prot · FW09131 · 1973-12-31 00:00:00 — Herr handelsministern erhöll ordet för att besvaraherr i (c) framställda interpellation, nr115, och anförde: i har frågat migdels om jag avser medverka till åtgärder för att stimulera ökad användning avinhemskt bränsle, dels om jag vill ta initiativ till omprövning av dennuvarande beskattningen av den förmån som tillgäng till eget bränsle innebärbl. a. för lantbrukare. Händelserna i denna höst har heltnaturiigt aktualiserat frågan om vär beredskap pä bränsleomrädet i händelse avstörningar i oljeleveranserna. Jag vill då först nämna att vi sedan mitten av1950-talet har successivt utvidgat vår beredskapslagring av oljeprodukter.Hittills uppgår investeringskostnaden för de olika oljelagringsprogrammen tillmer än 2 mUjarder kronor. Vi vill emellertid förbättra vär redan i och för sigganska goda lagerberedskap, och regeringen har därför lagt framförslag om utvidgning av det nu löpande oljelagringsprogrammet med råolja till en kostnad av cirka en halv mUjard kronor. Det förhällandet att vi använt olja harförsvårat våra möjligheter att snabbt gå över tUl användning av inhemskabränslen, t. ex. ved. Ätt denna utveckhng var till nackdel för vår beredskapuppmärksammades tidigt av överstyrelsen för ekonomiskt försvar. Ianvisningarna till byggnadsstadgan tog man därför in särskilda föreskrifterbeträffande utformningen av värmeanläggningar för att vid behov underlätta enövergäng till vedeldning. Föreskrifterna har emellertid inte haft avseddeffekt. Överstyrelsen har därför i är uppdragit åt attkartlägga beståndet av värmepannor. En preliminär rapport bekräftarsvårigheterna att snabbt kunna ställa om många pannor frän olje- tillvedeldning. Mot denna bakgrund har överstyrelsen tUlsammans med statensplanverk hemställt hos regeringen att bygglagutredningen fär iuppdrag att närmare överväga hur hithörande beredskapsfrågor bör beaktas ibyggnadslagstiftningen. Denna framställning övervägs inomcivildepartementet. Jag förutser att åtgärder kommer att vidtas som kan ökamöjUgheterna att snabbt ställa om till eldning med inhemska bränslen. Jag vill i detta sammanhang framhålla att länsstyrelsernaredan tidigare planlagt en snabb start av vedproduktion i stor omfattning.Planläggningen är dock inte anpassad tUl en s. k. fredskris. I fred måste manräkna med att skogen i första hand behövs för skogsindustrinsråvamförsöri-ning. Möjligheterna att däratöver klara en veda-werkning i storskala för bränsleanvändning anses begränsade. Det är också svårt att snabbt ta fram andra inhemskabränslen än ved. Utvinning av t. ex. skifferolja och torv kräver långförberedelsetid. När det gäller torv pägår undersökningar inom överstyrelsenangående möjlighetema att redan i fred starta en produktion av bränntorv inomlandet. Omfattande tillgångar finns i våra mossar, främst i norra . I händelse av knapphet pä olja får man i första handuppmuntra till sparsamhet vid förbrukningen och informera om hur detta bör gåtill. Genom bättre skötsel av värmepannor, införande av lägreinomhustem-peratur och liknande åtgärder kan man få en icke oväsentligspareffekt. Rekommendationer till pannfabrikanter att konstruera anordningarför vedeldning verkar först pä . Det finns emellertid ännu, som enföljd av den verksamhet som dåvarande bedrev , dels en viss vedeldning i förugnar,dels flera aUtjämt verksamma tillverkare av anordningar för vedeldning. Detpågår också arbete med utveckling av metoder för ett ekonomiskt tillvaratagandeav bl. a. toppar och grenar vid skogsavverkning. Verksamma på detta område ärbl. a. och . På landsbygden förekommer en vissvedeldning. Prishöjningarna på olja kommer antagligen att göravedeldning ekonomiskt fördelaktigare . En stigande efterfrågan påsågavfall, bark, spån och brännved tyder på detta. Jag anser att prishöjningarna på olja och den osäkerhetbeträffande bränsleförsörjningen som upplevs i en oljekris kommer att ökaviljan att installera omställbara oljepannor. Dessutom kan man tänka sig enviss upplysningsverksamhet om möjligheterna att elda med inhemska bränslen.Överstyrelsen håller i samarbete med berörda instanser uppsikt över sädanamöjliga åtgärder. Av 21 § kommunalskattelagen framgår att värdet avskogsprodukter som en skattskyldig tillgodogjort sig för byggnadsarbeten elleruppvärmning skall anses som skattepliktig intäkt. Jag finner ingen anledningatt ta initiativ tUl att dessa regler ändras för att ge den som har tillgängtill egen skog särskilda skatteförmåner. Om åtgärder för att stimulera ökad användning av inhemsktbränsle Jag ber att till herr handelsministern fåframföra mitt tack för svaret på min interpellation om åtgärder för att mötaden oljekris som av aUt att döma kommer att bli mer akut än vid den Om åtgärder för att stimulera ökad användning av inhemsktbränsle tidpunktdä jag framställde interpellationen. De farhågor som dä förelåg har besannatsoch förstärkts. Jag noterar därför med största tUlfredsställelse attregeringen har uppmärksammat de problem som jag ville aktualisera i mininterpellation. Statsrådet förklarar att det i och med oljeanvändningenblivit svårt att övergå till användning av inhemska bränslen, t. ex. ved. som förelåg om att man i större utsträckning skulle kunna övergåtill vedeldning har enligt departementschefens svar inte haft avsedd effekt.Överstyrelsen för ekonomiskt försvar har av statsrådets svar att dömauppmärksammat dessa problem och i anvisningarna till byggnadsstadgan tagit insärskUda föreskrifter i fräga om värmeanläggningars utformning när det gälleratt underlätta en övergång tUl vedeldning. Jag noterar med tUlfredsställelseatt statsrådet uppmärksammat dessa frågor och även aviserar att ifrågavarandeutrednuig får i uppdrag att närmare överväga hur beredskapsfrågor av hithörandenatur bör beaktas i framtida byggnadslagstiftning. Att statsrådet i sitt svarförutskickar att åtgärder kommer att vidtas som kan öka möjligheterna attsnabbt ställa om till eldning med inhemska bränslen hälsar jag med störstatillfredsställelse. Min interpellation gällde i allra högsta grad just dettaproblem. Statsrådet vidrör i sitt svar utvinning av t. ex. skifferoljaoch torv och omtalar särskUt att beträffande torv pågår undersökningar inomöverstyrelsen för ekonomiskt försvar för att man redan i kristid skaU kunnastarta en produktion av bränntorv inom landet. Omfattande tillgångar finns ivåra mossar, främst i norra , omtalar statsrådet. Jag vill i det här sammanhanget erinra om att man iFinland byggt upp ett kraftvärmeverk, unikt så till vida att det är det förstasom byggts för att enbart eldas med torv. Anläggningen uppvärms än så länge med torv, medan olja fortfarande utgör den huvudsakligabränslekällan. Men genom torvanvändningen räknar man med att ärligen inbesparamellan 20 000 och olja. Vid avspärrning eller annan liknandekrissituation kan man övergå till enbart torvdrift. Enligt min mening kan de här siffrorna från utgöraett gott exempel på hur man också i värt land kunde använda det inhemskabränslet, inte bara i fredssituationer utan också som en effektiv beredskapinför sädana krislägen som det nuvarande krisläget beträffande oljan.Nationalekonomiskt sett torde användande av inhemskt bränsle ställa sig mycketlönande. Statsrådet anser att prishöjningarna på olja och denosäkerhet i fråga om bränsleförsöqningen som upplevs i en oljekris kommer attöka viljan att installera omställbara oljepannor. I min interpellationefterlyste jag regeringens medverkan till sädana åtgärder, och jag hälsardärför med glädje handelsministerns svar på den punkten. Jag utgår från attstatsrådet vill medverka till att fabrikanterna tar hänsyn till livsviktigaönskemål, dvs. att tillverka värmepannor som lätt gär att ställa om tillvärmeanordningar som är avsedda att eldas med ved etc. Jag beklagar att statsrådet inte finner anledning att takontakt med sin kollega finansminister för att ta upp ett resonemang somsyftar till en omprövning av kommunalskattelagen, innebärande ett slopande avbeskattningen på naturaförmånen eget bränsle. värdefullstimulans uppnås för att öka vedanvändningen. Jag är emellertid nöjd med detpositiva och informativa svar statsrådet i övrigt lämnat pä min interpeUationoch ber att än en gäng fä framföra mitt tack för detsamma. Statsrådet och jag kommer om en liten stundatt tala om sågverken. I samband med det ärendet är också den här fråganintressant, eftersom svensk träindustri i allra högsta grad har erfarenheter påbränsleområdet och i stor utsträckning utnyttjar bark och spån för atttillgodose sitt värmebehov, på en del ställen och i vissa sammanhang t. o. m.sitt kraftbehov. Man borde kunna hoppas att statsmakterna vUle stimulerasädana aktiviteter hos alla företag som är tUlräckligt stora för att kunnaanvända denna teknik på lämpligt sätt. Hade det gjorts tidigare, hade det varitmöjligt att en rad företag utnyttjat det bränsle som mereller mindre har spolierats. Det finns alltså en naturlig beredskap hos den svenskaträindustrin. Den skulle kunna öka, och vi skulle få avsättning för bark ochspån, om man genom vissa anslag stimulerade företag tUl att använda detmaterialet. På det sättet skulle också konstraktörerna av ohka ugnar få störreintresse för att arbeta med detta. De arbetar nu i huvudsak just påsågverksindustrins område. Jag kan ge ett exempel: Stora länsslakteriet iKalmar eldar med spån och bark, och en rad sågverk har tagit pä entreprenad attleverera spån och bark dit. När man från sägverkssidan arbetadeintensivt pä detta område, kämpade man mot alla odds, för dä flödade oljan in ilandet. Och det var naturligtvis mycket trevligare för en maskinskötare att gäi vit rock och sköta oljepannorna än att ta hand om det andra bränslet. Sedandess har tekniken att elda med detta andra bränsle gått mycket framåt, och manhar fått en automatisering. Jag vUl i detta sammanhang bara försöka förmåhandelsministern att titta på frågan huravida det skulle kunna finnas områden,där statsmakterna bör ge ett handtag så att beredskapen bhr bättre än den ärför närvarande. Ang. prisstoppet pä sågade trävaror Överläggningenvar härmed slutad. prisstoppet på sågade trävaror Herr handelsministern erhöllordet för att besvara ' (m) framställdainterpellation, nr 118, och anförde; har frågat mig dels om jagämnar vidta sädana åtgärder att prisregleringslagen icke utnyttjas medretroaktiv verkan såsom fallet nu varit med prisstoppet på sågade trävaror,dels om jag är beredd att undersöka de marknads- och företagsmässigakonsekvenserna av det nu rådande prisstoppet på sågade 3 protokoU 1973. Ang. prisstoppet på sågade trävaror observerades att exportpriserna påsågade trävaror hade stigit kraftigt. Vid de överläggningar som då ägde ram,bl. a. mellan producenter och avnämare i branschen, gjordes dock bedömningenatt kulmen på prisökningarna var nådd och att den fortsatta utveckhngen skullekomma att bli lugnare. Denna bedömning föreföll till en början vara riktig, ochför juni månad stannade prishöjningarna vid . Men så togprisökningarna ny fart, och höjdes vissa kvaliteter 20 procent.Kungl. Maj:t beslöt därför att införa prisstopp på dessa varor.Beslutet gäller fr. o. m. , och stoppriserna är de priser somrespektive säljare tUlämpade . Prisnivån återfördes därmed tUlden nivå som gällde . Jag viU framhålla att prisstoppet på trävaror inte ärretroaktivt i vanlig mening, eftersom redan avslutade transaktioner intepåverkas. Redan ingångna avtal i vUka priset bestämts till ett visst beloppberörs inte heller. Jag vill också pä första fråga svara att jaginte avser att vidta några åtgärder som syftar tUl att avhända regeringenmöjligheten att i efterhand rätta tUl eventuella missförhållanden som kanuppstå på den svenska marknaden genom t. ex. onormalt kraftiga prishöjningar. Vad beträffar de marknadsmässiga konsekvenserna avprisstoppet vill jag framhålla att jag fått dessa helt klarlagda för mig vid deöverläggningar som jag i syfte att trygga den svenska marknadens försörjninghaft med företrädare för branschen. Företagsmässigt har den rådandeprissituationen medfört väsentliga förbättringar av marginaler och lönsamhet. Jag kan också meddela att statens pris- och kartellnämnd,SPK, genom handläggningen av prisstoppsärenden fått inbhck i de olikadelbranschernas kalkylmetoder och prissättning. Detta har lett till att enundersökning av trävaruhandelns prissättning som SPK redan har under planeringfått Ökad prioritet. Detsamma gäller beträffande en undersökning avprissättningen pä och försäljningen av monteringsfärdiga trähus. HerrLOTHIGIUS (m): Jag ber att fä tacka handelsministem försvaret på min interpellation. Jag ber om ursäkt för att jag kanske kommer attta litet i anspråk än jag brukar göra i denna kammare, eftersomdetta är ett ärende som är ganska väsentligt för svensk träindustri och ävenför en del andra näringar. Man kan sätta åtskilliga frågetecken i kanten på det kortasvar som handelsministern lämnat på min interpellation med frågor angående enåtgärd som regeringen vidtagit och som kraftigt påverkat hela trävarumarknaden.Om inte handelsministern kommer att komplettera och förtydliga detta svar ärjag övertygad om att en stark oro kommer att utbreda sig inte bara inomträvaraindustrin utan också inom många andra näringsgrenar här i landet. För att kammaren skall få klarhet i vad det rör sig ommäste jag göra en liten historieskrivning om svensk trävaramarknad och om vadsom hänt . Efter denförra s. k. träboomen under Koreakrisen, vilken påverkade många avvåra varor, gick prisema snabbt ner igen. tUl 1972 har exportprisernapä sågade trävaror ökat, som handelsministem känner tUl, med sammanlagt endastI procent , medan konsumentprisindex har ökat om året.Vad har detta betytt för trävaruindustrin? Jo, för att klarakostnadsutvecklingen har man måst rationalisera nästan tiU ursinne inom dennaindustri. Flera tusen sågverk har slagits ut. ÅtskUhga av dessabehövde verkligen rationahseras bort, så det är inget principiellt fel i detta.Men mänga i inlandet hade kunnat vara kvar för att bereda fler jobb åtmänniskoma. Det torde inte vara obekant för den ,med tanke på den exportkundkrets vi har, att vi i vårt land hgger tekniskt settmycket långt framme inom sågverksindustrin. Det är bara och ihela världen som kan anpassa sig tUl kundkretsens exportvillkor med dehundratals oUka dimensioner, bredder och längder som , och Europabehöver. Att ibland kan producera större mängder per enhet inom sinaindustrier beror på att man har en amerikansk och japansk marknad som är såstandardiserad att man kan röra sig med ett mycket mindre sortiment. förser alltså omvärlden med sädana trävaror somdenna vUl ha. Vi måste förse konservativa finsmakare i denna del av världen, omvi skall kunna sälja några trävaror alls. Vi exporterar till medderas specifikationer, tUl , arabländerna, och Asien-vår trävaruexport går tUl över 50 å 60 länder. Har handelsministern tänkt på hur komplicerad en sädanmarknad kan vara och på hur priserna varierar mellan gorméer och inomdenna marknad? Våra leveranser till oljeshejkerna har varit av stor betydelsenär det gällt att byta handelsvaror och få värdefull olja i stället. Jag har med detta bara velat påstå att ett prisstopp, omdet införs,-måste avvägas ytterligt väl mot bakgrunden av våraexportförhållanden. Jagövergår sedan till situationen pä rävammarknaden. Om svensk träindustri fått ett enprocentigt påslag per årsedan 1953 och konsumentprisindex ökat , så har Sverigesskogsägare i stället fått uppleva en kraftig nedgång . Att drivasvenskt skogsbruk på lång sikt med förlust år går inte, somskogen , som vi hoppas, kommer att vara en av våra förnämstaråvarukällor. Är herr handelsministern medveten om vUka rationaUseringsätgärdersom en svensk skogsägare måste vidta för att klara denna situation? DessarationaUseringsätgärder är också, inom parentes sagt, orsaken tUl mUjögmppernaskritik mot miljöförstöringen, en kritik som i allmänhet oförtjänt har drabbatskogsägarna men som i rättvisans namn borde omfatta hela det svenska folket ochäven regeringen på grund av kostnadssituationen i detta land. Om man har någoninsikt i svensk skogsindustris och svenskt skogsbruks förehavanden under dessaår borde man åtminstone som handelsminister sända dem en tacksamhetenstanke. Det är de som förberett många miljarder i svensk handelsbalans . När jag talar om skogen menar jag att det skogspris som vii praktiken har är det skogspris som vi bör ha för att över huvud tagetklara vår situation för framtiden. Ang. prisstoppet på sågade trävaror Ang. prisstoppet på sågade trävaror Låt mig härmed övergå tUl situationen som påverkade 1973års högkonjunktur för trävarorna. inleddes en uppgående pristrend förexportträ vilken planat ut och ytterligare stabiliserats påen hög nivå. Orsakerna till detta kan vara följande. USA.s beslut att byggabort slummen resulterade i 2,4 mUjoner nyanläggningar påbostadsområdet, japanernas femårsprogram under 19721977 med 1,9 mUjonerlägenheter , starkt ökad efterfrågan från , där myndighetema ikonjunkturstimulerande syfte prioriterar bostadsbyggandet; de europeiska snickerierna,som normalt använder tropiska träslag tiU olika byggnadsdetaljer, möbler m. m.,fick allt svårare att täcka sitt behov. Svårigheterna föranleddes bl. a. avpolitiska och andra skäl, därför att de unga staterna i själva strävarefter att förädla sina skogstiUgångar. stär mitt uppe i enbostadsproduktion som av flera bedömare betraktas som världens största.Finnarna har en viss brist pä råvaror. Då återstår aUtså som ett av destora exportländerna. Vi är ju på detta område världstvåa efter Canada.Det är inte bara trävarorna som har åkt upp i pris utan det har skett en allmänråvamprishausse i ull, soja, vete, tenn, koppar och en rad andra material. Handelsministern säger i sitt svar att i början av åretobserverades att exportpriserna på sågade trävaror hade stigit kraftigt. Manmåste vara blind som en höna om man inte redan i septemberoktober 1972 såg atttrenden böqade gä brant uppåt. Om man hade analyseratsituationen och varit lyhörd för omvärlden, sä kunde man ha räknat med atttrenden skuUe fortsätta och prisstegringarna bli relativt avsevärda. Jag vetinte vilka informationer handelsministern hade . Men informationerborde kommit utifrån, från handelsråd och ambassader, som tecknade denuppåtgående trenden. Det är väl inte pä det viset att svensk exportindustriskall gä tUl handelsministern och säga: Pass upp , nu kommer enexportkonjunktur som är lämplig att reglera och dämpa. Men även förträindustrin blev uppgången mycket brantare än vad man hade tänkt sig. Ochdärför har vi förståelse för att handelsministem överraskades som han gjorde.Men, säger handelsministern, juniprisema stannade vid , och däräknade man med att kulmen kanske var nådd. Svaret är verkhgen intefullständigt pä detta område. Ni har tydligen medvetet hoppat överhändelseutvecklingen under mars-aprU och maj. Prishöjnmgarna låg ju på mellan från 1 972. Jag uttalade för min egen del offenthgt i Handelstidningenvid denna tidpunkt, i slutet pä aprU månad, att den starka prisstegringen varmycket besvärande för svensk träindustri och att man kunde vänta bakslag om etthalvår eller ett är. Sådana svängningar är aldrig av godo. Det känner vi tillsedan tidigare. Sä måste jag fråga handelsministern; Varför gjorde Niingenting ? Varför väntade Ni till september månad? Om Niinte ingrep i aprilmaj skulle Ni givetvis inte ha ingripit i septemberretroaktivt. Visserligen stannade prishöjningen upp med som Nisjälv säger eller 4 enheter, men än tydligare var att i slutet av augustioch september månad skuUe hela marknaden komma in i ett lugnare skede. Detborde informationerna utifrån ha kunnat säga Er. Luften började gä urprisballongen vid det tillfället när handelsministem klippte till. Vad harhandelsministem för känselspröt ut mot handelsvärlden och vad har Ni förberedskap för att möta snabba prisförändringar? Beredskapen borde ha funnits imars, april eller maj månad. Det fanns alltså ingen beredskap ochdärför tillgriper man en åtgärd . Branschens eget folk påtalar situationen i april och maj.Träfacket tar upp frågan, om jag minns rätt, någon gäng eller juli ochuttalar sin oro för prisutveckhngen och de konsekvenser den kunde ha försysselsättningen inom byggindustrin och träindustrin i övrigt. De förstakontakterna med branschen togs tydhgen, om jag är rätt underrättad, omkring den12 juni. Men först kallade handelsministern, om jagockså här fått rätt uppgifter, på branschens eget initiativ tUl överläggningmed sågverkens organisationer om prisutveckhngen och hemmamarknadensträförsöqning. Ingen kan påstå något annat än att det måste brista i, som jagsade, beredskapen pä i denna fråga. Jag kan säga attförsök gjordes från nordiskt exportörhåU att dämpa prisutveckhngen.Detta misslyckades. De svenska myndighetema informerades löpande om exportutveckhngen.1 de förhandlingar som handelsministern hade med branschföreningarnasrepresentanter framfördes från dessa branschföreningar, eUer utlovades, attfrivilliga leveransåtaganden skulle göras för att försörja den svenskamarknaden för att inte brist skulle uppstå. Tyvärr bröts ju dessa förhandlingarden och regeringen införde dä vad jag kallar ett retroaktivtprisstopp men som handelsministern har en annan mening om. Så blev dåresultatet att prisstoppet infördes från , dä man använde sig avandramajpriset. Det betydde en sänkning av i genomsnitt perkubikmeter från eller . Jag skall inte påstå att det här av regeringen fattadebeslutet berodde på att valet skulle komma om , men att man ärmisstänksam frän olika håll är ju förståeligt. Jag häller med handelsministernom att en regering skall kunna handla i olika lägen även om det är ettförestående val. Men detta prisstopp, såsom det genomfördes, kommer att skapaen massa oreda för många parter. Vi vet ju av egna och utländska erfarenheterhur svåra, besvärliga och svårreglerade trävarorna är. Det beror på varansstarka variation, de hundratals ohka dimensionerna, kvaliteterna och de olikasorterna; trävaror frän , , osv. Man måste förstå deolika handelsmönster som förekommer inom denna bransch, om man skall kunnaförstå svårigheterna. Vad var det då som inträffade efter detta ingripande?Brädgårdarna fortsatte att sälja i normal omfattning bl. a. via dispens frånprisstoppet, men man kunde inte fylla sina lager bakifrån då sågverken antingenawaktade eUer exporterade sitt virke. Och det var ju ganska naturligt att desom hade köpt råvaror och gjort upp avtal medjuli-augusti-priser inte vUle sälja färdiga produkter till andramajpriser. Därförsvann ju vinstmarginalen, och det blev förlust. Ang. prisstoppet pä sågade trävaror Ang. prisstoppet på sågade trävaror kom ikläm, vilka säljer enbart eller säljer sin huvuddel på hemmamarknaden. Dekunde inte kompensera lägre svenska priser genom exportvinster. Men de mästekonkurrera med de stora exportörerna om virket, om skogen. Det betyder attexportörerna hade råd att betala bra för virket, antingen de som exportörerhämtade det från sågverken eller exportsågverken hämtade råvaran frän skogen.Det ödesdigra misstag man har gjort är att man alltså inte reglerareller tar upp till diskussion skogspriserna, de senasterotförsäljningspriserna. Därmed försvinner ju lönsamheten för bl. a. dessasmåsägar. kan man väl säga att en del sågverk hade genom prishöjningarskaffat sig en marginal och kunde aUtså tåla detta. Det har ocksåhandelsministern påpekat. Men arbetssättet eller själva systemet mäste varagalet enligt mitt förmenande. När man ändå hade kommit fram sä långt som tillseptember och marknadsbilden var en helt annan hade det varit betydligt bättreatt man inte dragit i gång med detta prisstopp eller att man åtminstone hadesatt priset efter den tidpunkt dä förhandlingarna slutfördes. Den svenskamarknaden hade pä ett naturligt sätt anpassat sig ganska snabbt efterhändelseutveckhngen. Det är ganska naturligt att det uppstod en starkförvirring efter en sådan här åtgärd och att sågverken och trävaruhandelnavvaktar och ser vad som kommer ut av detta.