, konstmktion och val av utrustning. Vår föränderliga arbetsmUjö kräver en uppföljandeverksamhet som med kraft kan hävda arbetarskyddssynpunkter i varje steg av detproduktionstekniska handlandet. Därför mäste löntagarnas möjligheter tiUinflytande pä beslutsprocessen kraftigt förstärkas. Löntagamas representanter idet lokala arbetarskyddet måste genom lagstiftning fä ökadehandlingsmöjligheter. Detta ställer krav pä en vidgad och för- Det är också viktigt att yrkesinspektionen gesmöjlighet att på ett kraftfuUt sätt understödja de krav som förs fram av detlokala arbetarskyddet. Nuvarande sanktionssystem, då arbetsgivare inte alltidefterlever förelägganden och beslut frän yrkesinspektionen, mästeeffektiviseras. Då flera arbetsgivare är engagerade vid samma arbetsplats, t.ex. byggnadsarbetsplatser och varven, är frågan om ansvaret för arbetsmiljönoklar, och sådana oklarheter i ansvarsfrågorna måste ehmineras. De målsättningar för arbetsmUjöpohtiken som jag här har angettbUdar grandvalen för den proposition beträffande åtgärder för bättre arbetsmUjösom nu föreligger tiU behandling i kammaren. Propositionen om arbetsmiljön är ett viktigt led i enomfattande offensiv för att förändra människornas villkor i produktionslivetoch fördjupa demokratin. ArbetsmUjöpropositionen har ett självklart sambandmed regeringens förslag om AP-fonderna, styrelserepresentationen,anställningstryggheten, de statsanställdas förhandlingsrätt bl. a. i fråga omarbetsmUjön och med den pågående utredningen om avskaffande av §32. Den av regeringen framlagda propositionen om arbetsmUjönbygger på arbetsmUjöutredningens första betänkande. Låt mig här framhålla attdet är ett mycket förtjänstfuUt arbete arbetsmUjöutredningen presenterat. Detär också ett betänkande som med rätta tiUdragit sig stor uppmärksamhet, ochdet har varit föremål för en omfattande remissbehandhng. Den remissbehandhngenhar i vissa avseenden varit helt unik. Utöver de omfattande officiellaremissinstanserna genomförde och det socialdemokratiskapartiet ett omfattande remissförfarande av utredningsförslaget iform av diskussioner vid arbetsplatsmöten och andra sammankomster. Dennaarbetsplatsremiss, som utförligt redovisats i propositionen i samband med deandra remissyttrandena, innebär att utredningens förslag har diskuterats avöver 7 000 grupper med mer än 85 000 deltagare från aUa näringsgrenar och alladelar av landet. Det är ett förfarande som saknar motstycke, och låt mig ocksåtiUägga att det har varit ett värdefullt stöd i arbetet att utformaregeringsförslaget. Vi fick därigenom bekräftat att reformarbetet påarbetsmUjöområdet bör inledas med aktiva åtgärder när det gäller den lokalaskyddsverksamheten och de anställdas inflytande. Huvudfrågorna i propositionen gäUer därför kraftigt ökadehandhngsmöjligheter för skyddsombud och skyddskommittéer och andra åtgärderför att ge de anstäUda ett större inflytande över den egna arbetsmiljön. Andrafrågor som ägnas stor uppmärksamhet gäUer yrkesinspektionens insatser ochutbildningen på arbetsmUjöområdet. Jag skall inte här ta upp tiden med att gå in på hela denrad av ohka åtgärder som föreslås i propositionen. har i sittbetänkande utförhgt behandlat alla dessa frågor och därigenom lagt grunden fören allsidig debatt här i kammaren om detta viktiga ämne. Som ansvarig förregeringens arbetsmiljöproposition viU jag gärna ge uttryck för mm uppskattningav den positiva grundsyn tUl regeringens reformförslag som präglar socialutskottetsomfattande betänkande om arbetsmUjöreformerna. Jag vUl gärna tiU kammarensprotokoU också Åtgärder för bättre arbetsmiljö Åtgärder för bättre arbetsmiljö notera ettvälförtjänt tack tUl aUa dem som under utredningsarbetet och remissbehandhngenhar varit med om att lägga grunden tiU dessa vUctiga reformer. De nu aktueUa reformerna är ett viktigt fortsatt steg påvägen mot förbättrade arbetsförhäUanden och ökat löntagarinflytande på arbetsplatsema.Det betyder inte att vi har nått fram tiU nägot slutmål. Tvärtom: mycketåterstår att göra, något som också har omvittnats vid den stora arbetsplatsremissen.Arbetslivets sociala förnyelse och demokratisering är en uppfordran som kräveren lång rad av fortsatta kraftfulla insatser på arbetsmUjöområdet. Detta kommerockså tiU klart uttryck i regeringens vidsträckta direktiv förarbetsmUjöutredningens fortsatta arbete, där bl. a. frågan om de s. k.hygieniska gränsvärdena enligt min mening är av mycket stor betydelse. Pågrundval av arbetsmUjöutredningens fortsatta omfattande arbete avserregeringen att under den kommande riksdagsperioden fullfölja arbetsmUjöreformernamed en helt ny lag om arbetsmUjön. Reformarbetet i fråga om arbetsmiljön kommeri framtiden lika väl som att fordra ett samspel meUan lagstiftningsåtgärderoch den fackhga rörelsens insatser. HerrGUSTAVSSON i (c); Det vi har att fatta beslutom är ett betydelsefuUt steg på vägen mot en bättre mUjö inom arbetslivet.Detta är en fråga som länge har debatterats, och det har tagit läng tid innanman kommit fram till förslag. I har ofta diskuterats hur man på olika sättskall kunna öka välfärden för människor. Men aUtför ofta har detta skett utanen helhetsbedömning av människornas livssituation. FörhäUandena i arbetshvethar inte tillräckligt beaktats som en viktig del i en människas totalalivsmUjö. Genom den hittillsvarande utveckhngen har många tunga ochfarliga arbetsmoment kunnat undanröjas. Maskiner har trätt i människans ställe,skyddsanordningarna har blivit bättre och arbetstiden har successivtförkortats. Skyddslagstiftningen har också successivt byggts ut. UtveckUngenhar emellertid givit det resultatet att nya förhållanden och nya risker haruppstått. Tempot har drivits upp, gifterna har blivit fler, arbetet är oftamonotont och tröttande, bullerstörningar har inte pä ett tUlfredsstäUande sättkunnat elimineras. Trots att vissa sektorer inom näringslivet för närvarandehar ett stort behov av arbetskraft är genomströmningen av arbetskraft inomifrågavarande industrier mycket stor. Sannolikt är mUjön en starkt bidragandeorsak tUl dessa förhåUanden. Många har en livsmiljö som de upplever som fögastimulerande. Där finns inte de positiva stimulansfaktorer som behövs. Istället präglas miljön av buller, stress, onormala temperaturer, giftiga ämnenosv. Att arbeta under sådana förhållanden innebär både fysiska och psykiskapåfrestningar, och den anstäUde uppfattar helt naturligt sin arbetstid somnågonting negativt. Arbetshvets utveckling har inte inneburit en tUlräckhg anpassningtiU människans fysiska och psykiska förmåga. De aUtmer specialiseradearbetsuppgifterna innebär att stimulansen i arbetet ofta går förlorad, och därmedblir kraven pä den enskUde större. Den pågående uppdelningen av arbetsmarknadeni en öppen och en skyddad del är ett bevis på detta. påtalade vi fråncenterpartiets sida riskerna i denna utveckhng, och jag tar mig friheten atthär citera några stycken ur mUjömotion nr 1962. Jag gör detinte minst därför att det i den aUmänna debatten ibland har framhållits att idenna motion finns inte ett ord om arbetsmiljön. Jag citerar alltså; "Att arbetslivet för många människor medföravsevärda, ibland hälsovådliga psykiska påfrestningar, har mer och mer trängtin i det allmänna medvetandet. Man talar rätt allmänt om arbetshvets stress,vilken då inkluderar tävlingsmomentet, karriärmomentet och kravet på en vissprestation under ofta obehagliga yttre förhållanden. Det voreverkUghetsfrämmande att tro, att aUa dessa stressfaktorer kan eUer ens börelimineras, eftersom de långtifrån alltid kan anses skada organismens hälsa.Kvar står emeUertid faktum, att många människor arbetar under ett för demhälsovådligt psykiskt tryck, och detta tryck behöver och får visst ickeaccepteras som någonting självklart och oundvikUgt, lika Utet som man hadeanledning att acceptera de fysiskt föga människovärdiga arbetsförhållandenaunder vid industrialismens genombrott. När det gällt att skydda arbetaren mot olycksfaU iarbetet, mot industrigifter, fukt, smuts och fysisk överbelastning, har utantvivel mycket uträttats. I allt större utsträckning har maskiner fått övertadet tyngsta och smutsigaste arbetet. Man har infört arbetarskyddslagstiftningoch man har begränsat arbetstiden. och delvis som en följd av dettahar arbetet aUtmer rationaliserats och automatiserats, en utveckling som kanväntas bli ytterhgare accelererad i samma män som nya marknader öppnas för vårindustri som konkurrensen utifrån hårdnar. Kraven pä att arbetet skaUutföras enklare, snabbare och biUigare kan emeUertid därvid lätt medförabelastningar som vår organism inte är konstruerad att tåla. TUl destressfaktorer som existerar redan i dagens läge kan sålunda väntas komma ännufler. I denna situation måste det anses ytterligt angeläget med kraft går in för åtgärder, som syftar tiU en psykohygienisk sanering avarbetslivet, såväl det nuvarande som framtidens, i övertygelsen att detta ärsåväl humanitärt som nationalekonomiskt motiverat. Utöver att man på detta sätti viss utsträckning kan väntas kunna förebygga olika förslitningssjukdomar ökarman nämligen arbetstrivseln, två faktorer som tillsammans logiskt och erfarenhetsmässigtsett uppvisar ett nära samband med och leder tiU en ökning av produktiviteten.