prot · FW0979 · 1973-12-31 00:00:00 — Del kommer meddelanden från denanställdes organisation i olika frågor. På de svenska färjor som går mellan och Finlandfinns ca 300 finländare som inle kan någon svenska. För dessa skulle man jukunna ha praktiskt taget samma krav som för finländare på industrier var somhelst i . De här finländarna på färjorna har ju även, kan vi säga, dengeografiska kontakten med - men de omfattas inle av lagen som föreslåsi den proposition som vi nu skall ta ställning till. Det är nödvändigt även för utländska sjömän atl fåmöjlighet till svenskundervisning. Jag är medveten om att det inte alltid är päsamma sätt med förhållandena till sjöss som vid vanlig landanställning. Men påplussidan kan det sägas all sjöfolket på sin arbetsplats har både skolsal ochlärarkraft med sig. Del skall inte för alltid behöva vara så, all sjöfolket iså många fall skall komma pä efterkälken när vi lagsliftar om olika åtgärderinom arbetslivet. pågår en utredning om införande av arbetstillstånd förutländskt sjöfolk sådant krävs inte . Finns krav pä arbetstillstånd,omfattas vederbörande icke-svensk av det här förslaget om svenskundervisning. Utskottet har inhämtat atl utredningsarbetet snart skallvara slutfört och förutsätter atl frågan om svenskundervisning då las upp isamband med beredningen i Kungl. Jag vill understryka alt såockså verkligen sker. I reservationen från vpk vill man nu direkt ta ett besluti den här frågan. Jag tror att del kan finnas fog för all inle göra sä. Fråganbehöver nog kompletteras i vissa stycken för alt en undervisning i svenska förutländska sjömän skall fungera och få del innehåll som bäst tjänar dem Rätt tiU ledighet och lön vid deltagande i svenskundervisningför invandrare Rätt tiU ledighet och lön vid deltagande i svenskundervisningför invandrare som skallomfattas av den. Den här kompletteringen kunde kanske redan ha varit gjord.Och det ger mig anledning all än en gång konstatera att i förarbete på åtgärderinom arbetslivet bör det observeras att det finns en kategori yrkesutövare somej i allt har samma vUlkor som den inom industri eller service engageradeindividen. Om detta görs klart, behöver inte sjöfolket i olika hänseenden kommaen bit efler när vi förbättrar inom arbetslivet på olika sätt. Jag har inget annat yrkande än om bifall lillutskottets hemställan, men jag har med della särskilt velat understr-yka denförutsättning som utskottet har haft som sin motivering för att avstyrka denmotion som jag har mitt namn under. i (s): Till vill jag säga beträffandekostnaderna, att vi har erfarenheter från många företag som självahar insett viklen av all lösa dessa problem. Jag behöver inte räkna upp någraspeciella företag, men del finns företag som har startat svenskundervisninglillsainmans med studieförbunden och satsat pengar på denna undervisning.Dessutom har man lagt ned stora pengar på information och sådan verksamhet somgör all invandrarna har kunnat känna sig hemma på företagel, få kontakter medde andra anställda och klara de svåra omställningsproblem som del inneburit altkomma lill en stor svensk industri. Dessa företag har kalkylerat med de härkostnaderna när de har anställt utländsk arbetskraft och har alltså inleskyggat för dem. vill jag poängtera att samhället julägger ned minst lika mycket i kostnader på denna verksamhet som företagenkommer all få göra. Vad företagen skall svara för är alltså ledighet underarbetstid för bedrivande av de här studierna. Övriga kostnader svarar samhälletför. nämner också att det blirsvårare för utländsk arbetskraft alt få jobb, eftersom förelagen kommer attvälja och vraka bland dem som söker arbete och då kolla upp vilka förkunskaperde har när det gäller svenska språket. Blir utvecklingen sådan är del bara attbeklaga. Men jag kan inte tänka mig atl företagen har sä dålig solidaritet medde utländska arbetslagarna att man bara i bristsituationer är angelägen atl taemot dem och då svarar för kostnaderna men när del blir bättre balans i tillgångenpå arbetskraft behandlar dessa särskilt därför alt de innebär en litenextrakostnad. Beträffande anförande om sjöfolket och dehär problemen har ju utskottet med anledning av dessa frågeställningar sagl är beredd alt tillstyrka motionärernas begäran. Men på grund av atl maninle har tillräckligt med underlag vill man avvakta den utredning som behandlaranställningsförhållandena. Man förutsätter att Kungl. Maj:l tar ställning äventill delta problem när utredningsförslaget förehgger. HerrOSKARSON (m): Uttrycket "välja och vraka" får stå för herrOlssons i egen räkning. Jag har aldrig använt det, och jag har helleraldrig antytt alt företagarna skulle komma atl handla på det sättet. Men det hjälper inte - kostnaderna finns kvar och skaparproblem för förelagen och, som jag har sagt tidigare, mest för de små ochmedelstora. Del kan bli de följderna, , att della i stället för attgagna invandrarna kommer alt medföra en viss diskriminering, och det önskaringen. Men vi kan inte blunda för realiteterna, och resultatet kan bli sådant. Förelagen har visat sig positiva lill den härundervisningen. Ja, tacka för det. Många företag har lagt ned myckel storapengar och mycket arbete på svenskundervisningen för sina invandrare. Ja, därför alt de är måna om sin arbetskraft. Ju bättre arbetskraftenär förstår språket och det svenska samhället - desto bättre kan den ocksåarbeta inom företagen. Dessutom skapar denna undervisning trivsel förinvandrarna, och trivsel inom förelag medför alllid ökat produktion. Det äralltså helt naturligt atl företagen har varit positiva och är delfortfarande. Men jag vill poängtera atl förelagen träffat avtal med LO,där man kommit överens om att invandrarna skulle ha 200 limmars svenskundervisningoch åtog sig att betala . Man gjordetillsammans med LO en framställning till regeringen om alt samhället skullebekosta resten av undervisningen för invandrarna. När del hela hade gått så långt att det var känt vilketförslag som skulle komma på bord, gjorde en förnyad framstäUning både tiU LO och till regeringenom alt man skulle ta upp förhandlingar om hur man på bästa sätt skulle ordnafinansieringen av svenskundervisningen för att åstadkomma minsta möjhga skadaför det svenska näringslivet och ändå nå samma mål. Del har visats god viljafrån enskilda förelag och från arbetsgivarorganisationerna, och förutsättningarhar funnits för att lösa undervisningen i samarbete, utan alt gå fram på denväg som man nu gjort och ulan att belasta del svenska näringslivet med de drygakostnader som blir följden. Rätt tiU ledighet och lön vid deltagande i svenskundervisningför invandrare Överläggningenvar härmed slutad. Propositioner gavs på bifall lill dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 1 av herrar och , ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr begärt volering upplästes och godkändes följande voteringsproposilion: Den som vill alt kammaren bifaller inrikesutskotlels hemställan i betänkandetnr 15 punkten I röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 1 av herrar Nr 79 Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens j 1, j ledamöter ha röstat förja-propositionen. 3 mai 1973 rösträkning verkställdes voteringmed omröslningsapparat. -------------------- röstning gav följande resultat: Anslag tiUunder- j _ 251 visningför in- - 35 vandrare isvenska Avstår - 2 Propositioner gavs på bifaU tiU dels utskottets hemställan,dels reservationen nr 2 av , och förklarades den förra propositionenvara med övervägande ja besvarad. Sedan begärl volering upplästesoch godkändes följande voteringsproposilion: Den som vUl all kammaren bifaUer inrikesutskotlels hemställan i betänkandetnr 15 punkten 2 röstar ja, den det ejvUl röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 2 av , Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr begärde rösträkning verkstäUdes votering med omröstningsapparal.Denna omröstning gav följande resultat: Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemstäUt, § 2 Anslag till undervisning för invandrare i svenskaspråket m, m. Föredrogs ulbildningsutskottetsbetänkande nr 24 i anledning av propositionen 1973:1 i vad avser anslag /74 till undervisning för invandrare i svenska språket m. m, jämtemotioner, 1 propositionen 1973:1 bilaga 10(UtbUdningsdeparlementet) hade Kungl, Maj:t under punkten G 12 (s, 489-496)föreslagit att till Undervisning för invandrare i svenska språket m,m, för /74 anvisa ett förslagsanslag av , I detta sammanhang hade behandlats motionerna 1973:702 av m, fl, (c)i vad avsåg hemställan alt hos Kungl, Maj:t skuUe begära förslag omöverförande av svenskundervisning för invandrare lill den kommunala vuxenutbildningen, 1973:1274 av m, fl, (vpk) vari hemställtsatl hos regeringen skulle anhålla om förslag innebärande attkommunerna ålades att bedriva undervisning till invandrarbarnen på deras egetmodersmål, 1973:1317 av m, fl. (fp) vari hemstäUts 1. att skulle besluta att hos Kungl. Maj:lanhålla om förslag i enlighet med invandrarulredningens förslag med innebörd a) all allainvandrare inklusive hemarbetande kvinnor gavs möjligheter lUl grundläggandesvenskundervisning samt att detta underlättades genom bl. a. , socialainsatser och barnpassning, b) all fördjupadutbUdning i svenska genom den kommunala -vuxenutbUdningen, folkhögskolorna,studieförbunden och radio-TV skulle erbjudas invandrarna, c) att särskildundervisning inrättades för invandrare, som var analfabeter, d) atl kommunerna skulle vara huvudmän förgrundutbildningen i svenska och samhällsorientering för invandrare, 2. atl beslutade atl begränsningen isludiecirkelverk- samhelen i svenska språket och samhäUsorientering för invandrare slopades. Anslag till undervisning för in-vandi-are i svenskaspråket m. m. 1973:1318 av m. (fp) vari hemställts att hos Kungl. begärde att förslagframlades i syfte alt öka rekryteringen och underlätta studierna förinvandrarungdom i den gymnasiala skolan, 1973:1628 av fröken m. (s) vari hemställts att hos Kungl. Maj:l skulle anhålla om ensnabbutredning av vilka resurser som borde sättas in för att klara svensk- ochsamhällsundervisning för invandrares icke förvärvsarbetande famUjemedlemmarsaml 1973:1698 av m.fl. (m) vari hemslällts all i skrivelse till Kungl. Maj:t skuUebegära atl gavs i uppdrag att utarbeta kompetensbestämmelserför lärare i den med statsbidrag understödda invandrarundervisningen. 1. alt riksdagenmed bifall tUl propositionen 1973:1 med avslag på motionen 1973:1317, motioneni vad avsåg studiecirkelverksamhetens omfattning, till Undervisning förinvandrare i svenska språket m. m. för /74 anvisade ettförslagsanslag av , 2. att riksdagenbeträffande anordnande av svenskundervisning för icke förvärvsarbetande vuxnainvandrare som sin mening gav Kungl. Maj:l lill känna vad utskottet anfört ianledning av motionerna 1973:1317 och 1973:1628, 3. att riksdagenbeträffande analfabelundervisning saml fördjupad utbildning i svenska förinvandrare sktUle avslå motionen 1973:1317 i denna del. Anslag tiU undervisning för invandrare i svenska språkettn. 4. atl riksdagenbeträffande huvudmannaskapet för svenskundervisningen för invandrare skulleavslå motionen 1973:1317 i denna del och motionen 1973:702, 5. all rUcsdagenskulle avslå motionen 1973:1698, 6. all riksdagenbeträffande studier i gymnasieskolan m. m. som sin mening gav Kungl, Maj:l tillkänna vad utskottet anfört i anledning av motionen 1973:1318, 7. alt riksdagenskulle avslå motionen 1973:1274, 1, beträffande begränsningenav sludiecirkelverksamheten i svenska m, m, för invandrare av i Staffanslorp (c) och i Skärstad (c), () samt herrar Slålhammar (fp) och i (fp) som ansett att utskottet under 1 bort hemställa, att i anledning av propositionen 1973:1 och medbifall till motionen 1973:1317, motionen i vad avsåg sludiecirkelverksamhetensomfattning, lill Undervisning för invandrare i svenska språket m, m, anvisadeett förslagsanslag av , 2, beträffandekommunalt huvudmannaskap för svenskundervisning för invandrare av herrar i Staffanslorp (c), Nordstrandh (m) och i Skärstad (c), () och () saml herrar Slålhammar (fp) och i (fp) som ansett att utskottet under 4 bort hemställa, atl som sin mening gav Kungl, Maj:l till kännavad reservanterna anfört i anledning av motionerna 1973:702 och 1973:1317, 3, beträffandekompetensen hos sludiecirkelledare av () och () som ansett att utskottet under 5 bort hemställa, all beträffande kompetensen hosstudiecirkelledare som meddelade undervisning i svenska språket m. m. förinvandrare som sin mening gav Kungl, Maj:l lill känna vad reservanterna anförti anledning av motionen 1973:1698, 4, beträffandeundervisning i ursprungslandels språk av son i (vpk) som ansett att utskottet under 7 bort hemställa, alt som sin mening gavKungl, Maj:t lill känna vad reservanten anfört i anledning av motionen1973:1274, HerrNORDSTRANDH (m): Från får vi alltså, sedanriksdagen nu bifallit inrikesulskottets betänkande om ändring i de under föregåendeår antagna bestämmelserna, en lag som ger större delen av arbetsanslälldainvandrare rätt lill 240 limmars undervisning i svenska på betald arbetstid.Undervisningen i svenska för vuxna invandrare har före denna dag försöksvisbedrivits av studieförbunden, åtminstone av åtskilliga av dem. Studieförbundenskall även i fortsättningen ha den uppgiften när nu antalet studietimmar kommeratt öka i stark takt genom tUlkomsten av de så allsäga förelagsbundna timmarna, dvs. de som nyttjas för undervisningen i svenskaenligt den nya lagen. Meningarna om huruvida huvudmannaskapet skall ligga kvarpå studieförbunden är starkt delade. Många, däribland invandrarutredningen,vill att kommunerna skall bli huvudmän för undervisningen. Även den som i likhet med mig tidigare varit ganska fastövertygad om atl undervisningen lämpligast borde ligga under studieförbunden observera: studieförbund i flertal, inle ental blir emellertid betänksaminför tendensen i utvecklingen i studieförbundens regi. Övergripande kan man jualltid diskutera om en undervisning av den nästan obligatoriska och tvingandekaraktär, som svenskundervisningen för vuxna invandrare har och som till merän hälften inle bara som all ifrågavarande invandrarundervisning helt skallbekostas av stats- och kommunalmedel utan även av arbetsgivaren med ledighetoch bibehållen lön, är att beteckna som folkbildning i dess genuina ochursprungliga betydelse. Snarare skulle den kanske kunna betecknas som ett slagsmindre reguljär skolgång. Men också om man stannat för atl svenskundervisningenför vuxna invandrare är alt jämföra med fri och frivillig fortbildning ochsålunda bör få ske i fortbildningsmässiga former kvarstår betänksamheten infördel som framkommit av monopoliseringssträvanden och av befaradkvalitetssänkning i undervisningen. Beträffande det som jag här kallar förmonopoliseringssträvanden och som berörts i debatten med anledning avinrikesutskoltets betänkande vill jag endast sammanfattningsvis säga - detbehöver upprepas - all studieförbundens möjligheter att nå ut till allamedborgare, även arbetstagare på kontor och i verkstäder, invandrare eller inleinvandrare, ej får las bort. Det är rimligt atl exempelvis ABF och TBV harnaturliga uppgifter när del gäller t. ex. fackliga studier, frågor omföretagsdemokrati, arbetsplatsens utformning osv., men de anställda har ocksårimliga andra förankringar än de rent fackliga. Del måste därför utsägas som helt självklart alt intetstudieförbund genom överenskommelser mellan arbetsgivare och fackföreningar börkunna komma därhän att övriga studieförbund i praktiken blott har kvar enbegränsad, för att inte säga nästan obefintlig rörelsefrihet blandarbetstagarna. Det måste gälla också invandrarundervisningen i svenska. Företagmed ell stort antal invandrare har tidigare samverkat med ett eller flerastudieförbund på platsen. I andra fall har arbetsgivaren lämnat informationdels till invandrarna om tillgängliga sludieallernativ, dels tillstudieförbunden om antalet invandrare m. m. Sedan har det varitstudieförbundens sak all erbjuda den bästa och mest attraktiva undervisningen. Det finns ingen anledning att häva en sådan ordning eflerden lagstiftning som vi nu beslutat om i fråga om rätt till ledighet och lönvid deltagande i svenskundervisningen för invandrare. Tvärtom måste , i ochmed utbildningens ökande omfallning och de stegrade kostnaderna för såväl detallmänna som arbetsgivarna, än större avseende fästas vid all undervisningenhåller en god kvalitet och atl utbildningstiden utnyttjas på bästa sätt.Kvaliteten på undervisningen och dess dragningskraft får inte sättas ur spel. Anslag tiU undervisning för invandrare i svenska språketm. Anslag till undervisning för invandrare i svenskaspråket in. Jag skall nu inle vidare orda om den principiellafrihetsfrägan i all fri och frivillig folkbildning, innebärande attstudieförbunden skall vara jämställda även i praktiken när det gäller rättenatt anordna undervisning också i svenska för invandrare, utan mer ingående gåin på frågan om invandrarundervisningens kvalitet och förulsättningarna för attupprätthålla denna. Här kommer lärarna i invandrarcirklarna och deras kompelensoch förmåga in i bilden. ÄBF:s s. k. aktionsplan, som sänts ut tillsludieavdelningar till ledning för deras handlande, förefaller något illavarslandemed sin syftning lill - det kan svårligen tolkas på annal sätt - undervisningmed i viss mån speciell inriktning. Jag kan inte se det på annal vis. Cirkelledare bör, heter del, kunna rekryteras frän fackförening ar, kvinnoklubbar och SSU-klubbar. Genomgående kopplas studierna lill den fackliga verksamheten. Om språkundervisning förefaller det i första hand inte vara fråga. Krav på pedagogisk skicklighet hos cirkelledarna förbigås. Just med tanke på lärarna har invandrarundervisningen ipressen utsatts för kritik för bristande kvalitet. Det skedde i Göteborgförliden höst. Försvar-et för de kritiserade förhållandena var nästan genant.Alla invandrarlärare som var anställda i de kritiserade studieförbunden talarsvenska, heter del, och del är fullt tillräckligt för alt de skall kunna läraut språket. Vidare anfördes: Erfarenheterna från verkstadsgolvet är för enlärare viktigare än formella meriter när del gäller under-visningen avinvandrare i svenska. Ändamålet med undervisningen är att ge s. k. funktionellkunskap i svenska. Om läraren kan lära ut svenska grammatiken eller ej sägsdärför vara av underordnad betydelse. Låt vara alt en del av dessa yttrandenkan ha fällts i hastigt mod eller ha blivit feluppfatlade - det ärmycket möjligt , tendensen är ändå klar: Lärare i invandrarun dervisningen kan, menar man, på något sätt vara annorlunda än lärare i andra sammanhang, och ändå skall det gå bra. Givetvis måste invandrar undervisningen - det vUl jag gärna understryka - läggas upp på annat sätt än ämnet svenska i den reguhära ungdomsskolan, och de formella kraven kan vara andra, bör t. o. ni, vara det. Men någon kompelens måste man ändå hävda. Man hjälper inle upp del hela genom att kalla undervisningen funktionell, kontra formell undervisning. Del är att gömma sig i busken helt enkell. Skall studieförbunden även i fortsättningen ha hand omsvenskundervisningen för invandrare får de, inget undanlaget, bekväma sig tillatt tävla med varandra om atl ge den bästa undervisningen. Sådan skall varjeinvandrare kunna få bli delaktig av, oavsett vilket studieförbund som ger den. Kraven på lärarna måste ställas högt. Försvenskundervisningens del - det kan vara belysande med en situationsbild - serförutsältningarna ut ungefär så här: Undervisningsgrupperna är vanligenheterogena med avseende på dellagarnas modersmål, kulturella bakgrund, ålderoch i vissa fall även grundutbildning. Målet är i allmänhet att i första handträna upp den muntliga färdigheten; den skriftliga färdigheten kommer i andrahand - del ärganska självklart. 1 allmänhet måste målet nås på ; även om man nu använder sä är det myckel kort lid, och den har varit kortare förut. Den undervisningsmetodik som används kan i närmastbetecknas som etl slags modifierad direktmetod, men den ställer mycket storakrav på lärarnas pedagogiska utbildning och erfarenhet av språkundervisning -undervisning i svenska är språkundervisning. Genom att grupperna är så heterogenaär individualiseringen här en mycket viktig princip. Läraren bör inom ramen förgruppundervisningen söka ge varje elev vad han eller hon behöver. Stor vUclmåste läggas exempelvis vid utlalslräningen. Kraven pä lärarna är - jag upprepar det - stora och attkoppla deras kunnande enbart till den fackliga verksamheten eller liknande ärfelaktigt. Fordringarna på pedagogisk skicklighet kvarstår. Vid godkännande avcirkelledare för invandrarundervisningen bör enligt min och reservanternasmening speciell hänsyn las lill atl de har både god ämneskunskap och betydandepedagogisk erfarenhet. Att hävda del är inle, som man ibland velat göragällande, att lägga någol slags hämsko på den fria och frivilligafolkbildningen genom alt införa insnörande kompetensregler för lärarna, någotsom skulle vara främmande för den genuina folkbildningen. krav - del villjag verkligen understryka -på en cirkelledare har folkbildningen lyckligtvisaldrig varit. En cirkelledare skall besitta ämneskunskap, pedagogisk erfarenhetoch allmän lämplighet och förmåga. Det sägs klart i kungörelsen om det fria ochfrivilliga folkbildningsarbetet. Men med hänsyn lill de förvirrade ochförvirrande uttalanden som gjorts om kraven på invandrarlärarnas kompelens som om kompetensen skulle vara av underordnad betydelse - måste det anses varabefogat att vUja understryka atl den tvärtom är av största betydelse, och detär det vi har velat framhålla i reservationen från moderat håll. Målsättningen är ju att ge de i verkande invandrarnaså bra kunskaper i svenska som möjligt, och för uppnående av den målsättningenspelar läraren otvivelaktigt huvudrollen. Svävar någon eller någrastudieförbund på målet i delta avseende är liden inne att även av denanledningen pröva kommunalt huvudmannaskap för svenskundervisningen.Invandrarutredningen följde, som jag tidigare nämnde, den linjen ihuvudmannaskapsfrågan. Personligen tror jäg än så länge kanske trots allt mestpå studieförbunden som förmedlare av svenskundervisning för invandrare, men jagvill för min del inte motsätta mig alt en viss försöksverksamhet börjarbedrivas inom ramen för vuxenutbildning. Erfarenheter behövs, om videtl slutligt avgörande om vem som skall ha huvudmannaskapetjämförelser då skall kunna göras. Därför, herr talman, ber jag att få yrka bifall tillreservationerna 2 och 3, som är knutna lill ulbildningsutskottets betänkande nr24. Anslag tiU undervisning för invandrare i svenska språketin. FrökenHÖRLÉN (fp): Varje uppbrott från en välkänd miljö till enfrämmande innebär krav på anpassning. För invandrare medför omflyttningenspeciella svårigheter, inte minst därför alt de har besvär med den språkligakontakten. Kan man inte tala det nya språket, blir man lätt missförstådd, ochdet kan i sin tur leda lill social isolering. Det borde säga sig självt att om ell samhälle vill undvika svåra sociala problem i 10 protokoU 1973. Anslag tiU undervisning för invandrare i svenska språketm. framtidenför invandrarnas del, måste samhället också se till atl så långt möjligtunderlätta anpassningsprocessen för dem, framför allt när det gäller språket. i föhd har motionerat om bättrestudiemöjligheter för invandrare. Vi har bl. a. sett del som väsentligt attockså hemarbetande kvinnor ges möjlighet lill grundläggandesvenskundervisning. Till följd av sin ringa kontaktyta utåt riskerar de annarsalt inte alls lära sig det nya språket. För att göra det möjligt för dessakvinnor atl utnyttja språkundervisningen har vi också sett det som nödvändigtatt komplettera utbildningen med sociala åtgärder för bl. a. barnpassning.Först har denna tanke vunnit gehör i utskottets behandling av motionen,och förslaget skall väl, som jag hoppas, om accepteras också av kammaren.