prot · FW09147 · 1973-12-31 00:00:00 — § 1 Justerades protokollet för . Ang. reklamskatten på informationsmaterial från ideellaorganisationer § 2 Ang, reklamskatten på informationsmaterial frånideella organisationer Herr finansministern erhöllordet för att i ett sammanhang besvara dels i Skärstad (c) ikammarens protokoll för intagna fråga, nr 319, dels herrJonssons i (fp) i kammarens protokoll för intagnafråga, nr 325, och anförde: i Skärstad har frågat mig omjag finner det vara rimligt att reklamskatt tas ut på folders ochinformationsmaterial från ideella ungdomsorganisationer. iAlingsås har frågat mig om jag anser det lämpligt att reklamskatt tas ut påinformationsbroschyrer utgivna av ideella organisationer. Reklamskatt utgår på trycksaker som framställs ihuvudsakligt syfte att offentliggöra reklam, dvs, i syfte att åstadkomma ellerfrämja avsättning av varor eller tjänster. Ideella föreningars trycksaker blirbeskattade endast i den mån de ges ut i sådant syfte. i (c): llflersom i Skärstad inte kannärvara ber jag att få tacka finansministern för svaret. Det här problemet har uppkommit därför attriksskatteverket i ett förhandsbesked till förbundet unga om eninformationsfolder har sagt att foldern får anses framställd i huvudsak för attoffentliggöra reklam. Motivet är att trycksaken kommit till för att värvamedlemmar till sammanslutningen och till kurser m, m. Eftersom man har tagit uten medlemsavgift skall foldern vara reklamskattepliktig, I 1 §reklamskatte-förordningen sägs att meddelande som har till syfte att åstadkommaeller främja avsättning av vara, fastighet, nyttighet, rättighet eller tjänstoch som framställs huvudsakligen i syfte att offentliggöra sådant meddelande,skall vara reklamskaltepliktigl. Vad det egentligen handlar om är huruvida ett medlemskap ien organisation skall anses vara ett vederlag - man har ju gjort dentolkningen. Detta ärende har överklagats hos regeringsrätten, och vi kan därförinte la en diskussion om det aktuella fallet, men reklamskattenämnden haransett att det inte skall vara reklamskatt på den här typen av broschyrer. Detkan ha sådana konsekvenser att organisationerna får betala skatt om de försökervärva medlemmar till sin förening, och det drabbar då inte baraiilroltsrörelscn utan också alla ideella och religiösa organisationer. får igenom sina synpunkter jämställs Ang. reklamskatten pä informationsmaterial från ideellaorganisationer dessafolders med kommersiell reklam. Man kan verkligen fråga sig om medlemsavgift äratt betrakta som ett vederlag, I så fall skulle ett 50-tal organisationer ilandet med flera miljoner medlemmar drabbas av detta, och alla derasinformationsbroschyrer skulle bli skattepliktiga. Det skulle innebära ett stortekonomiskt avbräck. Dessutom får det andra konsekvenser, om man går på denlinje som förordar. Då kommer det inte att stämma överens medriksskatteverkets egna anvisningar när det gäller skattefrihet. Tröjor, mössoroch liknande klädesplagg som försetts med reklamtext skall enligt dessaanvisningar vara skattefria. Om man nu lägger reklamskatt påinformationsbroschyrer kan denna anvisning inte stå kvar. Jag skulle vilja framföra en vädjan till finansministernom en översyn av dessa frågor så att vi får en riktigare tolkning i framtideneller så att ungdomsorganisationerna på annat sätt kompenseras för de kostnaderden här bestämmelsen för med sig. i (fp): Också jag tackar finansministern för svaret.Jag hade emellertid väntat mig mera substans i det. Anledningen tUl de frågor som framställts är den oro somman känner inom ungdomsrörelserna inför de oklara och risiga bestämmelsersom råder. Tolkningen är svår och tillämpningen av reklamskatteförordningenskiftar. Det är stora kostnader som de många olika ideella organisationernadrabbas av det må sedan gälla idrotten, kyrkorna, scoutrörelsen ellernykterhetsförbunden, för att nu bara nämna några av dem som satsar idealitetoch ofta personliga medel i ungdomsarbetet. De extra kostnader som man nudrabbas av är också betydande och betungande. Ätt bestämmelserna är svåra att tolka kan nog varjetryckerifirma intyga. Det bekräftas också av det faktum att man inom destatliga myndigheterna kommer till olika slutsatser om vad som ärskattepliktigt eller inte. Föreningar och ungdomsförbund, är i den situationenatt betraktat utgivandet av information om den egnaorganisationen med inbjudan till medlemskap som "att främja avsättning avtjänst". Så har skett trots att det i anvisningarna till 1 § ireklamskatteförordningen bl, a, sägs följande: "Med avsättning förstås försäljning eller annanomsättning som normalt sker mot vederlag," Detta vederlag skulle då vara den eventuella medlemsavgiftsom upptages inom organisationen. Denna tolkning görs av punktskattcsek-tioneninom medan reklamskattenämnden - som tillhör samma verk motsatta uppfattningen. i nämnde att det ligger ett besvärsärendefrån en hos regeringsrätten. Även jag menar att det interinns någon anledning att spekulera över utslaget i det aktuella ärendet, menklart är att det, följs med spänning och oro inom hela Ungdomssve-lige. beslut ligger fast, har man nämligen ett prejudicerandeutslag som innebär att de ideella organisationerna och folkrörelserna drabbas av reklamskatt på information om den egna verksamheten.Detta gäller då även kvalificerad och seriös information i de mest skildafrågor, såsom t, ex, upplysningsverksamhet om alkoholens inverkan på förare itrafiken eller inbjudan till medlemskap i den egna organisationen.Ungdomsorganisationerna får alltså sämre möjligheter att leva vidare, eftersomde måste minska sitt eget informationsmaterial, I finansministerns svar, som jag tyckte var i tunnastelaget, hänvisas just till den författning som ger upphov till så många svåratolkningar och som har visat sig få så många besvärliga konsekvenser förfolkrörelserna. Jag skulle till slut vilja fråga: Anser finansministern dessakonsekvenser hgga i linje med det beslut som regeringen drev igenom beträffandereklamskatten? Om svaret är nej, kommer finansministern då att medverka tillatt nya bestämmelser utfärdas? Båda frågeställarna har ju varit mycketangelägna om att inte exponera sig i sak med hänsyn till att frågan är föremålför tolkning i besvärsinstanserna. Men jag tycker mig finna att båda frågeställarna,sedan de deklarerat denna inställning, kastade sig oförskräckt in i en polemikmot och tog upp en debatt i sak. Jag kan av naturliga skälinte göra det när frågan nu är föremål för prövning i besvärsinstanserna. Ang. reklamskatten på informationsmaterial från ideellaorganisationer i (fp): Jag menar självfallet inte att man kan krävadet som finansmmistern själv nämnde, dvs, att han lägger sig i det aktuellaärende som myndighet nu har att pröva. Men det hade naturligtvis varitangeläget att få veta vilken syn landets finansminister har på den meraprincipiella delen av frågan. Är det rimligt att man låter en skattebestämmelse,som näppeligen varit avsedd att drabba organisationerna på detta sätt, få dennaeffekt? Skulle det bli ett negativt utslag för den aktuella organisationen, ärdet då inte rimhgt att vi säger att vi borde ompröva ifrågavarande bestämmelsei reklamskatteförordningen? Det gäller en pålaga som slår hårt mot de ideellafolkrörelserna och som borde vara ett skäl att ompröva reklamskattefrågan överhuvud taget. Jag tänker inte bredda debatten på denna punkt, men det är ingettvivel om att denna pålaga är så besvärande för ungdomsorganisationer och andraideellt arbetande folkrörelser att det finns anledning att förvänta sig ettsvar från regeringen om hur den ser på denna problematik. Man kan visserligen säga att ungdomsorganisationerna fårstatsmedel för att klara både sin egen verksamhet och eventuella skattepålagor,men det är också att betänka att reklamskatten tas ut av ungdomsorganisationersom till följd av snäva bestämmelser inte erhåller statsbidrag. Jag tänker påde s, k, tröskelbidragen som utgår till organisationer som inte har fått platsunder den aktuella bidragskungörelsen. Vi har många organisationer som drabbas. Jag kan hänvisa till att inom ett nykterhetsförbund harman betalat just i reklamskatt påseriös information om trafiknykterhet. Trots att detta material medtrafikinfor- Om skattefrihet för bränitved från egen skog mation harutformats i samarbete med en statlig myndighet har man ändå råkat ut för denhär mycket tunga pålagan, Överiäggningen var härmed slutad. § 3 Om skattefrihet för brännved från egen skog Herr finansministern erhöllordet för att besvara () i kammarens protokoll för den 22november intagna fråga, nr 322, och anförde: har frågat mig om jag i syfteatt lindra oljekrisens verkningar vill medverka tUl att avverkning av brännvedfrån egen skog befrias från skatt. Intäkt genom försäljning av skogsprodukter ärskattepliktig. Även värdet av skogsprodukter som den skattskyldigetillgodogjort sig för uppvärmning anses som skattepliktig intäkt. Enskattefrihet för brännved från egen skog skulle gynna skogsägare i förhållandetill andra inkomsttagare. Jag anser således inte att någon specialregel förskattebefrielse är påkallad för innehavare av egen skog. Jag ber att få tacka rinansministern för svaret. Beskattningen av förmånen att hämta brännved för husbehovfrån egen skog har länge varit en källa till missnöje och irritation, I förstahand beror det kanske inte på att vederbörande får en liten ökning avskattebeloppet den är väl i kronor räknat inte särskilt stor utan det ärsnarare så, att den enskilde som drabbas känner sig småaktigt behandlad. Jag tror att det rinns väldigt många människor i den härsituationen som har en praktisk syn pä saken och tycker att det ligger någotpositivt även för vårt land i att man använder inhemskt bränsle i stället förimporterat. Men när de känner sig småaktigt behandlade har det naturligtvisbidragit till att de gått över till olja och struntat i handelsbalansen, har vi verkligen anledning att beklaga det. Det hadeju i dagens oljekrissituation varit ganska bra, om några tiotal eller hundrataltusen bostadslägenheter hade uppvärmts med ved i stället för med importeradolja. Man borde kanske ha anledning att räkna med att det ligger i allasintresse och gynnar alla, om man utnyttjar en sådan möjlighet att minskaförbrukningen av importerat bränsle. Men så vill inte finansministern se det. Han vill inte gåmed på någon skattebefrielse i det här fallet, därför att det, som han säger,"skulle gynna skogsägare i förhållande till andra inkomsttagare". Jagkan inte ansluta mig till ett så begränsat synsätt, herr rinansminister. Jagmenar i stället att skattebefrielse skulle stimulera till användning avbrännved i stället för olja och därigenom gynna hela detta lands befolkning.Därför beklagar jag finansministerns fiskaliska syn på den här frågan. Jag vetatt vi haft debatt om den här i kammaren, och jag är övertygad om att vifår flera sådana debatter men vi kommer att få dem i ett annatparlamentariskt läge än dagens. Jag vill erinra om att så längesom det finns möjligheter, även i ett annat parlamentariskt läge, utgår jagifrån att skall vara besjälad av tanken att finansministern ochskattemyndigheterna bör mäta med samma sked när det gäller olika kategorier avmedborgare. Jag skulle bli besviken om inte så skulle vara fallet, även om jagär beredd på en reservation från , betalar en jordbrukare skatt för det han tar ut ur sinegendom det må vara mjölk, fläsk, ägg, grönsaker eller potatis. Det sker enschablonmässig värdering, och så läggs en schablonmässig beskattning ovanpå.Jag finner det högst förunderligt att man skulle rycka ut en produkt och göragällande att den skulle behandlas på ett annat sätt. I det här fallet föreslårherr att man skulle ta ut brännveden. är det faktiskt fåsom eldar med brännved. Oljan är ett bekvämt och förnämUgt uppvärmningsmedel,och jag är alldeles övertygad om att också de flesta jordbrukare har gått övertill oljeeldning. Då kan man fråga sig: Betyder det att vi får förstörelseav en naturtillgång genom att brännveden inte längre kommer till nytta? ivärlden, innan det fanns olja och andra bekväma bränslen, högg man kastved ocheldade med björkved, barrved och biandved. Men är ju situationen annorlunda.Vi har möjligheter att ta hand om den råvaran i den andraskogsmanufaktureringen i massaindustrin, i sliperierna, som sönderdelar vedenför vidare produktion av papper. Då får vi ett större värde i veden. Jag skulle kunna försäkra om att man intespiller bort några naturtillgångar om man avstår från att elda upp veden ispisen och kakelugnen. Vi kan tyvärr komma i den situationen att vi måstefundera i banor, men då är det ett annat motiv som ligger bakom,nämligen det enkla motivet att vi inte har någonting att elda med och att vi juinte kan sitta och frysa alltför hårt i våra bostäder. Till det senast anförda vill jag säga att omfinansministern gav sig ut i våra skogar där avverkningar skett efter modernametoder , så skulle finansministern få se att där ligger oändligt mycketvirke kvar som det inte lönar sig att ta hand om till industrin och som skullevara utmärkt väl användbart som brännved. Det är klart att olja är ett bekvämt och förnämligtbränsle, men en förutsättning för att man skall kunna utnyttja detta bekvämaoch förnämliga bränsle är att man har olja. har vi ont om olja. Ved är intebekvämt, och ved är jobbigt att ta vara på och dyrbart att forsla hem. Därförär inkomsten av den egna brännveden mycket diskutabel, om den över huvud tagetfinns. Det gör det så mycket mer orimligt att beskatta den s. k. förmånen. Annars är jag naturligtvis helt överens med omatt vi skall mäta med samma sked. Men i det här fallet, , är skedenså Om skattefrihet för brännved från egen skog liten enliten, liten mockasked att det man kan ta med den skeden är helt oväsentligti fråga om att bringa rättvisa mellan olika kategorier människor. Överläggningen var härmed slutad. Herr finansministern erhöllordet för att besvara () i kammarens protokoll för den 22 novemberintagna fråga, nr 331, och anförde: har frågar mig om en rådgivandegrupp med pariamentarisk förankring kommer att knytas till arbetet på 1975 årsfolk- och bostadsräkning. Förslag om genomförande av en ny folk- och bostadsräkninghar givits in av . Inom pågår förnärvarande beredning av frågor rörande omfattningen av och formerna för eneventuell folk- och bostadsräkning 1975. I avvaktan på resultatet härav är jaginte beredd att uttala mig i den av väckta frågan. Jag ber att få tacka herr finansministern försvaret på frågan. Svaret var bättre än jag hade väntat, för det var åtminstoneinte ett klart avslag. Jag kan alltså fortfarande hoppas på ett bättre svarnästa gång. Jag behöver ju inte påminna herr finansministern ellerkammaren om att det var ganska svårt att få svenska folket att fylla iblanketterna för folk- och bostadsräkningen 1970 och att det blev mycket dyrareän man hade beräknat. Av den anledningen, om inte av någon annan, måste detanses viktigt att medborgarna kan känna ett fullständigt förtroende förden nya folk- och bostadsräkningen, så att de har någon annan motivation änlänsstyrelsens viten att svara fullständigt och korrekt. I anser vi fortfarande att det bästa sättetatt grunda detta förtroende är att en parlamentarisk nämnd får vara med om attbestämma hur folk- och bostadsräkningen skall utformas. Det är ju väldigt braatt frågar de s. k, konsumenterna vad de vill veta omoss, men det är minst hka nödvändigt att leverantörerna, dvs, vi alla, ocksåfår säga sitt ord. Jag skall bara nämna ett par punkter där svenska folket kanvilja yttra sig, Utformningen avblanketterna måste ske med hänsyn till dem som skall fylla i dem och inte baramed hänsyn till dem som skall bearbeta dem. Det måste görasotvetydigt klart vilka uppgifter man är lagligt skyldig att lämna in, ochvarför. Om det är vissauppgifter som det inte är lika nödvändigt att lämna som andra uppgifter, såmåste detta göras klart. Upplysningen omfolk- och bostadsräkningens innehåll och ända- mål måsteutformas så att den verkligen når alla. Man kan t. ex. inte utgå från att allasvenskar har laglig skyldighet att se på TV , så att de måste vetavad som har meddelats där. Folk måste fåklara och detaljerade besked om hur sekretessen kring upplysningarna bevaras,både inne i själva systemet och mot yttre våld och stöld. Här råder storovisshet och okunnighet men också en högst berättigad osäkerhet, eftersom detfysiska stöldskyddet är ett ganska försummat kapitel i en hel del institutioner. Det måsteslutligen göras alldeles klart varför och i vilka speciella fall personnumrenkommer att följa de inlämnade uppgifterna och hur man i så fall försäkrar sigmot missbruk av dem. Jag har fullt klart för mig att i dessa frågor sitterstatistiska centralbyråns personal inne med fackkunskaperna och vi riksdagsmänrepresenterar lekmännen. Men det är lekmän, utan minsta datakunskap, som skallfylla i blanketterna på ett sådant sätt att de blir till någon nytta förmyndigheterna. Därför är det lekmännens frågor som måste få komma fram och blibesvarade och lekmännens krav på hur upplysningen skall se ut som måstebeaktas. Om bättre information rörande tiden för avlämnande avsjälvdeklaration överläggningen var härmed slutad, § 5 Om bättre information rörande tiden för avlämnande avsjälvdeklaration Herr finansministern erhöllordet för att besvara () i kammarens protokoll för den 23november intagna fråga, nr 333, och anförde; har frågat mig om jag bemärktatt de lokala skattemyndigheterna påfört försenmgsavgift för många mindreföretagare, som avgivit självdeklaration först före , och om jagvill medverka tUl en bättre information angående tiden för avlämnande avsjälvdeklaration för dessa grupper. Frågan torde avse sådana företagare som inte varitbokföringsskyldiga men som redovisat sin inkomst bokföringsmässigt och medvinst- och förlustkonto. För dessa gäller den vanliga deklarationstidpunkten,den, . Företagare, som är bokföringsskyldiga och vilkas räkenskapsåravslutas senare än året före taxeringsåret, har däremot enförlängd deklarationstid till , ombesörjer utandirektiv från min sida att information om dessa regler kommer de skattskyldigatill del. Jag har emellertid uppmärksammatden här berörda frågan, och den är under övervägande i . HerrANDREASSON (c); Jag ber att få tackafinansministern för svaret på min fråga. Bakgrunden till frågan är att det åtminstone i mina bygdertidigare varit praxis att rörelseidkare, i varje fall sådana med ordnad bokföring, Om befrielse för idro ttsföreningar från skattepålagor kunnatvänta med att inlämna sina deklarationer till . Att man lämnat sindeklaration senast den dagen har inte medfört några påföljder, och anmaning attlämna självdeklaration har inte utsänts. Så kom förseningsavgiften in i bilden, och de lokalaskattemyndigheterna har påfört många företagare förseningsavgift eller utsäntmeddelande om att man ifrågasätter om inte sådan avgift bör påförasvederbörande. Därvid anges som skäl att bokföringsskyldighet inte synesföreligga. Man stöder sig på den bestämmelse i 2 § bokföringslagen som stadgaratt "om rörelse---- vanligen drives utan biträde av flera än make ochbarn samt två andra personer" föreligger intebokföringsskyldighet. Detta har förorsakat stor osäkerhet bland företagarna.Många mindre företagare, som alltid inlämnat sin deklaration senast den 31mars, vet faktiskt inte om de är bokföringsskyldiga eller ej och vet därmedinte heller deklaration skall avges. Jag är tacksam för finansministerns besked attriksskatteverket kommer att ge information, och jag är också tacksam för attfinansministern uppmärksammat frågan och har saken under övervägande idepartementet. Överläggningenvar härmed slutad. § 6 Om befrielse för idrottsföreningar från skattepålagor Herr finansministern erhöUordet för att besvara () i kammarens protokoll för den 29november intagna fråga, nr 352, och anförde: har frågat mig om jag tänkerbefria idrottsföreningarna från de skattepålagor, som drabbat verksamheten ochstarkt försämrat deras ekonomi. Vid inkomstbeskattningen av idrottsföreningarna gällerregler som är tämligen generösa. Någon inkomstbeskattning av betydelse ärdärför sällan aktuell, I de fall föreningarna har anställd personal är denaturligtvis skyldiga att betala arbetsgivaravgift i vanlig ordning. Idrottsföreningarna får betala mervärdeskatt vid inköp avskattepliktiga varor och tjänster. Någon inskränkning i denna beskattningutöver den skattefrihet som redan gäller för idrottssammanslutningarnas tidningaroch tidskrifter övervägs inte. Ej heller övervägs några särbestämmelser ifråga om andra indirekta skatter som kan belasta idrottsföreningarnasverksamhet eller i den spelskatt om på omsättningen som iår infördes på bingospel i stället för tidigare stämpel-ochlotterivinstbcskattning av sådant spel. Denna ståndpunkt överensstämmer medden intog i samband med antagandet av spelskatteförordningen. Jag vill slutligen erinra om att idrottsföreningarnasinkomstbeskattning för näi-varande övervägs inom föreningsskatteutredningen.Denna väntas redovisa resultatet av sitt arbete , Idrotten är en av våra allra största ochmäktigaste folkrörelser, och den måste på alla sätt stimuleras av samhället,inte minst ekonomiskt. Jag ber att få tacka för det svar som finansministern härhar lämnat, även om jag hade hoppats att det skulle innehålla någonting somkunde inge hopp för framtiden. Jag har ställt min fråga till finansministerndärför att jag har fått en mängd brev från landetsidrottsfolk och idrottsföreningar som har fått det svårt med sin ekonomi.Föreningarna har därför stora svårigheter med att hålla verksamheten i gång isamma utsträckning som tidigare, 1 ett par fall som relaterats för mig i dessabrev har man t, o, m, fått lägga ned arbetet, och det går tyvärr ut överungdomsverksamheten, I de två fallen gällde det ett par ungdomsavdelningar medett 40-tal pojkar och flickor i varje som fått lägga ned verksamheten. Det ärverkligen mycket beklagligt när sådant händer. Enligt vad vi nu kan överblicka är det som har slagitstarkast på idrottsföreningarnas ekonomi konsekvenserna av det beslut som riksdagentog om den 5-procentiga skatten på bingospel. Många idrottsföreningar måsteför att klara sin ekonomi förstärka finanserna med bingospel. Jag har i någontidning sett att finansministern sagt jag vet dock inte om han där är rättciterad att den 5-procentiga skatten inte skulle innebära någon förändringjämfört med tidigare, då vinsterna beskattades, men där har det blivit en storskillnad. Vi kan nu överblicka resultaten av den 5-procentiga skatten, och denhar visat sig slå betydligt hårdare. , när vinsterna beskattades, kundeman undvika skatt genom att inte använda sig av för höga vinster. Man behövdeju inte skatta för vinster . däremot måste man lägga 5procent pä hela omsättningen, vilket gör att en förening som spelar för exempelvis400 vilket inte är ovanligt - drabbas av enextra pålaga på , dvs, 20 000 - , , som finansministern talar om islutet av svaret, kanske kan ge något för framtiden. Jag vill i varje fallhoppas på det. Om åtgärder för att minska förbrukningen av flytandebränsle inom försvaret Överläggningen var härmed slutad. §7 Om åtgärder för att minska förbrukningen av flytande bränsle inom försvaret Herr försvarsministern erhöll ordet för attbesvara i (vpk) i kammarens protokoll för den 27 novemberintagna fråga, nr 342, och anförde; i har bett mig upplysa omåtgärder har vidtagits inom krigsmaktens verksamhetsområde i syfte att minskaförbrukningen av flytande bränsle motsvarande vad som vidtagits respektiveplaneras inom det civila. Med anledning av Kungl, Maj:ts cirkulär nr 1973 till Nr 147 statsmyndigheterna ombesparingsåtgärder vid förbrukning av energi har Torsdaeen den överbefälhavaren i samråd med överstyrelsen för ekonomiskt försvar 6 december1973 utfärdat tillämpningsföreskrifterför krigsmakten, 1 föreskrifterna anvisas ---- ;------------ - olika åtgärder i energibesparande syfte inomuppvärmnings-, belysnings- Vidare skall inom varje myndigliet utses