prot · FW09156 · 1973-12-31 00:00:00 — Vid dessa överläggningar har under 1960-talets senare årfrågan om vägförbindelsen hopkopplats med frågan om en ny flygplats påSaltholm. Man har inom ramen för en samlad bedömning avÖresundsfrågorna - från svensk sida varit beredd att diskutera ett tunnelprojekti HelsingborgHelsingör-läget. I bakgrunden har också legat enuttalad dansk avsikt att bygga en bro över Stora Balt. Det här trafikmönstret återfinns också i Nordiska rådetsbehandling av Öresundsproblemen, som och även herrar iGöteborg och nämnde. Under tigo år har denna fråga stått på dagordning. Och det har varit en av de verkligt storafrågorna. Tillkomsten av KM-förbindelsen har också där fått en mycket bred politiskuppbackning, och trycket på de svenska och danska regeringarna har varitbetydande. Är 1965 rekommenderades regeringarna på nytt att fatta principbeslutom en fast förbindelse i KM-läget. rekommenderade ossatt driva utredningsarbetet i fråga om en storflygplats på Saitholm och en Fasta förbindelser över , m. m. Fasta förbindelser över , m. m. anslutandefast förbindelse mellan och parallellt och att påskynda arbetetså mycket som möjligt. rekommenderades regeringarna att före en vissangiven tidpunkt träffa behövliga beslut om en storflygplats och omden första fasta förbindelsen över . Och 1971 anbefalldes regeringarnapå nytt bl. a. att träffa avtal om anläggandet av den fastaförbindelsen mellan och . Det rådde ingen partisplittring på den svenska sidan 1971.Alla politiska partier i denna kammare skrev entydigt under, företrädda avledamöter som i , . har sålunda markerat en mycket klar, överalla partigränser gående konsekvent och entydig inställning i Öresundsfrågorna.Självfallet är det inte så att står och faller medÖresundsfrågorna. Det är inte därför, fru talman, jag säger det här. Men låtoss vara överens om att det från det nordiska samarbetets synpunkt skulle varamycket beklagligt det törs man säga om KM-förbindelsen i förening medSaitholm, liksom nu inte skulle komma till stånd. Låt oss också konstatera att den svenska tidningspressen oberoende av partifärg självfallet har utövat en effektiv bevakning avÖresundsfrågorna. Man har noggrant följt med de olika turerna i förhandlings-och utredningsarbetet, och besvikelserna - när det inte lett till något och närman har märkt att det har blivit stagnation i förhandlingarna har klartmarkerats och ofta kommit till uttryck i förebråelse mot de svenska och danskaregeringarna och mest mot den svenska. Ur mångfalden av pressklipp kan mansom exempel ta en ledare från huvudorgan , som år1969 det var tiden för den förra stora förhandlingsomgången, när vi varmycket nära att klara en uppgörelse skrev så här; "Detär, som framhållits i mänga instanser--- ett vitalt önskemål att manäntligen går från utrednings- och debattstadiet till aktivt handlande. På bådasidor om föreligger nu sådana lokaliserings-och planeringsproblem attframtidens riskerar att bli felorienterad, om inte de frågor somnärmast påkallat det intensifierade samarbetet, brofrågan och storflygplatsen,bringas till beslut." Ledaren talade vidare om att behandlingen avÖresundsfrågorna tenderade att utvecklas till "en parodi på valhänthandläggning av väsentliga frågor". Självfallet kan man ändra uppfattning jag ger vem somhelst rätt att ändra uppfattning från i går till - men det får ju varanågon konsekvens även när man gör detta. Den ändrade uppfattningen måste ändåses i perspektivet av vad det är för fråga man ändrar sig i och vad det är förlångvarigt arbete som ligger bakom den förändring man själv finner nödvändig. Mot bakgrund av den breda opinion som under så lång tidkommit till uttryck på olika sätt var det med mycket stor tillfredsställelsesom den - efter en sista, mycket krävande utrednings- ochförhandlingsomgång preliminärt kunde underteckna tvåregeringsöverenskommelser, den ena om fasta förbindelser över och denandra om flyg- och bullerproblem med anledning av en dansk flygplats påSaltholm. Jag skall som sagt inte här gå närmare in på innehållet iregeringsöver-enskommelserna. Det har redan tidigare i debatten på ettutomordentligt sätt berörts av utskottsmajoritetens talesmän medtrafikutskottets ordförande i spetsen. Överenskommelsen om de fastaförbindelserna innehåller bestämmelser om KM-ledens sträckning och utformningoch dess samordning med Saltholms flygplats, om tiden för dess färdigställande,om arrangemang och åtgärder för att prioritera kollektivtrafiken, om planering,byggande och drift, om formerna för dansk medverkan och om dansk insyn iprojektet, om principerna för avgiftssättningen som särskilt skall gynna denkollektiva trafiken , om formerna för inträde som delägare etc. Jagbara tar rubrikerna. Särskild uppmärksamhet har vi under överläggningarna ägnatfrågan om en järnvägstunnel i HelsingörHelsingborg-läget. Det har motiveratsav kapacitetsproblem på leden och av angelägenheten att ge även dessa delar avregionen klara förutsättningar i fråga om den fortsatta samhällsplaneringen.Överenskommelsen innebär i detta fall att och gemensamt byggeren järnvägstunnel mellan de centrala delarna av och Helsingborg.Tunneln skall enligt överenskommelsen påbörjas och byggetdrivas i den takt som ländernas resurser tillåter med hänsyn särskilt tillåtagandena för att få till stånd KM-leden och en flygplats på Saltholm. Enriktpunkt, står det i propositionen, skall vara att färdigställsomkring . Bakom denna uppgörelse ligger det förhållandet att man i KM-lägetarbetar med två inbördes hopkopplade projekt . KM-ledenmåste med nödvändighet vara klar vid samma tidpimkt som den nyastorflygplatsen, eftersom den skall stå för anslutningen till såväl den danskasom den svenska sidan. 1 det ligger en hård tidsmässig låsning, som måsteklaras. En annan sak är att man från både svensk och dansk sida självfallet ärangelägen att få klar så fort som möjligt. Man kominer från svenskaregeringens sida också att ta till vara alla möjligheter att forcera deifrågavarande utrednings-, projekterings- och byggnadsarbetena. Jag vill, frutalman, här ta tillfället i akt att uttala min tillfredsställelse över denbehandling som HH-frågan fått av trafikutskottets majoritet. Jag skall som jag gjort i propositionen -sammanfatta de stora trafikpolitiska fördelar som ligger i den samlade lösningsom de svenska och danska regeringarna kunnat nå. Vi får en KM-led som närmare binder samman den svenska ochden danska sidan av . Vi får en ny dansk storflygplats påSaltholm som bättre än den nuvarande på kan klara de skandinaviskaländernas internationella flygtrafiksavveckling. KM-leden kan samordnas medanläggandet av flygplatsen, vilket innebär anläggningstekniska fördelar ochsamtidigt möjliggör en samordnad lösning för den genomgående Öresundstrafikenoch lufthamnstrafiken. I nära anslutning till KM-leden får vi en järnvägsledmellan och . Den är ägnad att vidmakthålla och stärkajärnvägens konkurrenskraft. Låt mig ianslutning till de senaste dagarnas diskussioner om Saltholms den 13 deceinber 1973 Fasta förbindelser över , m. m. Fasta förbindelser över , m. m. flygplatssäga att denna enligt min mening måste komma till stånd, om man på en gångskall klara flygtrafik- och flygbullerproblemen. Redan i dagens läge är Kastruphelt otillräckligt. innebär flygplatsen mycket allvarligamiljöproblem för befolkningen i berörda delar av . I likhet med mindanske regeringskollega känner jag mig därför helt överygad omatt det saknas möjligheter att ändra på det beslut som det danska folketingetredan fattat om Saltholins anläggande. Jag skall härefter övergå till att behandla vissa frågorsom kommit upp i samband med Öresundsdebatten, och jag skall göra det medbeaktande av de synpunkter som och kommunisternaanfört i sina reservationer. Jag vill notera att - med den mängdav uppfattningar som kännetecknar detta parti och dess program - kunnatgöra gemensam sak med kommunisterna, när det gällt att stoppa de samnordiska projekt det här är fråga om. Det är svårt att tänka sig något tidigare tillfälle, där två partier så genuint fallit i varandras armar som och kommunisterna här gjort. Prestationen blir inte mindre imponerande när man vet att nästan inte ett enda av de argument de enats om har något med verkligheten att göra. Ser vi på så kan det konstateras att dessmycket starka negativa engagemang i frågan kom till synes ungefär vid den tidnär avtalstexterna böriade bli klara och det alltså stod klart att de svenskaoch danska regeringarna kommit ur den handlingsförlamning som man tidigareanklagat dem för. Agrara intressen i böriade göra sig hörda iSkånebygderna. Man kände sin åkerjord hotad av projektet. Tidningen , somen del av oss får vare sig vi vill eller inte, började som naturligt språkrörför dessa intressen sin kampanj mot regeringsöverenskommelserna - med en förvarje nummer ökad aggressivitet. De agrara intressena kopplades mycketskickligt ihop med miljöintressena, och - tillsammansmed kommunisterna - trädde i valrörelsen gemensamt fram som banerförare i kampen mot KM och följaktligen också mot hela uppgörelsen. Vad är det nu för argument som man kommer med? Jo, icenterpartiets reservation återfinns desamma som man upplevt underdel gångnahalvåret och som upprepats utan hänsynstagande till den information somlämnats. Det är hotet mot åkeriorden. Det är riskerna för miljön, för enensidig inriktning av befolknings- och näringslivsexpansionen i västra ochsödra och framför allt , för ett undanträngande av andraangelägna väg-och järnvägsinvesteringar osv. Det bör här en gäng för alla slås fast att oberoende av omKM-förbindelsen kommer till stånd eller inte så måste ju den betydandetrafiktillväxten inom regionen av på något sätt. Trafiktillväxten i sigär ju inte något som vi skall beklaga, eller hur? Den är ju uttryck för en ökadekonomisk aktivitet och för intensivare förbindelser mellan länder och folk.Själland och med sina lägen, med sin bebyggelse och med sitt utveckladenäringsliv måste av naturliga skäl ha en intensiv trafik inbördes och enbetydande genomgångstrafik. Är det det man är ute efter? Genom KM-förbindelsen - i förening med harkapacitetsfrågan lösts. Alternativet skulle vara som tidigare i debatten - en mycket betydande tillväxt av färjetrafiken. Dettaskulle föranleda stora investeringar i nya färjelägen, terminaler och färior. Därmedskulle följa kända olägenheter och risker för sjöfarten till följd av enväxande, över sundet tvärgående trafik. Det skulle också bli fråga om storaingrepp i bebyggelse och miljö i anslutning till den successiva utbyggnaden avhamn- och trafikanläggningar på båda sidor om sundet. Krav pä anslutningsledermed tillräcklig kapacitet blir det ju också om färietrafiken skall fortsätta. Frågan om KM-förbindelsens miljöhot är alltså fel ställd.En annan sak är att den trafiktillväxt som under alla förhållanden kommer tillstånd - och dess följdverkningar givetvis måste följas med storuppmärksamhet. Detta för att man - med utnyttjande av de planerings-och styrinstrument som står till förfogande - skall kunna länka in utvecklingeni banor som är förenliga med de regionalpolitiska och miljömässiga värderingarsom jag hoppas vi gemensamt har. I fråga om hotet mot åkerjorden vill jag konstatera attcenterns kamp härvidlag påminner om kamp med väderkvarnsvingarna.Man talar om asfaltering av jordar, när det i själva verket rör sig ommycket begränsade resursanspråk, som är helt ointressanta i jämförelse med dearealer som jordbrukarna där nere ofta frivilligt och, törs jag säga, tillgott pris - säljer för annan exploatering. Det är som sagt inte fråga om några större arealer somKM-leden tar i anspråk. Själva tillfartsvägen för frånTrelleborgsvägen (väg E 6) tar inte, som här har sagts tidigare, större areal ianspråk än ett normaljordbruk, ca . vilkenavses byggas oavsett KM-ledens tillkomst - tidigareläggas så att den kan vara färdig i anslutning till den tidpunkt då KM-leden öppnas för trafik. Låt oss totalt här inom området för Sydvästra uppskatta de av KM-leden betingade markanspråken till ett par tre normaljordbruk. Inom parentes sagt finns det i ca 10 000 jordbruk. Talet om asfaltering av är därför förvisso mycket grovt överdrivet. Hur kan politiska partier, som gör anspråk på att bli tagna på allvar, medvetet felinformera människorna på detta sätt? Oron för en ökad koncentration till kommerockså ständigt fram. Jag vill understryka att oavsett tillkomsten av KM-förbindelsenfinns givetvis all anledning att ha uppmärksamheten riktad på de problem somligger i en bristande balans i befolknings- och näringslivsutvecklingen mellanSkånes västra och östra delar. Inför tillkomsten av KM-förbindelsen och denfrafiktillväxt som betingar och sammanhänger med denna kommergivetvis att ställas särskilda krav på en framsynt samhälls planering och på tillräckligt kraftfulla medel för genomförandet av de intentioner som kommer till uttryck i en sådan planering. har från denna talarstol lämnat en lång förteckning över alla organ, institutioner och allt vad det är som kan arbeta med det här, och det skulle bara tynga kammaren om jag upprepade det. Genomförandet får i första hand ske i anslutning till den regionala utvecklingsplaneringen och Fasta förbindelser över , m. m. 5 protokoll 1973. Fasta förbindelser över , m. m. denfysiska planeringen samt med användande av de instrument som i' detta sammanhang står till förfogande. Vid behov kan givetvis enskärpning av styrinstrumenten övervägas. Jag vill betona att en sådan styrning är angelägen för verkligen på ett balanserat sätt skall kunna låta hela och ävenangränsande län få del av de möjligheter som ligger i en närmare integration avÖresundsregionen. Här har alltså de politiska beslutsfattarna iSkåneregionen själva möjlighet att direkt påverka den fortsattasamhällsutvecklingen. Vad som skiljer från övriga, tillöverenskommelserna positiva partier måste uppenbarligen vara att man inomcenterpartiet inte har förtroende för de egna lokala företrädarnas vilja ochförmåga att tillräckligt energiskt verka för en balanserad utveckling. För egendel har jag fullt förtroende för vad de socialdemokratiska förtroendemännenvill och kan åstadkomma härvidlag, och jag utgår från att ochmoderaterna har samma förtroende för sina lokala företrädare. hållningmåste bero på en bristande tro på de egna lokala och regionala företrädarnasmöjlighet att handskas med frågan. Vilket underkännande, , av devalda förtroendemännen innebär inte detta indirekt! Och så har vi det gamla, tydligen outslitliga argumentetatt KM tränger undan andra väg- och järnvägsinvesteringar i vårt land. HerrLothigius och andra har redan tagit upp detta jag förutsätter att de gjortdet mest till protokollet, för säkerhets skull. Jag gör detsamma. Jagskall inteförlänga diskussionen, i vetskap om att de som inte vill begripa vad som sägs isakfrågor resonerande är oemottagliga för argument. Men tillprotokollet: Kostnaderna för bron - såväl drift- som kapital-tiänstkostnaderna kommer att betalas av dem som använder sig av bron. För brobyggets räkningtas upp internationella lån, som sedan amorteras med broavgifter. Det är alltsåingen skillnad mot dagsläget. betalar vi när vi reser med färjorna överÖresund. Läsningen av reservation ger enolustig eftersmak. Där vädrar man sina agrart färgade miljöintressen. Man ärnegativ till utveckling. Man oroar sig för ett alltför starkt tryck påMalmöregionen, men man är i själva verket emot en allmän stimulans ochnäringslivsutveckling i som helhet och i angränsande län. Vad annat kandet ligga i fråga till mig: Hus skall man skaffa folk till alladessa investeringar? Gör ytterligare en resa till ! och tala om vad som kan bli verklighet, om vi beslutar ienlighet med propositionen. Då skaffar vi först och främst jobb åt 1 000arbetslösa, och sedan åstadkommer vi också en stimulans på andra håll. Är intedet ett vällovligt syfte, , att man tar hand om de arbetslösa? HerrFälldin har inte ens kännedom om arbetskraftssituationen i , Man säger att man känner starkt för järnvägen. Det är bradet, med hänsyn till de mera långväga godstransporter som den tillgodoser. Ochhär får man ju också . Men den närtrafik på godssidan somSkåneregionen och närmast angränsande områden behöver och som inte likanaturligt går på järnväg, den känner man ingenting för. Man säger sig värna ommiljön, men man är helt oberörd av de stora miljöproblem som naborna påandra sidan sundet har. Är inte det fantastiskt, ärade kammarledamöter? Jagtänker här på de störningar som det befolkningstäta med sina 200 000människor upplever och som man kommer ifrån med det svensk-danskaavtalspaketet. Har man inget hjärta för dessa människor i centernsriksdagsgrupp och i partiet? Visserligen säger man i att man intemotsätter sig Saltholm, men det är ju närmast ett cyniskt konstaterandeeftersom KM och Saltholm så intimt hänger ihop. Min kollega minister i olika sammanhang sagt till mig; Utan KM blir det ingetSaltholm. Det är alldeles riktigt. Bakom reservation hgger en allmänolust mot integration av , mot integration av danskt ochsvenskt. Slutintrycket blir isolationism och ett noggrant bevakande av egnasärintressen. i olika sammanhang deklarerade starkamiljöintressen har i detta fall i konfrontation med verkligheten fått stannavid vattenlinjen i . Där har vi intresset för miljön! Till slut några ord om vpk:s reservation. Det är inte såmycket att säga om den, eftersom och vpk i så långa stycken är påsamma hnje. Givetvis lyser de agrara intressena inte igenom på samma sätt hosJörn , även om han fick med några danska storjordbrukare i sin kaskadav ord. Men i övrigt kan vad jag tidigare anfört även gälla vpk. Sedan harförstås vpk sin vanliga terminologi. Regeringsöverenskommelsen sägs gynnabyggmonopol. Vi kan ju i stället säga att överenskommelsen gynnar de tusentalsmänniskor som under den långa byggnadstiden får sin utkomst av arbetena. Ställde båda sakerna mot varandra! Man talar vidare om att åkeriägarna gynnas. Vikan ju i stället säga att godsnärtrafiken gynnas, till stimulans förSkåneregionen som helhet och angränsande län. Man talar om privatbilisten såatt det låter som "privatkapitalisten", och det kanske är meningen.Man efterlyser kollektivtrafiken, trots att av trafiken påKM-leden förutsätts bli just kollektivtrafik. Man ondgör sig över utsikten aven ytterligare integration av . "Att funktionellt och planeringspolitisktintegrera ett svenskt storstadsområde med ett annat beläget inom EEC harbetänkliga aspekter", sägs det i vpk:s reservation. Längre går alltså intevpk;s nordism. är inte tillräckligt politiskt rent för att vi genom envägförbindelse skall underlätta trafiken mellan och . Delar herrFälldin den uppfattningen? Här möter vi ett annat slags isolationism äncenterpartiets. Men den är inte mindre olustig. Låt mig nu i första omgången stanna vid detta. Jäg villtill sist uttrycka min och regeringens stora tillfredsställelse med attregeringsöverenskommelserna nu trots att vi antagligen inte går tillvotering förrän mycket sent synes vara i hamn på svensk sida. Får viockså ett danskt godkännande och det räknar jag självfallet med - så har vifått förutsättningarna för att med all kraft sätta i gång och genomföra destora projekten och också för att intensifiera och rikta in samhällsplaneringenså att vi på ett för befolkningen, näringslivet och för jordbruks- och miljöintressenapositivt sätt kan ta till vara de stora fördelar som ligger iregeringsöverenskommelserna, både på den svenska och på den danska sidan avÖresund. Fasta förbindelser över , m. m. Fasta förbindelser över , m. m. Låt mig bara, fru talman, ta ianspråk för repliker. Danskarna står inför utomordentligt dyra investeringar,sade , Ja, Men låt mig rätt ut i luften säga; Vad har den svenskariksdagen för möjhghet och rättighet att ha en uppfattning om vad man kommeratt göra och icke göra i ? Skall den svenska på något vis talaom för danskarna att de inte har råd med sina investeringar? sade vidare att moderater och folkpartisterhär ger regeringen en in blanco-fuUmakt, trots att de i alla andra sammanhangtycker så illa om samma regering. Kontentan måste bli att tycker illaom regeringens åtgärder i vanliga fall, och därför måste man också göra det idenna fråga. Är det så? Jag skall i en senare replik komma tillbaka tilldiskussionen om miljöfrågorna i största allmänhet, i sadeungefär något rått citerat att myndigheterna ger en glättad bild av hurvårt samhälle kommer att se ut . Där finns enligt barabilden av en ständigt ljusnande framtid, dit vi bärs i hastighet. Är det inte ändå att anstränga kammaren litet i överkant? Vad är det för myndigheterherr talar om? Jöm tillhör genom sinprivata gärning och jag blandar mig inte i den - själv myndigheterna, om haninte slutat . Vilka myndigheter är det talar om?Vilka organ är det? Kan vi inte till kammarens protokoll få anteckna de organoch myndigheter som talar om, som har en glättad bild avutvecklingen, ansåg att här skulle ske något fruktansvärt.Han visade på intern-TV-skärmen en prognos för utvecklingen av den genomgåendebiltrafiken , Ta det försiktigt när det gäller att skaffa inargumenten, ! Det kan hända att det smyger sig in ett och annatfelaktigt sådant! råkade just visa upp det som var absolut fel- han kanske hade riktigare argument i sin portfölj. Han sade att år 2000skulle antalet bilar uppgå till sammanlagt 17 miljoner. har lästför fort. Det är 17 miljoner människor som skall färdas och det gäller 8miljoner bilar! Det är oerhört viktigt att vi i en sådan här debatt håller ossåtminstone under hundra procents fel när vi diskuterar. Sedan vill jag, fru talman, inte ens kommentera med fientliga tongångar mot andra länders befolkning. Det ärskrämmande att höra att man fortfarande i den svenska kan stå ochsäga att vi skall stänga våra gränser förändra länders människor. Jag troddealdrig att det skulle kunna komma ens från . Tänk att hänsynslöstkunna stå och kasta ur sig beskyllningar mot andra länders människor att deskulle kunna ha ett intresse av att resa till ! Jag förväntar migfaktiskt att i -som inom parentes sagt i motsatstill kan diskutera sådana här frågor sakligt eftersom han sitteri trafikutskottet för partiets skull och för kammarens anseendes skull underdagens lopp tar tillbaka detta yttrande. Låt migslutligen ta upp en fråga som ställde på slutet. Hanfrågade om statsrådet vågade garantera att det finns resurser för att byggavägar och broar i andrå delar av landet om vi nu byggerÖresundsbron. Ja, , det vågar jag. och hans partivågar inte ens garantera att livet skall fungera i sydvästra om vi byggerden här förbindelsen. Det är kanske, och det vill jag säga till slut, frutalman, den väsentliga skillnaden mellan socialdemokratin och . Fasta förbindelser över , m. m. i (vpk) kort genmäle: Det intressanta med prognossiffrorna är intehuruvida vi tror på dem eller inte. Det är fullkomligt ointressant. Jag togfram ett exempel på hur man gör prognoser, ett exempel på prognosmetodik somtar ett språng just när man behöver bevisa att bron är nödvändig. Det var detpoängen gällde. Det övriga är helt ointressant. Vilka myndigheter vänder sig kritikerna till? Jo, devänder .sig bl. a. till den kommunikationsminister som har sagt att bilen harkommit för att stanna, det är bilarna vi måste bygga för. beskylls för att falla i vänsterpartietkommunisternas armar. Ja, är det bättre eller sämre, , än närkommunikationsministern faller i ' armar? Jag kan inte inse attden politiska alliansen är så särdeles mycket smakligare för ett arbetarparti. Sedan försöker med sina mfflarmetoder attskapa det intrycket att de som kritiserar bron är dumma och saknar verklighetssinne.Över en tredjedel av kammarens ledamöter är alltså dumma och vi saknarverklighetssinne. Det är inget sinne för verkligheten att säga att bron måsteprioriteras ner eller att förslaget skall avslås och att det är angelägnare attbygga daghem. Är det brist på verklighetssinne att kräva att man skall dämpabilismen och i stället leva upp till det som själv har proklameratsom järnvägens tidsålder?