prot · FW0967 · 1973-12-31 00:00:00 — gjorde en uppräkningav de olika saker som finns beskrivna i utskottsbelänkandet. Del gällde 1966års lagstiftning angående internationeUa skattefrågor, det gällde lUldelning avemigrantvaluta, del gäUde handräckningsavtal meUan de nordiskaländerna och en del andra saker. Egentligen är det där inte så förfärhgt mångaåtgärder mot den internationella skatteflykten, eftersom de flesta avåtgärderna är handräckningsåtgärder, som har att göra med personer som inte harfullgjort sina skattemässiga skyldigheter i vårt land och sedan ger sig avutomlands. Då är naturligtvis handräckningsåtgärder bra, och man skaU försökautvidga dem ytterligare, men de passar inte särskilt väl in som exempel pååtgärder som vidtagits för atl begränsa den internationeUa skatteflykten. Det är alltså med en viss förvåning man som motionär läserutskottsbetänkandet, för del kan väl ändå inle vara så, att utskottet harförväxlat handräckningsavtal med skatteflyktsfrägor? Det hade varit ganskatråkigt, om inte skatteutskottet hade haft bättre reda på sig. Jag fattar detemellertid så - och del kanske kommer att framhålla att utskottetpå den här punkten har velat göra en mera fullständig redovisning och gå utöverden internationella skatteflykts-problematiken. Men som en uppräkning av aUlsom har åstadkommits av den på den internationellaskatteflyktens område är det alltså htet överdrivet. HerrBERNDTSON i (vpk) kort genmäle: Ett mycket kort genmäle: Jag tror att om herrPettersson i studerar historien något längre tiUbaka än , skaUhan finna all vpk har agerat i denna fråga även tidigare. HerrROSQVIST (s): När den vanlige löntagaren får sin debetsedelför slutlig skatt så kan han, vare sig han får pengar tiUbaka ellerhan får restskatt, vara ganska säker på alt hans öde i det här fallet ärrättvist. Antingen har han betalat in för litet eUer också för myckel skattunder föregående år. Så enkelt är det. För alla dem som inte är vanliga löntagare är detemeUertid inte lika enkelt. Del här med hur stor den slutliga skatten blivitkan bero pä hur skicklig eller oskicklig deklaranten varit. Det saknas intemöjligheter för den som har ett rymligt samvete och känner tUl de möjlighetersom skattelagarna ger alt undgå beskattning. visade med en del grava exempel hurfolk med hög levnadsstandard genom fiffiga deklarationer kunde laxera förinkomster som låg långt under vad den vanlige inkomsttagaren-industriarbetarenredovisade. Del var inkomsttagare med koppling tUl rörelse, företag, jordbrukoch skog samt s. k. fria yrkesutövare. BUen, telefonen, utlandsresan kunde vara kostnader somhörde samman med inkomstens förvärvande och hade bhvit avdrag i deklarationen.Med rätta undrade många: Hur kan delta vara möjligt? Det var då kritikenriktades mot och tummen sattes på de s. k. fämansbolagen. Förläcktalöneutbetalningar tUl hustru och barn som inle utfört motsvarande arbete hadeockså tillämpats för att ge skaltehndring. Tantiem, varauttag, brutet räkenskapsår, köp- ochförsähningstrans-aktioner meUan bolag och dess ägare är ylterhgare exempel påoegentlig-heter som kunnat utnyttjas. En av våra större löntagarorganisationerhar kommit med liknande exempel på vad jag vill kalla "Ulegalskatteflykt". Självfallet skall inle alla inom den grapp jag nämnthänföras till en kategori av medborgare som medvetet och energiskt lägger uppsin verksamhets bokföring för alt tUl yttersta gräns och litet till utnyttjaskattelagstiftningen och slippa sina förpliktelser mot samhället. I vissa faUär del helt° och fuUl befogat med avdrag för atl ell företag, en rörelse, skallkunna leva vidare. Men när en anställd ser all chefen som har dyr bil, flottviUa och lyxkryssare och lever materiellt gott på en beskattad inkomst långtunder hans egen och han ser vad han själv har råd med, då är det självklart althan reagerar och ogiUar skattesystemets avdragsmöjligheter. I den motion som jag tillsammans med sju andrasocialdemokrater har väckt och där vi kräver åtgärder mot skatteflykt har viockså exemplifierat vad vi anser vara avarter på det här området. Utskottet säger på ett ställe i sitt betänkande att denkritik som riktats mot möjligheterna tiU skatteflykt och motmyndigheternas bristande resurser alt ingripa häremot har haft i huvudsakpositiva effekter. Delvis har dock, säger utskottet, kritiken varit överdriven.De exempel som vi anfört i motionen är icke överdrivna i sak, men i hur storutsträckning denna skatteflykt förekommer har vi inga säkra uppgifter pä, delfår vi väl medge. Utskottet säger att det självfallet är angelägel atl manmed kraft ingriper mot skatteflykt. Man säger också att från beskattning undantagnabelopp är så betydande att de i avsevärd mån påverkar samhälls- Sedan vår motion skrevs har vi med tillfredsställelsekunnat se att en hel del åtgärder vidtagits för att minska möjligheterna tiUskattesmitning. De s. k. fämansbolagen kan förväntas minska i antal genomåtgärder för att höja lägsta aktiekapitalet. Härom kommer ju nu förslag i enproposition. Vidare har andra förmåner av kapitalplaceringar, som utnyttjats påett från samhäUets sida icke menat sätt för att vederbörande skall undgåbeskattning, blivit föremål för åtgärder efter förslag tiU . HerrBrandt anförde här ytterligare exempel. Molionskravet att man skall vidta åtgärder för attbegränsa avdragsrätten för underskott i rörelse för inkomster som ej intjänatsi rörelsen har vi väl inte fåll så stort gehör för. Visserligen kan detta varaen komplicerad fråga, men den får fördenskull inte begravas för en ovissframlid skatteutredning. Jag har tidigare refererat liU vadutskottet sagt om att kritik mot möjligheter tiU skatteflykt haft positivaeffekter. Här finns icke acceptabla förhåUanden som måste belysas ochkritiseras. Det kan inte alltid vara riktigt att ha lön från etl stäUe och göraoanlaslade avdrag från denna lön för utgifter i en rörelse som inte alls hörtsamman med lönestället. Det finns ju näraliggande exempel. Alt man på en lönsom riksdagsman får göra avdrag för en skördelröska tUl en jordbruksegendom ärför många svårt att förstå. Det kan inte heller vara rikligt. Den som ingenegendom äger och dessutom har en lägre lön kan inte göra liknande avdrag. Viss "legal skatteflykt", som det hetat idebatten, har, säger utskottet, varit att hänföra tUl straffbart bedrägeri. Jagser det därför som positivt alt det blir personalförstärkningar förtaxeringskontroUen. Likaså är det intressant atl konstatera att den tUlsattabrollskommissionen även haft synpunkter på skattebrotten när man synat den s.k. intellektuella brottsligheten. Här kräver kommissionen effektivapolisinsatser. Från håll där man hört kraven på lag och ordning har säUanskattebrottsligheten nämnts som ett problem i samhället. Skattebroltslighet ärriktad mot samhället och mot aUa lojala skattebetalare. Den formen avkriminaUtet borde ha sitt observandum från var och en som säger sig vUja främjarespekt för lagens paragrafer. Vid utskottsbetänkandet finns en reservation frånborgerligt håll. Man säger atl skattesystemet upplevs som alltför kännbart ochskatteflykten menar man därför har fått en omfattande utbredning. Vårtskattesystem är konstruerat enligt en fördelnings- och utjämningsfilosofi. Densom har den bästa ekonomin skall betala den högre skallen. I reservationenandas man förståelse för skatteflykten av denna orsak. Hela skattesystemetmåste ses över, säger man. Min uppfattning är att beskattningsreglerna behöveröversyn, men en kontinuerhg översyn, och debatten om en rättvis beskattning börhåUas i gång. Alla skall betala skatt baserad på sin verkliga inkomst sålångt möjligt skall inga icke verkliga eUer avsiktligt konstruerade avdrag fåavgöra skattens storlek. Hur man än lyckas med arbetet härför kan vi intehoppas att hitta ett system som är fuUändat. Man måste ha en ständigobservation på systemet och vUja och kraft alt vidtaga åtgärder när man ser atlskattemässiga kryphål uppstår kryphål som rubbar den idé om den 11 aprU 1973 fördelningefter bärkraft som vi har som stått för motionen 135. Utskottets skrivning säger alt arbete pågårinom skatteutredningarna med sikte på att minska möjligheterna tUl av samhälletej avsedd skatteflykt. Här behövs etl intensivt och energiskt arbete. Och jagtolkar utskottets betänkande så att delta verkligen pågår. Men kritisk debatttror jag även i fortsättningen behövs, inte främst riktad mot utredningarnautan mot de personer som utnyttjar sitt kunnande och intellekt till attövervältra sina skatter och samhäUeliga plikter på andra. 1 detta anförande instämde (). Fra andre vice talmannen (): Eftersom har felciterat urreservationen ber jag honom alt läsa den bättre innantUl. Jag skall inte upptakammarens tid med att läsa innantUl ur reservationen. Att jag går upp i talarstolen betyder inteatt jag skall hålla något långt anförande. Jag började mitt förra anförande med att säga att kritikenhar hårdnat, och jag underströk alt detta var positivt. Jag viU gärnaytterligare understryka att detta med skatteflykt och skattebedrägeri kanskealdrig blir tillräckligt påtalat. Jag viU också svara . Jag har för övrigt i mitt tidigare anförande givit svar på den frågasom ställde, om det finns någon som tar itu med deninternationella skatteflykten. var då inte nöjd med den gruppsom under statsrådet arbetar med de multinalioneUa företagen utan hanvUle ha reda på om del också fanns någon annan grapp. Jag nämnde i mitt anförandeatt det finns en grupp som direkt under finansministern, vUkel jag dock intesade förut arbetar med jusl skatteflykt- och skatlebedrägeriproblemen. Jagnämnde också atl en representant för denna grapp skall komma tiU nästasammanträde med skatleutredningen och redogöra för vUka erfarenheter gruppenskaffat sig, hur man ser på frågan och vUka synpunkter man kan delge oss iutredningen. Det gäller alltså även denna individuella skatteflykt det kan jugälla företagare också individuellt men inle så myckel frågan om demultinationella företagen. Denna fråga, som behandlas av den andra grappen, ärmera svårlöst än vi tror, och den kan man kanske inle ens diskutera öppet iriksdagen med hänsyn tUl alla de komplex som inryms i frågan. HerrROSQVIST (s): Jag begärde ordet med anledning att jag blevanmodad att läsa reservationen, och det skall jag göra, fru andre vice talman.Det slår i reservationen: "Som framhållits i motionen 1973:1022 utgör ett skattesystem,som fungerar väl och som accepteras av flertalet, en av de viktigasteförutsättningarna för ett modernt, välorganiserat samhälle." mer jag i. "Vårt skattesystem fyller inle dessa krav. Skattetrycket upplevs somalltför kännbart inom de flesta samhällsgrupper, och har skatteflykti olika former fått en omfattande utbredning." När jag läser detta menar jag att det andasen ursäkt för skatteflykt och det är vad man har skrivit i denna reservation. i (s): Först fick jag svar av iförskott, nu fick jag svar i efterskott. Jag ber att få lacka för dettabemötande. sade att jag inle var nöjd med att industriministernhar lUlsall arbetsgruppen för de multinalioneUa förelagen, vUken bl. a. skaU taupp oljebolagens beskattning. Jo, jag kan visst säga alt jag är nöjd med atlden frågan äntligen kommer upp på ulredningssladiel. Del var nämhgen jag som1970 väckte motionen om oljebolagens skatteflykt. Så nog är jag nöjd. Men jaghade naturligtvis varit ännu nöjdare om finansministern hade tagit itu meddenna fråga htet tidigare än han gjort. Slutligen sade att den internationellaskatteflykten kanske är alltför komplicerad för att diskuteras här i riksdagen.Ja, det finns naturligtvis där många invecklade detaljfrågor, och ingen av osskan väl dem så särskUt bra, så det var kanske en klok synpunkt. Men detväsentliga är att vi blir överens om atl delta är vikliga saker att sätta igång, så atl vi får en bättre tingens ordning. Blir slutresiUtalet av dennadebatt atl vi är överens om kraftåtgärder på delta område, så är i varje falljag nöjd med överläggningen här i kväU. HerrBRANDT(s): i har missförstått mig.Jag sade inte all var missnöjd med denna arbetsgrupp för demultinalioneUa förelagen utan all han inle var nöjd med att vi bara hade dengrappen. ville också ha någon som sysslade med den andraskatteflykten. Och det var då jag sade all del finns en grupp som sysslar medden saken också. När jag sedan talade om komplicerade problem, så gälldedel inte sistnämnda skatteflykt, ulan del gällde de multinalioneUa företagen.Och jag tror att vet lika bra som jag hur ömtålig lösningen avdet problemet är. Det var delta jag vUle peka på, inle det där andra. Det ärmöjligt alt skatteflykten till och tUl andra länder går atl lösa utannågra komplikationer med någol annat land eller något annat företag. Överläggningen var härmed slutad. yttrade; UtskottetshemstäUan företages tUl avgörande punktvis. Under punkten 6 ställes förstproposition i fråga om de motionsyrkanden, beträffande vilka underöverläggningen framställts bifaUsyrkande, och därefter på utskottets hemstäUani övrigt. den 11 aprU 1973 Kammaren biföU vad utskottet i dessa punkter hemställt. Propositioner gavs på bifaU tUldels utskottets hemstäUan, dels reservationen av fra andre vice talmannenNettelbrandt m. fl., och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan fru andre vice talmannen begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vUl att kammaren bifaUer skatteutskottets hemställan i betänkandetnr 21 punkten 5 röstar ja, den det ejviU röstar nej. Vinner nej har kammaren bifaUit reservationen av fru andre vice talmannenNettelbrandt m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då fra andrevice talmannen begärde rösträkning verkstäUdes votering medomröstningsapparal. Denna omröstning gav följande resultat; Yrkandena1 och 2 i motionen nr 1025 av m. fl. Propositioner gavs på bifall tiU dels utskottetshemställan, dels motionen nr 1025 av m. fl. i motsvarande del,och förklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr i begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaUer skatteutskottets hemställan i betänkandetnr 21 punkten 6 såvitt avser yrkandena 1 och 2 i motionen nr 1025 avherr m. fl. den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifalUt motionen nr 1025 i motsvarande del. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr i begärde rösträkning verkstäUdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Utskottetshemställan i övrigt Bifölls. Utskottets hemstäUan bifölls. Föredrogs skatteutskottetsbetänkande nr 22 i anledning av motioner beträffande reklamskatten. I detta betänkande behandlades motionerna 1973:8 av m. fl. (fp) vari hemställts attriksdagen beslutade upphäva reklam- och annonsskatten, 1973:889 av m. fl. (m) vari hemstäUts atlriksdagen beslutade undanta den annonsering och övrig reklam, som i studieutbudssyftebedrevs av olika utbUdningsanstalter och erkända studieförbund, från annons-och reklamskatt, 1973:890 av m. fl. (m) vari hemställtsatt beslutade undanta gudstjänslannonsering från annons- ochreklamskatt, 1973:1007 av m. fl. (m) vari hemställts attriksdagen beslutade upphäva reklamskatten på trycksaker samt 1973:1034 av i m. fl. (fp, m) varihemstäUts att beslutade avskaffa reklamskatten. Utskottet hemstäUde atl skulle avslå 1. motionen 1973:8 5. motionen1973:1034. 1, av i (m), fra andre vice talmannen () samt herrar i (fp) och () som ansett att utskottet bort hemställa, att med anledning av motionerna 1973:8,1973:889, 1973:890, 1973:1007 och 1973:1034 begärde att Kungl, tiUinnevarande års höstriksdag lade fram förslag om alt skyndsamt avskaffa skattenpå annonser och reklam, 2. av herrar , OlofJohansson i och i (samtliga c) som ansett atl utskottet under 1 bort hemställa, att rUcsdagen med anledning av motionen 1973:8 skulle antaav reservanterna framlagt förslag tUl förordning om ändring i förordningen(1972:266) om skatt på annonser och reklam, innebärande att reklamskatten påutställningar och mässor skulle upphävas fr. o. m. . TiU betänkandet hade fogats ettsärskUt yttrande av herrar , i och iGävle (samthga c). i (m): Det förekommer inle säUan alt sädana meningarförs fram som atl reklamen inte skulle vara behövlig och t. o. m. skadlig. 13 protokoU 1973. Ingenuppfattning kan vara felaktigare. Den fyller en stor uppgift i dagens modernasamhälle. Inle minst är den tUl stor upplysning för konsumenten. Genomreklamen blir det också möjligt all i produktionshänseende utnyttjastordriften, som för många artiklar är av vital betydelse när det gäller altkonkurrera. Därför kan man ulan vidare påslå atl reklamen i många fall blir tUlnytta för konsumenten genom ett lägre pris. Reklamen medför också att mångaföretag har möjlighet att bygga ut och därmed skaffa sig en bas för alt gå ulpå exportmarknaden och sålunda tillföra vårt land värdefull valuta. Reklamen ärdärför etl medel för att i fortsättningen klara fuU sysselsättning. Det är beklämmande att man inför beskaltningssyslem sominte varit föremål för tUlräckliga överväganden innan de blir verklighet. Vihar haft alltför många sådana. Vi har fått enarbetsgivaravgift som fördyrar sysselsättningen på ett allvarligt sätt och somblir särskilt besvärande för många arbelskraflsintensiva förelag i vårt land,vilka redan på grund av våra i jämförelse med ullandel höga arbetskostnader harsvårt att klara sig. Vi har för inte så länge sedan genomhdil den s. k.flaskcirkusen, som medförde en ny beskattning på visst emballage, en skatt omvars verkningar vi vet mycket litet. I varje fall är del säkert alt denförsvårar och fördyrar vår egen produktion. Detsamma är förhållandet med deninförda reklamskatten, som vi nu skall diskutera. Vid skattens införande under föregående år förekom detmyckel allvarliga varningar från såväl den direkt berörda branschen som helanäringslivet. Återigen var statsmakterna genom vår regering i färd med alllägga nya pålagar på vår produktion, och vårt kostnadsläge höjdes ytterligare,trots atl vi i jämförelse med omvärlden låg myckel högt. Det har redan nu visatsig alt de varningar som från många håll framfördes inte var överdrivna, utanverkningarna har blivit mer besvärande än som förutsågs, och detta gäller såvälför skaltemyndigheterna som för de företag som berörs av skallen, och det ärden övervägande delen av svenskt näringsliv. Därtill kommer de verkligt storaproblem som drabbar de företag som skaU tjänstgöra som inlevererare av dennaskatt. Del är inte atl undra på att den grafiska branschensföreträdare, som närmast har all tjänstgöra som skalteindrivare, känner delbetungande och påfrestande. Det är ett mycket stort ansvar som statsmakternalägger på dessa företag, när man utifrån den myckel bristfälliga lagstiftningenfordrar atl en riklig beskattning skall ske. Det är tyvärr med dennaskatteförordning som med så många andra: först inför man den del är ofta såbråttom att införa nya skatter och sedan skall man då försöka alladministrera tillämpningen, och efter detta kommer nya utredningar. Del är precisvad som skett med den nuvarande skatten. är nämhgen i fullfärd med att undersöka lagändringar som skall göra del möjligt att hjälpliglhantera den här förordningen. Detta är naturligtvis icke en urrättssäkerhetssynpunkt tUlfredsställande ordning. Det är mycket svåraavgöranden som tryckerierna nu ställs inför om hur skallen skall tillämpas. Ivissa fall synes en trycksak bli föremål för beskattning, i vissa fall inle.Inför utskottet har demonstrerats exempel på olika trycksaker som visat hursvårt det är alt avgöra om skatt skall utgå eller Delblir inte sällan ett helt godtyckligt avgörande i ena eUer andra riktningen. T,o, m. etl mjöUcemballage har i sin helhet blivit belagt med reklamskatt därföratt det på kartongen fanns ett tryck om den bekanta juicen Helst. En broschyröver en gravsten blev reklam därför atl den stod i en mUjö av träd och del stodnågra ord om all den var vacker. Det måste vara en omöjlighet för ett enskiltföretag alt avgöra när man skall beskalla och när man inle skaU göra del.Vidare bör man också ta hänsyn tUl alla de onödiga kontroverser som måsteuppstå mellan tryckare och beställare när bestämmelserna är så oklara som deär. Reklamen skall ju även träffa utställningar och mässor,men där är det också en mycket svår avvägning, som man icke är säker på inomriksskatteverket. Del avgörande synes vara all bestämma, om det är vanligegentlig försähningsmässa eller om del bara är en reklammässa. Var och en somkänner lUl detta aldrig så htet vet atl det är nära nog omöjligt atl skihamellan vad som är det ena eUer det andra. Med hänsyn lUl atl skatten ger så litet i förhållande tillde stora kostnader som träffar framför allt näringshvet men även skallemyndigheternabör den här skatten med det snaraste avskaffas. Det har t. o. m. ifrågasatts omden över huvud laget kommer atl ge några vidare inkomster tUl statskassan.Därför bör vi här i vårt land göra som man har gjort i , där manunder haft reklamskatt på annonser och på radio- och TV-program,nämligen upphäva beskattningen. Det skedde där nera . Jag ber med dessa ord att få yrka bifall tiU reservationen i (c): Del är inte bara den sena kvällstimmen somgör det mindre lämpligt att diskutera reklamskatten, men den bästa grunden fören sådan diskussion om reklamens roll i vårt samhälle skulle man onekligen få,om vi hade det material som reklamutredningen förväntas komma med när denutredningen blir klar. vore det naturligtvis anmärkningsvärt, omkonsumtionspå-verkande faktorer sådana som reklamen inle diskuterades.Reklamens roll, dess former, innehåU och omfattning i samhällen som vårt, medhög men ojämnt fördelad konsumtion, finns del verkligen anledning attdiskutera. Från betonade vi , då reklamskatteninfördes, all den borde bedömas i samband med all man lar ställning tUl andralänkbara åtgärder för atl sanera den kommersiella reklamen. Dessutom anförde viförra året en lång rad anmärkningar mot det föreliggande förslaget tUlreklamskatt - undanlaget var annonsskatten, som fanns redan tidigare och som vigodtagit som etl provisorium. Kritiken från vår sida gällde lagförslagelstekniska utformning, skattens höga administrationskostnader och det begränsadeslatsfinansiella utbytet - vUket redan då kunde föratses hksomsysselsättningsproblemen inom den grafiska industrin, bl. a. genom ändradekonkurrensförhållanden gentemot utländska reklamproducenter. En praktiskttagel enhällig remissopinion, som vi minns hade i stort sett samma utgångspunkter, kritiserade den 11 aprU 1973 reklamskatten.I sammanhanget kan bortses från de partsintressen som bedrivit kampanj motreklamskatten en kampanj som alltjämt pågår. Detta var i korthet bakgrunden tUl all vi röstade motreklamskattens införande. Det visade sig att det fanns en majoritet här ikammaren för ett genomförande även av del hårt kritiserade förslaget, ochdärmed är alltså reklamskallen ett faktum. kommerreklamskatleutred-ningen i slutet av det här året eller kanske i början avnästa år - atl lägga fram förslag om åtgärder angående reklamens innehåll ochformer, alltså reklamsanerande åtgärder. Det finns nu anledning att se praktisktpå situationen. Reklamskatten har varit i kraft sedan november förra året.Tyvärr verkar redan nu riktigheten av en hel del av vår kritik att bekräftas,men det är för tidigt alt göra en slutgUtig total bedömning. Vi vet averfarenheter från andra nya skatter, alt inledningsskedet kan vara motigt menatl skattemyndigheterna efler hand lyckas få ordning på bestämmelser ochtillämpning. Dessutom bör uttrycka möjligheten tUl en samladbedömning när reklamutredningen blir klar. När det finns uppenbara brister i en lagstiftning och detföreligger betydande svårigheter alt förbättra lagstiftningen på en viss punkt,bör ulan dröjsmål besluta om ändring. Det föreslår vi när det gällerreklambeskattningen av mässor och utställningar, som enligt informationervarit det allra svåraste avsnillet i lagen atl tUlämpa.