prot · FW0933 · 1973-12-31 00:00:00 — Och uppgifterna finns nog i mycket stor utsträckning, somjag har sagt; det är bara fråga om att samla upp dem, och jag tror attdet skulle vara ganska enkelt. Det rör sig ju inte om att man skallanvända datamaskiner för det här ändamålet, utan man är redan i full gång meddet. har ju en stor datacentral i . Jag trorinte att uppfattningarna skiljer sig meUan mig och utskottets ordförande påden här punkten, utan vi menar nog båda att man skall försöka begränsa det helaså mycket som möjligt. Sett ur den synpunkten skadar det väl inte att den härfrågan kommer upp tUl debatt och att man på detta sätt försöker dämpautvecklingen, för uppgiftsskyldigheten är väldigt betungande -speciellt utebland de mindre företagarna är den en belastning. Om det skall vara någonmening med de statistiska uppgifterna, skall de ju vara korrekta, men inomnäringslivet orkar man inte hålla på att ta fram aUa de uppgifter sommyndigheterna nu börjar begära. arbetar en utredning med den här frågan,och man får hoppas att den verkligen kommer fram till rikthnjer som gör att manpå en gäng, mera samlat, kan få lämna de uppgifter som det är rimligt alt Anslag till , m. m. näringslivetger tUl samhäUet. Det behövs sannerligen en sanering på det här området. Somdet är nu är det icke bra. Därför ber jag, herr talman, att få instämma ifröken yrkande om bifall tUl reservationerna. Jag tror att situationen i svenskt näringslivför närvarande är sådan att vi har ett verkligt behov av färskt utredningsmaterialför att belysa och bedöma förutsättningarna för vårt näringsliv, inte minst medtanke . Jag tror också att det är riktigt att den här typen avutredningar blir den sista i den här formen. Man kommer att ha helt andramöjligheter att snabbt skaffa sig de uppgifter som är erforderligagenom att utnyttja modern datateknik. Men i väntan härpå finns det sakliga skäl för att den härutredningen trots allt bör komma tUl stånd, och jag tror att man kommer att hanytta av den. Men del innebär naturligtvis inte att statistiska centralbyråninte bör vara uppmärksam på vikten av att håUa utgifterna nere. Jag delar heltuppfattningen att kostnaderna sväUer i förfärande snabb takt och attmöjligheterna tUl en avgiftsfinansiering bör successivt tillvaratas. Men jagtror inte att det är nödvändigt med en speciell utredning för det, utan det börså att säga vara en skyldighet för vederbörande inom statistiska centralbyrånatt ta vara på möjligheterna. Överläggningenvar härmed slutad. Propositioner gavs på bifall tiU dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 1 av fröken , och förklarades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan fröken votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition; Den som vill att kammaren bifaller civUutskottetshemställan i betänkandet nr 1 punkten I röstar ja, den det ej vill röstar nej.Vinner nej har kammaren bifallit reservationen nr 1 av fröken . Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåfröken begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. Propositioner gavs på bifall till dels utskottets hemställan,dels reservationen nr 2 av fröken och , ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanfröken begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vUl att kammaren bifaller civUutskottetshemställan i betänkandet nr 1 punkten 5 röstar ja, den det ej vUl röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 2 av fröken och herrWennerfors. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då frökenLjungberg begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Utskottets hemställan bifölls. Kammaren biföll vad utskottet i detta betänkandehemställt. § 18Anslag inom verksamhetsområde Föredrogs civilutskottetsbetänkande nr 3 i anledning av propositionen 1973:1 i vad avser anslag /74 inom verksamhetsområde jämte motioner. anförde:1 fråga om detta betänkande hålles gemensam överläggning för samtliga punkter.Under den gemensamma överläggningen får yrkanden framställas beträffandesamtliga punkter i betänkandet. I det följande redovisas endast depunkter, vid vUka under överläggningen framställts särskilda yrkanden. Lantmäteriet:Myndighetsuppgifter m. fl. Maj:t hade i propositionen 1973:1 bilaga 14() under punkterna D 1-D 4 (s. 114-120) föreslagit riksdagenatt 1. till Lantmäteriet: Myndighetsuppgifter för budgetåret1973/74 anvisa ett förslagsanslag av . 2. tillLantmäteriet: Förrättnings- och uppdragsverksamhet för /74anvisa ett förslagsanslag av , 3. tillLantmäteriet: Bidrag till förrättnings- och uppdragsverksamhet för /74 anvisa ett förslagsanslag av , 4. tillLantmäteriet: Utrustning för /74 anvisa ett reservationsanslagav , 1 detta sammanhang hade behandlats motionerna 1973:880av m, fl, (m, c, fp) samt 1973:1569 av i (c) vari hemställtsatt skulle besluta att vid den fortsatta översynen av lantmäteritaxanbeakta de spörsmål som berörts i motionen. 1, att riksdagenskulle avslå motionen 1973:1569, 2, att riksdagenskulle avslå motionen 1973:880, 3, att riksdagenför /74 anvisade a, till Lantmäteriet: Myndighetsuppgifter ettförslagsanslag av , b, till Lantmäteriet: Förrättnings- och uppdragsverksamhetett för slagsanslag av , c, till Lantmäteriet; Bidrag till förrättnings- ochuppdragsverksamhet ett förslagsanslag av , d, till Lantmäteriet; Utrustning ett reservationsanslag av1 . 1, av herrar Grebäck (c) och Tobé (fp), i (c) samt herrar Äkerfeldt (c) och Annerås (fp) som ansett att utskottet under Ibort hemställa, att i anledning av motionen 1973:1569 som sinmening gav Kungl, Maj:t till känna vad reservanterna anfört. Bidragtill kostnader för beredskap Maj:t hade i propositionen 1973:1 bilaga 14() under punkten F4 (s. 129) föreslagit att tillBidrag till kostnader för beredskap för /74 anvisa ettreservationsanslag av . I detta sammanhang hade behandlatsmotionen 1973:232 av herrar i Ulfsbyn (c) och Åsling (c) varihemställts att skulle 1. till Bidragtill kostnader för beredskap för /74 anvisa ettreservationsanslag av , 2. uttala sig föratt prövning av frågor rörande beredskap fortsättningsvis bordehandhas av försvarsdepartementet. 1. alt med avslag på motionen 1973:232,yrkandet 1, till Bidragtill kostnader för beredskap för /74 anvisade ettreservationsanslag av , 2. beträffande ärendefördelningen mellanstatsdepartementen att skulle avslå motionen 1973:232, yrkandet 2. 2. av (), i (c) samt herrarWennerfors (m) och Äkerfeldt (c) som ansett att utskottet under 1 bort hemställa, att med avslag på Kungl, Maj:ts förslag och medbifall till motionen 1973:232, yrkandet 1, till Bidrag till kostnader förkommunal beredskap för /74 anvisade ett reservationsanslag av . i Ulfsbyn (c): 1 tidsnödens tecken ett mycket kort inlägg omden kommunala beredskapen och beredskapsplanläggningen. Den kommunala beredskapen tillhör de frågor som kommitalltför mycket i skymundan, och anslagstilldelningen ligger på en sådan nivåatt vi i stora delar av vårt land har en beredskap som inte fungeraroch inte kommer att fungera under en lång följd av år just på grund av attmedel anslagits i helt otillräcklig omfattning. Jag skulle i delta sammanhangkunna hänvisa till den interpeUationsdebatt jag hade med civilminister , Jag fick då stöd inte bara när det gällde vikten av den kommunalaberedskapsplanläggningen utan även i fråga om att kostnaderna för den kommunalaberedskapen inte kan ses isolerade utan måste vägas mot och ses i samband medutgifterna för övriga delar av vårt totalförsvar, 1 totalförsvaret ingår detmUitära försvaret, civilförsvaret och den kommunala beredskapen. Alla tre måstefungera för att vi skall ha ett fungerande totalförsvar. Visserligen är denkommunala beredskapen den i särklass minsta biten, men den måste finnas, ochtotalförsvaret får bl. a. sin breda förankring just genom en fungerandekommunal beredskap. Medborgarnas inflytande bhr så stort som möjligt här. Det mUitära försvaret kostar oss för nästa budgetär i runttal 7,5 mUjarder - den kommunala beredskapen får en enda liten miljon. På grundav att vi inte vill ge de medel somerfordras får vi finna oss i att ha ett låt mig säga haltande totalförsvarmånga år framöver, om nu anslagstilldelningen skall följa normerna för de tresenaste åren. En fråga i sammanhanget: Har vi råd att ge det mUitäraförsvaret 7 500 mUjoner, så borde vi för vårt totalförsvars skull ha råd alt geytterligare I miljon för alt därmed ernå ett fungerande totalförsvar. I motionen 232 finns det många motiveringar somytterligare pekar på nödvändigheten av en ökad anslagstilldelning, och därförbehöver jag inte i detta inlägg rada upp motiv. I sitt betänkande instämmerutskottsmajoriteten i vad vi motionärer uttalat om vikten av den kommunalaberedskapsplanläggningen, men detta instämmande, detta konstaterande borde haföljts av en ökad anslagstilldelning i enlighet med förslaget i vår motion nr232. finns det vid punkten 8 i civilutskottets betänkande en reservation -nr 2 vari yrkas på att anslaget till den kommunala beredskapenskall höjas för nästa budgetår från 1 till 2 miljoner. Jag vill, herr talman,yrka bifaU tUl denna reservation. Till det utskottsbetänkande som vi härbehandlar har knutits två reservationer där mitt namn återfinns. Reservationen I gäller punkten 5, Lantmäteriet;Myndighetsuppgifter m. fl. Utskottsmajoriteten har vid sin behandlingav den motion som reservationen bygger på uttalat att när det gäller översynenav lantmäteritaxan bör vissa frågor beaktas. Det anges bl. a. att principen omfull kostnadstäckning inte kan helt försvaras i fråga om fastighetsbildningför jord- och skogsbruksändamål. Utskottet skriver: "1 dessa fall bordeäven beaktas att förrättningskostnaderna inte får förhindra initiativ till uräven samhällssynpunkt önskvärda och angelägna förbättringar avfastighetsindelningar m. Vidare säger utskottet att en del av de frågor som haraktualiserats i motionen av i torde komma attkritiseras i lantmäteristyrelsens anslagsframställning . mening är ett i motionen föreslaget beslut inte lämpligt. De bakomliggandeönskemålen har dock även hittUls beaktats i samband med bedömningar av denenskildes respektive samhäUets nytta av vissa förrättningar. Ett riksdagensytterligare uttalande i sakfrågan torde böra anstå tUl dess eventuella konkretaförslag beretts, säger utskottet. Vi reservanter menar att det vore av värde med ett bestämtuttalande från utskottet att anslag kan utgå t. ex. vid rättslig prövning avlantmäteriförrättningar, då även förrättningar som inte fullföljs kan åsamkamarkägaren stora kostnader. I likhet med motionären finner vi detotillfredsställande att ekonomiska faktorer reellt skall förhindrarättsprövning i fastighetsfrågor. En lösning av dessa frågor kan ofta varaönskvärd ur allmän synpunkt. Ett klart uttalande på den punkten från utskottetssida skulle enligt vår mening ha varit av värde. Vad sedan reservationen 2 vid punkten 8 beträffar, somgäller kostnader för beredskap, kan jag som reservant instämma i vadherr i Ulfsbyn anfört om vikten av att de kommunalaberedskapsplanläggningarna kommer till stånd i snabbare takt än vad somhittills varit fallet, och för att så skall ske behövs det ökade anslag. Vianser därför att anslaget på denna punkt borde ha höjts med I mUjon kronor föratt vi inom rimlig tid skall uppnå den beredskapsplarUäggning som väl alla äröverens om är nödvändig. Jag ber att få yrka bifall till båda dereservationer som fogats till civilutskottets betänkande nr 3. HerrPETERSSON i (s): majoritet har inte kunnatbiträda de yrkanden som framställs i motionen 1569 och den därav föranleddareservationen under punkten 5 i civilutskottets förevarande betänkande. Motivenför avslagsyrkandet är bl. a. att utskottet vid behandlingen av frågan fåttupplysningar om att i varje fall en del av de önskemål som framförts i motionen kommer att beaktas av lantmäteristyrelsen i Dessutom har önskemålen beaktats isamband med bedömningar av den enskildes respektive samhällets nytta av vissaförrättningar. Mot den bakgrunden anser utskottet att uttalanden frånriksdagens sida i -vade fall bör anstå tills eventuella förslag beretts ochligger på bordet, så att man kan bedöma dem. Med det anförda får jag, herr talman, yrka bifall tUlutskottets hemställan under punkten 5 i civUutskottets betänkande m 3. När det gäller frågan om den kommunala beredskapen underpunkten 8 i samma betänkande vUl jag med anledning av den till punkten fogadereservationen framhålla att det i sakfrågan inte finns några delade meningar.Det är när det gäller anslagets storlek som synpunkterna går isär. Men även därär skUlnaden mycket liten. Motionärerna nöjer sig med att yrka på en höjning avanslaget tUl 2 miljoner under hänvisning tUl det statsfinansiella läget. Avprecis samma anledning stannar utskottets majoritet vid departementschefensförslag. Med det anförda ber jag att få yrka bifalltill utskottets hemställan även under punkten 8. i Ulfsbyn (c): Efter det att jag lyssnat på iNybro har mte min oro för den kommunala beredskapen minskat. Kedjan är ju intestarkare än den svagaste länken. När det gäller vårt totalförsvar vore detolyckligt om den svagaste länken skulle vara den kommunala beredskapen. Situationen är den att man inte kan tUlämpa gällandeutrymmnings-planläggning i full utsträckning, då ett stort antal kommuner medinkvarteringsområden inte är klara. Vad detta betyder i en allvarlig situationkan vi alla räkna ut. Om vi ser framåt förstår vi att kommunernas betydelse inomtotalförsvaret kommer att öka starkt med tanke på följderna av 1972 årsförsvarsbeslut. Man kan förvänta sig att de kommunala resurserna kommeratt spela en avgörande roll i beredskapssamhället. i (s): Jag vUl erinra herrEriksson om vad jag sade : i sakfrågan är vi helt överens. Det är i frågaom pengarna, finansieringen, som vi har delade meningar. 1 egenmotion har ni räknat ut att förslaget skulle kräva 3,2 miljoner, men ni nöjerer med att yrka på 2 mUjoner, av statsfinansiella skäl. Vi har stannat vid detbelopp som departementschefen föreslagit, och det av precis samma skäl. HerrERIKSSON i Ulfsbyn (c): Vi har accepterat en nedskärning till 2mUjoner den här gången, och detta bl. a. under hänvisning till attplanrevisionerna annars kommer att eftersättas. Nästa budgetår kommerrevisionerna av de planer som finns att ta det mesta av medlen i anspråk, ochdå blir det inget över av anslaget till att fortsätta den kommunala beredskapsplanläggningen. 8 protokoll 1973. Men får viden här mUjonen extra kan den fortsätta i en någorlunda acceptabel takt. Överläggningen var härmed slutad. Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. M o m. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 1 av m. fl., och förklarades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposition; Den som viU att kammaren bifaller civilutskottetshemställan i kandet nr3 punkten 5 mom. 1 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 1 av Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr Grebäck begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat; Mom. 2och3 Utskottets hemställan bifölls. Punkterna 6 och 7 Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 2 av m. fl., och förklarades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande votering.sproposition: Den som vUl att kammaren bifaller civilutskottetshemställan i betänkandet nr 3 punkten 8 mom, 1 röstar ja, den det ej villröstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 2 av m,fl. Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då begärde rösträkningverkstäUdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstning gav följanderesultat: M o m. Utskottets hemstäUan biföUs. Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. Ändrade regler för valbarhet till nämndeman i länsskatterättoch länsrätt Lades till handlingarna. § 19 Ändrade regler för valbarhet till nämndeman ilänsskatterätt och länsrätt Föredrogs civUutskottets betänkandenr 4 i anledning av motion om ändrade regler för valbarhet till nämndeman ilänsskatterätt och länsrätt. I detta betänkande behandladesmotionen 1973:233 av m. fl. (m) vari hemställts att riksdagenskuUe anta i motionen framlagt förslag till lag om ändring av lagen 19 mars1971 om skatterätt och länsrätt (1971:52), innebärande att ledamot ellersuppleant i taxeringsnämnd, eller nykterhetsnämnd inte fickvara nämndeman i länsskatterätt och länsrätt. Utskottet hemställde att skulle avslå motionen1973:233. Reservation hade avgivits av herrTobé (fp), fröken () samt herrar Wennerfors (m) och Annerås (fp) somansett att utskottet bort hemställa, att skulle bifalla motionen 1973:233. HerrTOBE(fp): betänkande nr 4, sombehandlar vissa jävsfrågor beträffande nämndemän i länsskatterätt, är föranlettav en motion av m. fl. Han kommer senare att argumentera för motionen.Det är egentligen bara två synpunkter jag skulle vUja framföra. När denna fråga debatterades 1971 förväntadedepartementschefen att valmyndigheterna skulle beakta det olämpliga i attordföranden, annan ledamot eller suppleant i taxeringsnämnd tjänstgjorde såsomnämndeman i skatterätt. Vi som då framhöll att detta borde framgå av lagenmotiverade vår uppfattning bl. a. med att vi vUle ge skatterätten ett gottanseende redan från början. Vidare anförde vi att meningen enligt Ändrade regler för valbarhet till nämndeman i länsskatterättoch länsrätt förarbetenatUl lagstiftningen och bakom nämndemannainstitutionen var att nämndemännenskulle kunna tjänstgöra både i länsrätten och i länsskatterätten. Det skulleinte vara två särskilda nämndemannagrupper, utan de skulle kunna dänstgöra påbåda ställena. Det som särskilt oroade mig i den debatt som då fördes varatt civUministern i ett inlägg försökte lugna opponenterna med att säga att entaxeringsnämndsledamot, om han undantagsvis skulle väljas till nämndeman, ivarje fall var jävig i mål från eget taxeringsnämndsområde. Men det är intealldeles självklart. Enligt gällande allmänna jävsregler i förvaltningslageninskränks jävet tUl att avse endast ärende som vederbörande har handlagt. Närdet gäller ett ärende, som ligger i vederbörandes taxeringsnämnd men som haninte varit med och handlagt, är det fråga om ett s. k. delikatessjäv, så attvederbörande själv kan avstå från att delta i behandlingen. Departementschefenanförde att detta skulle anses såsom jäv. Men det är inte denna fråga det nu ärtal om, utan att den högre instansen inte skall misstänkas för att ha någotpersonsamröre med de i och för sig förträffliga ledamöterna i taxeringsnämnderoch motsvarande. Den andra synpunkten jag vU beröra är att JO i åretsämbetsberättelse konstaterar att i flera fall landsting och ävenkommunfullmäktigeförsamlingar det är väl bara två stycken det kan gälla såsom valkorporation inte beaktat vad departementschefen förutsatt skulle varavägledande, nämligen att det bör undvikas att ordförande, annan ledamot ellersuppleant väljes till nämndeman. Att man har gjort så beror inte på att manvelat trilskas med departementschefen, utan man har läst lagen och där finnsinget sådant hinder. Man läser kanske propositionerna men absolutinte utskottsbetänkanden, som det nu gäller. Man har gått i fällan, om jag såfår säga, och gjort ett val som departementschefen utgick från inte skulle ske. Kontentan av detta är att vUl man ha ett bestämt innehålli en lag, måste det skrivas ut i klartext i lagen och inte hummas i bakgrundenmed välmenta förväntningar. Med dessa ord ber jag att få yrka bifall tillden till civUutskottets betänkande nr 4 fogade reservationen. HerrWINBERG (m): 1 lagen om skatterätt och länsrätter finnsdet i 9 § vissa valbarhetsregler. Där anges också hinder för innehavarna avvissa tjänster att väljas till nämndemän i länsskatterätt. Detta gäller t. ex.tjänstemän i länsstyrelserna, länsnykterhetsnämnderna, det gäUer vidarelänsläkare, lagfaren domare, advokat, åklagare och några till. Det äremellertid inte något formellt hinder för en ledamot eller en suppleant itaxeringsnämnd, i eller i nykterhetsnämnd att väljas tillnämndeman. Jag vill påstå att det är i hög grad olämpligt att sammaperson under en och kan delta i avgöranden i både över- ochunderinstans det kan ju minska tilltron tUl båda dessa instansers oberoende,självständighet och fristående ställning från varandra. Som nämnde diskuterade vi denna fråga ikammaren 1971. Vi diskuterade då relationen ledamot i taxeringsnämnd och nämndemani länsskatterätt, och vi var överens om det olämpliga i att samma personinnehar båda befattningarna. Också om man ser på förarbetena till lagen kan mankonstatera detta. I den departementspromemoria som föregick 1971 årsproposition anfördes att man borde undvika att välja taxeringsnämndsordförandetill nämndeman. Departementschefen sade i propositionen att detta borde undvikasbeträffande ordförande, ledamot och suppleant och att dessa inte skulle väljasannat än i undantagsfall. Och så förväntade man att valmyndigheterna skuUeiaktta detta. Är 1971 ansåg vi i moderata samlingspartiet och ifolkpartiet att den här olämpligheten, som alla var överens om var enolämplighet, borde få komma till uttryck i lagtexten. majoritethänvisade emellertid till departernentschefens förväntan och till förutsattajävsregler och avslog därför yrkandet om särskUda lagregler på den punkten. har vi i motionen 233 kommit tillbaka tUl frågandärför att vi har kunnat konstatera att motivuttalandena inte har följts. Vihar, tycker vi, fått stöd av vad egna ombudsmän har konstaterat iårets ämbetsberättelse, där en av justitieombudsmännen säger direkt attmotivuttalandena inte har följts. Jag vUl, herr talman, påstå att detta är en viktigprincip, eftersom det gäller människornas tilltro till rättssäkerheten iviktiga administrativa rättsliga förfaranden. Vi diskuterade endastsambandet taxeringsnämndlänsskatterätt, men JO har påpekat att i sak sammaförhåhande gäller även barnavårdsnämnds- och nykterhetsnämndsledamöter ochriktigheten eller kanske snarare oriktigheten av att de väljs tUlnämndemän. Jag har, herr talman, en uppgift från Landstingsförbundetsom säger att av 602 nämndemän som finns i landet det är alltså nämndemän ilänsskatterätter och länsrätter - skulle 57 vara ledamöter eller suppleanter itaxeringsnämnd. Jag har ingen uppgift på hur många det är som också ärledamöter av och nykterhetsnämnd, men man kan utgå från att dettorde vara åtskilliga. Jag kan därför konstatera att motivuttalandena inte harföljts. Det tycker jag är ett ganska starkt sakligt skäl för att bifalla motionenoch reservationen av m. fl., och jag yrkar alltså, herr talman,bifall till reservationen. Ändrade regler för valbarhet till nämndeman i länsskatterättoch länsrätt HerrGREBÄCK (c): Skillnaden i uppfattning mellanutskottsmajoritet och reservanter består väl närmast i vad vi tror om effektenav vad JO har anfört i sill uttalande. Justitieombudsmannen har jutillskrivit kommuner, landsting osv. och påpekat det olämpliga i det förfarandesom här påtalats. Utskottsmajoriteten räknar med att effekten av dettauttalande blir att valkorporationerna kommer att beakta det i fortsättningen.Av den anledningen menar vi att det inte finns skäl att frångå utskottetstidigare ställningstagande på denna punkt. Jag ber att få yrka bifaU tUl civUutskottetshemställan i dess betänkande nr 4. Ändrade regler för valbarhet till nämndeman i länsskatterättoch länsrätt HerrWINBERG (m): Jag tycker att utskottsmajoriteten är väloptimistisk.