prot · FW0955 · 1973-12-31 00:00:00 — Fördessa budgetår har 38 respektive 44 tidskrifter bevUjats bidrag och då i allmänhetmed kraftigt reducerade belopp i förhållande tUl de begärda. Av sistnämndasökta 4,5 mUjoner har tidskriftsstöd endast kunnat lämnas med 865 000 kronor.Det råder alltså en mycket stor differens mellan tUlgång och efterfrågan. Enligt vår uppgift är det speciellt viktigt alt deicke strikt kommersiella lidskrifterna och bulletinerna ges godaexistensmöjligheter då vi måste konstatera en tUltagande monopolisering ocksåinom veckopressen. Och mot bakgrunden av vad som egentligen skulle behövas i anslagför all tillmötesgå befogande önskningar från lidskrifterna anser vi att är ett alldeles för lågt belopp, och vi fasthåller därför vid vårtyrkande enligt motionen 169 att beloppet skall höjas med , dvs. ienlighet med vad lidskriftsnämnden har äskat. Vi framställer detta yrkande inteminst av den anledningen att möjlighet då kan finnas för tidskriftsnämnden attlämna stöd tUl nya tidskrifter utan att därför behöva plottra bort stödet genomatt ge de olika tidskrifterna så små bidrag att dessa i realiteten inte skulleförbättra de enskilda tidskrifternas trängda läge. Jag ber att få yrka bifall också tUlreservationen 6 i kulturutskottets belänkande nr 7. HerrMATTSSON i Lane-Herrestad (c): Till kulturutskottets betänkande nr 7 harfogats en rad reservationer. Det kan möjligen ge intryck av att utskottet ärmycket oenigt i de frågor som behandlas i detta belänkande. Så är enligt minmening inte fallet. Vi är alla i utskottet intresserade av atl medverka tUl enökad kulturell aktivitet. Våra åsikter har skilt sig i några frågor när detgäller anslagets storlek, men detta är inget uttryck för att vi inte samtligaskulle vara intresserade av en ökad kulturell aktivitet. Om jag skall uppehålla mig vid denkulturella verksamheten rent allmänt vill jag börja med att säga, att jagfinner det önskvärt att den kulturella aktiviteten ökar och att vi får ettstörre kulturellt engagemang hos människorna, men det kräver att verksamhetendecentraliseras. Därmed inte sagt att vi kan slopa kulturcentra. Dem behövervi, och ingen har ifrågasatt deras existens - men de är inte allt, och skallinte heller vara det. När en enskild konstnär eller en grupp av konstnäreranordnar en utställning i sin bygd eller när skådespelare ute i landet tar upplokala problem i en äriig avsikt att framföra ett budskap, slår vakt omdemokratin på ett vårdat språk, reagerar mot vad de finner orätt då anser jagatt det är en decentralisering av kulturaktiviteter. förhållerdet sig när kommunerna anslår medel tUl kommunala musikskolor, tUl skolteater,tUl bibliotek, lUl lokaler för konstutställningar och övrig kulturverksamhet.Och varför i detta sammanhang inte säga ett erkännsamt ord också till alla demsom arbetar för sina hembygdsmuseer och som i sin hembygd ger människorna delav det kulturarv vi har att förvalta. har i sitt betänkande framhållit attkulturpolitiken skall medverka tUl att skapa en bättre samhällsrnUjö. Vi hoppasatt detta skall bli en verklighet, men då krävs, som jag har sagt tidigare,engagemang hos människorna, alldeles särskUt hos dem som planerar och beslutarmen också hos den stora allmänheten. Vi måste planera för att öka möjligheternatUl gemenskap människorna emellan. Jag tror det kan ske bl. a. genom att vi fårtUlfälle till en kulturell aktivitet i närmUjö. Vi behöver ha platser därmänniskorna kan samlas i närheten av sina bostäder, inte bara för att lyssnautan också för att utöva musik, måla, väva, färga, se eller spela teater och iövrigt utveckla sina intressen och anlag och därmed få en rikare kulturelltUlvaro och en ökad gemenskap människor emellan. Mycket är att säga om detta. Jag har bara velat ge enliten antydan om att det för att vi skall kunna nå denna verkligt kulturellaaktivitet är nödvändigt att den decentraliseras. En rad reservationer finns fogade tUl utskottetsbetänkande. har talat om önskemålet det är framfört i enreservation - att skall i skrivelse till Kungl. Maj:t som sin meningge tUl känna att fortsatta samhälleliga insatser för att förbättrakulturskaparnas ekonomiska villkor bör utformas enligt principen om ersättningtill kulturskaparna för utfört arbete. har också nämnt att frågan omersättningsprincipens tillämpning skall komma att prövas av kulturrådet.Utskottet sade att det är synneriigen viktigt att vi ägnar dennafråga uppmärksamhet. Utskottet har, som också sagt, i årunderstrukit vad utskottet uttalade . Men att nu göra det begärdaprinciputtalandet, utöver den enligt min mening klara och positiva skrivningsom utskottet gjort, har utskottet inte ansett nödvändigt. I reservationen I b begär moderata samlingspartietsledamöter i utskottet att i skrivelse till Kungl. Maj:t anhåller atlKungl. Maj:t i samarbete med kulturskaparnas egna organisationer utarbetarförslag rörande hur olika arbetsuppgifter genom samhällets försorg skall kunnaerbjudas olika kulturskapare. I reservationen nämns att det kan ske genom attkulturskaparna arbetar i den kommunala miljön, i skolan och i fortbUdningen.Det är givetvis inget fel på detta, om det är duktigt folk som vill utförasådant arbete. Men här gäller det kommunerna, och jag har svårt att förstå atlman kan ålägga dem att skaffa fram arbetsuppgifter. Man kan möjligen stimulerakommunerna till alt ge kulturskaparna arbete. Ute i kommunerna har också vid olika tillfällen gjortsförsök -företrädare för kommuner har sagt detta att erbjuda kulturskaparnaarbeten som man ansåg passande för dem. Men det är inte så lätt att ordna dennasak som många kanske tror. Kulturarbetarna vill ofta vara Anslag tiU konst. Utteratur, musik, teater m. m. Anslag tiU konst, litteratur, musik, teater rn. fria ochvUl arbeta just när de har inspiration. Ofta har de svårt att inneha en tjänst,som innebär att de måste passa tider. Annars kan man givetvis tänka sig att desom har kunskaper och förutsättningar i övrigt kan tjänstgöra sorn ämneslärare,lärare i studiecirklar, vaktmästare osv. De kan också vara med när bostadsområdenplaneras eller saneras, och i en del fall är de det. Men de är som sagt oftamycket beroende av inspiration för att framställa sina produkter. Detta är intepå något sätt sagt som något förklenande. Jag har respekt för deras synpunkternär de säger sig behöva rätt stor frihet för att kunna vara verkligakulturskapare. Men därmed är inte heller sagt att alla som utropar sig tUlkulturskapare kan göra anspråk på att ha frihet att begära att samhället skallordna arbete åt dem del beror naturiigtvis på deras begåvning och talanger.Givetvis skall kulturskaparna ha ersättning för sitt arbete. All de skall hahyggliga villkor är ett intresse inte bara för kulturskaparna själva, utan detligger i allas intresse. Allvarligt syftande begåvningar berikar ju vårtillvaro; den saken är vi, förmodar jag, överens om. Utskottet har framhållit att vi anser del naturligt attkulturarbetarnas egna organisationer får tUlfälle alt ange sina synpunkter påfrågan innan förslag läggs fram. Sedan utskottet uttalat delta är det svårt attförstå att man därutöver skall skriva tUl Kungl. Maj:t och begära detta, menreservanterna har gjort sin bedömning och utskottet har gjort sin. har talat om sin reservation och begärt attbestämmelser skall utarbetas beträffande "statsbidrag tillkommunala konstsalonger samt tUl konstnärskooperativa och kollektivautställningslokaler". Jag kan bara säga att utskottet har framhållit attdet inte kan råda delade meningar om att konstnärerna i det här landet är i behovav goda utställningslokaler. Om de inte kan få sådana kan de ju inte visa sinaprodukter, och detta medför att allmänheten inte heller har möjlighet atttillgodogöra sig dem. På det området råder inga delade meningar. Det positivauttalande som utskottet gjort hoppas vi skall stimulera kommunerna till attbli ännu mera intresserade av att skaffa bra utställningslokaler, men vi vetatt kulturrådels betänkande Ny kulturpolitik remissbe-handlas ,och i del läget har utskottsmajoriteten inte ansett sig kunna tillstyrka fruRydings hemställan i den här frågan, utan anser all vi bör avvakta och se vUkaförslag sorn kommer att framläggas som resultat av utredningsarbetet, och dåanser vi det inte välbetänkt att begära ett provisorium. Specialdestineradestatsbidrag är för övrigt en ganska kinkig fråga, och därför har vi inte ansettoss kunna tillmötesgå äskanden. När det gäller konstnärsstipendier har ochherr reserverat sig för att särskilda medel skall anslås lUIkonstnärsstipendier. De medel som de här har talat om är projektstödet lUltonsättare. Reservanternas förslag är i överensstämmelse med vadstipendiemyndigheterna har föreslagit. föreslås del istatsverkspropositionen en uppräkning av anslaget till konstnärsstipendier med1 miljon kronor. Det innebär en förstärkning inom ramen för nuvarande system.Även här måste jag hänvisa till all vi har att vänta ett belänkande frånkulturrådet om stipendier och ersättningar samt åtgärder för all skapa socialtrygghet åt kulturarbetarna. Vad reservanterna föreslår är egentligennågonting nytt fördenna grupp av konstnärer, som utskottet, av skäl som jag har nämnt, inte haransett sig kunna tillstyrka. Också när det gäller förvärv av konst har ochherr reserverat sig och hemställt om en höjning av anslaget med en halvmUjon kronor tUl förvärv av konst för statens byggnader m. m. Motionärerna harmotiverat sin framställning med att en höjning av anslaget skulle ordna fleraarbetstUlfällen åt kulturskaparna. Ju mera pengar man anslår för detta ändamåldesto mera konst kan man köpa. Det är självfallet. Men här får man komma ihågatt i den proposition, som tUlstyrks av utskottet omtalas, att konstrådet kanbeställa konst utöver de för 1,5 mUjoner, som betalasföljande år. Vi har ansett detta sätt vara bra. Därmed är inte konstrådet såhårt bundet vid anslagssumman utan kan arbeta med sikt . Manbehöver alltså inte hålla sig så strikt tUl dessa 3 mUjoner kronor. Under punkten Ersättning tUl författare m. fl. avstyrkerutskottet motionsyrkandet om sådan ändring av bestämmelserna att rätten tUlförfattarpenning utsträcks till att gälla även vetenskapliga bibliotek.Reservanterna säger att nuvarande förhållanden inte är rättvisa. Enligt vadutskottet inhämtat har från Författarfonden inte något förslag framförts i denfrågan. Inte heller har gjort någon framställning.Utskottet har avstyrkt med hänvisning till att en förändring av nu gällandebestämmelser om biblioteksersättning i enlighet med motionärernas förslag, dvs.att ersättning skulle utgå för län även från de vetenskapliga biblioteken, kanberäknas medföra ett omfattande merarbete, som knappast skulle kunna stå irimlig proportion tUl de belopp, som kan väntas tillföras fonden. Motionärernasförslag kommer, som också helt riktigt påpekas, knappast att medföra atl deenskilda författarna får någon större ersättning eller att fondens fria del tillföresmera medel. Däremot har man anledning atl räkna med atl förfatfarkol-lektivetkommer att få ökade utgifter. De får som bekant betala kostnaderna för detstickprovsförfarande man har för atl ta reda på hur många böcker som utlånas. talade för att vi skulle höja tidskriftsstödetytterligare. Utskottet har ju visat sitt intresse för denna sak. Detta harskett genom att man utöver statsverkspropositionens förslag föreslår en höjningav . säger, att motionärerna inte har fått det beloppsom begärts. Nej, det har de inte. Jag skulle vilja säga: När får man det? Om jag skulle tillägga något utöver vad utskottet skrivitskulle jag vilja säga att pressutredning enligt sina direktiv har atlarbeta också med dessa frågor. Utredningsuppdraget är inte begränsat tilldagspressen utan omfattar också pressorgan som ges ut av ideella och fackligaorganisationer. Utredningen torde därför komma alt beröra behov påopinionsområdet, som i viss mån avses bli lUlgodosedda genom det nuvarandetidskriflsstödet. Detta har i sin nuvarande form främst en kiUturpolitiskinriktning och tillgodoser därför i första hand de s. k. kulturtidskrifternasbehov av samhällsstöd. Finansministern, som skrivit direktiven, har i samråd medutbildningsministern förordat att frågan om formerna för tidskriflsstödet vidbehov Anslag till konst, litteratur, musik, teater m. m. Anslag till konst, litteratur, musik, teater m. m. tas upptUl bedömning i särskUd ordning mot bakgrunden av de analyser och förslag somden nuvarande utredningen kan komma att framlägga. Reservationen 7 vid punkten12 gäller Bidrag till särskilda kulturella ändamål. och herrEnlund har här hemställt om att anslaget skall höjas med 2,3 mUjoner kronorutöver vad utskottet föreslår. I statsverksproposilionen föreslås en höjningmed 3 mUjoner kronor för nästa budgetår. Man kan givetvis önska ännu mer pengarän de 27,7 mUjoner kronor som anvisas. Utskottet har emellertid inte ansettsig kunna gå längre än vad som föreslås i statsverkspropositionen, och därförhar vi inte heller här kunnat tUlmötesgå reservanterna. Med detta ber jag att få yrka bifall tUlkulturutskottets betänkande nr 7. ,NKEL (fp) kort genmäle: i Lane-Herrestad sade attförfattarpenning från de vetenskapliga biblioteken kommer att ge så litet. Iutskottsbetänkandet står att utlåningen vid de vetenskapliga bibliotekenuppgick till 1,3 miljoner böcker . Om man då antar att 1 mUjon av dessaskulle berättigat tUl författarersättning erUigt det förslag sorn motionenframlägger så skulle fonden tUlföras . Jag har mycket svårt attförstå att de stickprovsundersökningar som skulle behöva göras skulle kosta såmycket. Bara en liten bråkdel av dessa skulle gå åt för dessastickprovsundersökningar. Så skulle jag också säga något omdet vi begär tUl tonsättarna. i Lane-Herrestad talade om att manskulle ge dessa konstnärer en social trygghet. får tonsättarna intenågonting av det som statsverkspropositionen föreslår skall delas ut. Vi skallalltså invänta betänkande. Men då skall först en ny utredninggöras och ett nytt betänkande skrivas. Del blir ett remissförfarande, ochdärefter får vi invänta en proposition, vUket kan ta . Att tUlmötesgåtonsättarna genom att ge dem dessa vore ändå ett litet steg iriktning mot att skapa den sociala trygghet även för tonsättarna som herrMattsson i Lane-Herrestad talade om. HerrMATTSSON i Lane-Herrestad (c) kort genmäle: Herr talman! talarom social rättvisa åt tonsättarna och säger att de nu måste vänta på en nyutredning. Ja, det är mycket man får vänta på. Vi måste utreda saker och tingförst, och därefter beviljar vi anslag om vi anser det motiverat. Är författare av facklitteratur utsatta för någon orättvisa,undrar man. räknar med att av boklånen frånfolkbiblioteken utgjordes av facklitteratur. är väl siffran högre. Jagär övertygad om att motionärerna väl känner till att litteraturutredningen isitt belänkande Försök med bibliotek uppger att andelen facklitteraturutlåningunder senare år stigit markant. Om man räknar med en utlåning av facklitteraturpå av den totala utlåningen blir siffran tämligen hög, eftersom denav Författarfonden beräknade utlåningen enligt mm mening inte sägas vara såmissgynnade. Man har utgått från två principer, ersättningsprincipen ochsolidaritetsprincipen. solidaritetenhar man sökt tillgodose behovet av hjälp och understöd till konstnärligthögtstående författare vilkas böcker inte lyckats nå någon större försäljningeller utlåning. Jag tror inte att det är riktigt att tala om att delskulle vara någon orättvisa här. Jag vUl även säga att jag tror att det skullekosta mer än det smakar att göra alla dessa stickprov. () kort genmäle: Vad jag talade om här var intefacklitteraturen på de vanliga biblioteken, utan det var de vetenskapligabiblioteken kontra de vanliga biblioteken. Fröken (): Jag är glad över den skrivning somkulturutskottet under punkten 12 i delta betänkande gjort med anledning avmotionen 296, och jag är glad över utskottets positiva bedömning av det arbeteEmigrantregistret bedriver i . Jag kan bara beklaga att Emigrantregistreti Karistad inte varit lika snabbt som i när det gälltatt begära statliga medel tUl verksamheten. I började man 1960 med små pretentioner ochideellt arbete. 1 startade man med ett hus 1965 och bökade skriva tUlKungl. Maj:t efter pengar 1968. De akademiska arbetsmetoderna skiljer siggivetvis ifrån den folkrörelseinspirerade uppläggning som har varit grunden förverksamheten i , där man i första hand litat till personlig offervUjaoch först upptäckt att samhället också borde ta ett ansvar pådetta område. Jag kan försäkra utskottet att tUl kommande år, om det skuUe bliaktuellt, skall utskottet inte behöva söka efter korrespondens mellanEmigrantregistret och Kungl. Det arbete som initiativtagaren och den nuvarandeföreståndaren har utfört genom atl rned små medel bygga upp dettaemigrantregisler är beundransvärt. Resultatet måste imponera på var och en sombesöker registret. 90 000 utvandrare finns uppförda på registerkort. Brev,dagböcker och andra dokument i stor omfattning ger en bild av utvandrarnassituation, deras kamp och ibland även deras längtan lUl hembygden. En uppgiftfrån en kyrkobok eller kanske bara ett gammalt fotografi har återförenat mångasvensk-amerikanska turister med anförvanter i det gamla landet -svensk-amerikaner i andra eller tredje generationen kanske. Det finns många arbetsuppgifter fortfarande inom dennaregisterverksamhet. I framtidsplanerna ingår utbyte och forskning rörandearbets-vandringarna mellan , och . Jag har inget yrkande, bara en förhoppning omatt utskottets skrivning skall medverka till att en framställning om anslagleder till atl utbildningsministern beaktar Emigrantregisfrets ekonomiskabehov. Anslag till konst. Utteratur, musik, teater m. m. I kulturutskottets betänkande nr 7 behandlas bl. a. frågan om anslag till IRK dvs. Anslag tiU konst, litteratur, musik, teater m. m. innevarandebudgetår föreslås i statsverkspropositionen en uppräkning av anslaget med 2,5mUjoner. I denna uppräkning ingår bl. a. ett ökat anslag tUl IRK:sfonogramverksamhet rned samt med för informationom denna utökade verksamhet. Jag kan inte finna denna förhållandevis storaanslagshöjning absolut nödvändig, allra minst mot bakgrunden av den positivautveckling verksamheten haft inom IRK . Däremot finnerjag det absolut nödvändigt att spara på utgifter, där det går att spara utanatt fördenskull åsidosätta medborgarnas krav på en god samhällsservice. Imotionen 440 har jag därför tillsammans med ett par medmotionärer från moderatasamlingspartiet yrkat avslag på dessa . Anslaget tUl skolkonsertverksarnhet via IRK föreslåsuppräknat med . Även detta är en mycket kraftig ökning jämförtmed föregående år. Vi motionärer föreslår att anslagshöjningen begränsas tUl200 . Totalt föreslår vi således en besparing på I mUjon kronor. Jag vUl försäkra, herr talman, att det inte ligger någonnedvärdering av lRK:s verksamhet i detta. Vi gör det med hänsyn tUlnödvändigheten att söka begränsa de stigande utgifterna på olika områden. Med det anförda, herr talman, ber jag att få yrka bifalltill reservationen 5 vid kulturutskottets betänkande nr 7. i Lane-Herrestad (c) kort genmäle: Vanligen är det så att reservanter önskar merpengar än vad som föresläs i utskottsbetänkandena, men är det tvärtom.Utskottet har emellertid inte ansett det välbetänkt atl tUlstyrka förslaget omatt minska anslaget tUl musiken med I mUjon kronor. Musiken tUldrar sig ettökat intresse hos vårt folk. Särskilt ungdomen blir mer och mer intresserad.Våra musikskolor ute i kommunerna bidrar t. ex. säkeriigen till detta ökademusikintresse hos ungdomen. Stora delar av den unga generationen kan ju i daghanlera ett musikinstrument. Vad del är fråga om är att ge till försöksverksamhet med produktion och distribution avfonogram. Produktionen skall inriktas på att komplettera repertoaren. Det ärfråga om svensk musik. Förslaget innebär också en utvidgning avskolkonsertverksamheten och den allmänna konsertverksamheten. Skol-konsertverksamhetensyftar lUl att skapa en förståelse och en känsla för musik från olikatidsperioder och från olika kulturer. Utskottet har ansett atl musikenbör ha den uppmuntran det är fråga om i detta avseende, och jag yrkar bifalltill utskottets hemställan. HerrSTRINDBERG (m) kort genmäle: Jag förslår att utskottets ärade ordförandeär förvånad över att det är någon som vill driva sparsamhetslinjen i dessatider, men jag tror att det är alldeles nödvändigt all det finns några som sertUl atl vi försöker begränsa samhällets utgifter på olika områden. Jag kanförsäkra atl jag är helt medveten om att det bakom kravet på dessa anslagsökningartill IRK liksom bakom kravet på varje annan anslagsökning finns grupper av människorsorn är mycket intresserade av verksamheten i Mendet finns enligt mitt förmenande ändå möjlighet att klara uppgifterna trotsdessa begränsningar. Jag ber att få hänvisa tUl s. 99 i lRK:s verksamhetsberättelseför 1972. Där konstaterar man bl. a. att produktionen och försäljningen avfonogram har haft en mycket gynnsamm utveckling under verksamhetsåret. Trotsall produktionsbidraget inte har höjts, har antalet nyproducerade skivor ökatsnabbt, och försäljningen har mångdubblats. Det är ju gott och väl. På ett annat ställe i årsredovisningen, på s. 154,konstaterar man att under två budgetår har distributionen av LP-skivoradertondubblats. Mot bakgrund av att man utan atl tidigare hafått så starkt ökade anslag har kunnat få denna utveckling finner jag det välmotiverat att begränsa anslagshöjningarna. Anslag tiU konst, litteratur, musik, teater m. m. i Lane-Herrestad (c) kort genmäle: Nog kan det kännas förvånande att man, när man skall sätta insparsamhetskravet, gör det på ett enligt min mening så angeläget Vad gäller de skivor som inköps är det ju i många fall fråga omatt försöka förbättra smaken. Även detta är ett vällovligt syfte. () kort genmäle: Om iLane-Herrestad själv presenterar besparingsförslag som jag finner välmotiverade, skall jag med glädje stödja dessa. Eftersom och jag väl knappast fårtUlfälle att diskutera kulturpolitikens stora linjer, .så tänktejag det kunde vara lämpligt från min sida atl komma med några korta och vänligaavskedsord. Jag vill då påpeka alt de kulturområden som sig för och där hon önskar sig bättre vUlkor för kulturarbetarna ärstarkt splittrade och mångskiftande. På vissa av dessa områden fyller statenoch kommunerna sedan gammalt uppgiften att klara kulturarbetarnas försöri-ningoch kommer väl att göra så även . På andra har däremot den privataföretagsamheten spelat en avsevärd roll. Det gäller litteraturen,filmen, till någon del teatern, konstförsäljningen och kanske ytteriigare någraområden. Upplevelsen av att den privata företagsamheten inom dessakultursektorer inte längre tycks kunna ge tUlräcklig trygghet ochtillräckliga utvecklingsmöjligheter för kulturarbetarna kan väl i någon mån habidragit lUI alt de så ofta är politiskt radikala. När och hennes partivänner nu visar otålighetöver att staten och kommunerna inte i ännu snabbare takt övertar den privataföretagsamhetens uppgift att trygga kulturarbetarnas försörjning på dessaspeciella områden, så kan det naturligtvis verka något överraskande från ettparti som i andra sammanhang demonstrerar en så stark tro på den privataföretagsamhetens förmåga att lösa olika problem. 13 protokoll 19 73. Anslag till konst. Utteratur, musik, teater m. m. inte detfinns något skäl att klaga. Alla goda krafter är välkomna, och jag vUl därförönska lycka tUl i den fortsatta kampen. Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 1 a av i Agnas och , ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan fruMogård begärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller kulturutskottets hemställan i betänkandetnr 7 punkten 1 mom. 1 röstar ja, den det ejviU röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 1 a av i Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen.