prot · FW0957 · 1973-12-31 00:00:00 — Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 4 av . Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: § 13Riktlinjer för en inre miljöpolitik Föredrogs socialutskottetsbetänkande nr 3 i anledning av motion om riktlmjer för en inre miljöpoUtik. I detta betänkande behandladesmotionen 1973:1172 av m. fl. (c) vari hemställts att hosKungl. Maj:t skulle anhålla om skyndsamt tillsättande av en parlamentariskutredning med uppdrag att utarbeta riktlinjer för inre miljöpoUtik i syfte attbemästra samhällsproblem, som föranledde skadlig stress och psykisk otrygghet. Utskottet hemställde att skulle avslå motionen1973:1172. Reservation hade avgivits av herrarLarsson i Öskevik (c). Hylländer (fp). (), i (c)och () som ansett alt utskottet bort hemställa, att med bifaU till motionen 1973:1172 hos Kungl.Maj:t skuUe anhålla om skyndsamt tiUsällande av en parlamentarisk utredning meduppdrag att utarbeta riktlmjer för inre miljöpoUtik i syfte all bemästrasamhällsproblem, som föranledde skadlig stress och psykisk otrygghet. i (c): Vi har i vårt land de senaste decenniernakunnat glädja oss åt en starkt ökad levnadsstandard. Medelinkomsterna harstigit, bostadsstandarden har radikalt förbättrats och fritidsaktiviteter harskapats i en omfattning som man inle kunde tärUca sig . Det ärstarka sociala ambitioner som ligger bakom denna utveckling. kan vi emellertid konstalera atl behovet avsocialvård och sjukvård också ökat mycket starkt. Till en del beror givetvisdetta ökade socialvårdsbehov på en naturlig standardhöjning även på dettaområde. Men långt ifrån all ökning har denna indexmässiga förklaring. Vi nödgas konstatera att alkoholmissbruk, narkomani ochbrottslighet förekommer i stor omfattning. Situationen för stora grupper avsocialvårdens klienter har inte blivit bättre trots betydande insatser avIradilioneUa åtgärder. Och det kanske värsta av allt: missbruk bland ungdomenökar trots att den förebyggande ungdomsvården byggts ut. Vad är då anledningentill denna negativa utveckling? 1 debatten framskymtar ibland att social misär beror påbakomliggande orsaker över vUka individen inle råder. Jag vill inle gå sålångt. Man bör nog från mänsklighetens synpunkt inte frånkänna individen allmöjlighet alt påverka sin egen situation, atl bruka sitt personliga ansvar. Men klart synes vara att bakgrundsorsaker med varierandestyrka kan påverka individens förmåga att klara av en given situation. Klararhan den inle blir följden social svUcl som kan leda till social misär, mentaleller somatisk sjukdom. Sambandet mellan stress, psykisk otrygghet ochkroppsliga sjukdomssymptom är ju helt klarlagt. Del som till stor del har varit grunden förstandardhöjningen i vårt samhälle, etl mera intensivt avancerat ochkomplicerat arbetsliv, har RiktUnjer för en inre miljöpoUtik Riktlinjer för en inre miljöpolitik ocksåinneburit ökade svårigheter all uppnå den psykiska tryggheten. Möjligt är atl vi behöver ändrad bomUjö och IrafikmUjösamt en revidering av det sociala värdemönstret, för att nu anföra någraexempel, som kompensation för ett intensivare arbetsliv. Ulskotlsmajorileten har påpekat atl utredningar pågårbeträffande områden som har betydelse för den mänskliga miljön. Vi reservanterförnekar inle värdet av dessa utredningar. Tvärtom, de är vikliga och börfullföljas. Här är dock fråga om en utredningsverksamhet som är inriktad påvissa delområden. Dessa utredningar resulterar inte i någon övergripandemUjöpolitisk målsättning, även om resultaten är värdefulla som material iarbetet på en sådan. På det sociala arbetsfältet har vi gradvis kommU lUIinsUcl om att helhetssynen skall tillämpas vid bearbetning av sociala symptomhos individer. Man bearbetar inle bara den direkta orsaken tUl social misär,man söker också sanera klientens omgivningsmiljö. Utifrån denna arbelsmelodUcborde det vara lika naturligt att vi tillämpade helhetssynen beträffandeförebyggande sociala åtgärder. Vi måste söka oss fram till en reellgrund att slå på då vi skall så långt möjligt eliminera bakomliggande orsakerlUI skadlig stress och psykisk otrygghet. Jag ber alt få yrka bifall till denreservation som är fogad vid socialutskottets belänkande nr 3. HerrHYLTÄNDER(fp): "Del är etl allmänt känt faktum altnervösa åkommor, slressreaktioner av skUda slag, hjärtattacker som följd avöveransträngning och många andra psykiska och psykosomatiska rubbningarförekommer i myckel stor utsträckning i vårt land. Man räknar med att mellan 5 och 10------ avvår befolkning lider av så svåra psykiska störningar, alt de därav allvarligt handUcappas . innebärdels personliga lidanden, dels en större eller mindre begränsning av depsykiskt stördas arbetsinsats med allvarliga såväl personliga somsamhällsekonomiska konsekvenser som följd. Behovet av flera öppnarådgivningsbyråer med möjlighet till samtalsterapi vid personliga svårigheterav olika slag likaväl som behovet av en betydande ökning av möjligheterna lUlmiljö-, samtals- och sysselsättningsterapi vid mentalsjukhus och psykiatriskakliniker har också ofta framhållits." Så började en fyrparlimolion till riksdag medJoel som första namn. Motionärerna framhöll bl. a. att den psykiskahälsovården i förebyggande syfte bör ges större resurser. De föreslog alt ettstatens hälsovård skulle upprättas. De framhöll att ettsådant institut är lika vUcligl som . för psykisk hälsovård borde emellertid föregås av enutredning. Dessa frågeställningar återkommer i flera riksdagsmotionerunder 1960-talels senare hälft med som motor. I enpartimotion från till riksdag framhöll vi alt den psykiskaohälsan kräver uppmärksamhet och solidariska uppoffringar i lika hög grad somden somatiska sjukligheten. De "psykiska vårdområdena släpar emellertidständigt efter i utvecklingen. I en skrift. psykiskhälsa, som utarbetades av en arbetsgrupp inom 1968 framhölls all enkoncentrerad insats för all bryta stagnationen inom dessa vårdkrisens kärnområdenhör lUl 1970-lalets centrala samhällsuppgifter: "Resultat kan bara nåsgenom den samverkande kraften av en lång rad åtgärder, varav många liggandeutanför den egentliga vårdpolitiken: all uppspåra och eliminera psykiskamUjöhot är en del av hälsovården, lUcaväl som giflbekämpning i naturen. De somarbetar med psykiskt störda människor måste ges känslan atl deras verksamhet ärmeningsfull och effektiv, att den ingår i en bred samhällsinsats med realistiskmålsättning och adekvata resurser och alt samhället är berett alt dra nytta avderas insikter i den psykiska missanpassningens sociala orsaksmönster." I motionen konstateras också atl en sådan samhällssatsningberör även våra värderingar. Konsumtion och produktion måste vara människanstjänare, inle hennes herre. Personlighelsulvecklingen är en huvudsak.Samhällets uppgift är inte bara all hjälpa till med att la vara på dem somhamnat vid sidan av vägen. Samhället har all i möjligaste mån stärkamöjligheterna lUl en personlighelsuppbyggande miljö. beslutade med anledning avfolkparlimolionen atl begära en förutsättningslös utredning av frågorna rörandeden psykiska hälsovården. fick uppdraget och har somförsta resultat av sill utredningsarbete publicerat en kartläggning av dendebatt som förts på området. Psykisk hälsa och mänsklig mUjö. Rapportensförfattare, Hans Lohmann, vidgar frågeställningen ytterligare och refererarbl. a. den debatt som förevarit om samhällets övergripande mål och medel.Lohmann pekar på betydelsen av en god uppväxlmUjö för barnen, god arbetsmUjö,god bostadsmUjö och större värdering av emotionella livskvaliteter över huvudlaget samt föreslår framtidsforskning i syfte alt samhällsutvecklingen skallstyras bättre. Det finns således ett visst intresse för dessa frågor. Menmånga undrar nog fortfarande om del i dagens värld verkligen kan finnas fog föratt syssla med "själen" och känner sig kanske frestade att avfärdahela frågeställningen som oklar, onödig eller orationell. Det är inle alldeles ovanligt all den kvalificeradevetenskapliga debatten kräver att man avför frågeställningar och begrepp vilkamed gängse vetenskaplig metodik inte låter sig angripas och hanteras. Sätterman delta krav främst bland alla krav på vetenskapen tvingar man den allutelämna många av de spörsmål som har central betydelse i en människasvardagstillvaro. Åtskilliga belägg finns som talar för atl dagens läkareallt oftare möter patienter som söker hjälp av orsaker som inte uteslutandeeller ens huvudsakhgen ligger inom del område som enligt traditionen är medicinensarbetsfält, nämligen funktionsrubbningar inom kroppsmaskinen. I stället ärdessa människors besvär ett resultat av oupplösligt sammanvävda inflytanden avkroppsligt, själsligt och socialt slag. Problemet hos individen måste emellertid komma tUl ullryckpå något sätt. I vår moderna kultur anvisas för allehanda livsproblem denmedicinska vägen; av hävd är läkaren besvärsinslansen. En följd av detta är bl.a. atl livsproblemen inte så sällan uttrycks i sjukdomstermer. Riktlinjer för en inre miljöpoUtik Riktlinjer för en inre miljöpoUtik stigandeutsträckning står läkarna därför inför etl allt större ingemanslandmellan friskt och sjukt, mellan kroppsliga och själsliga besvär. Man riskerar att förankra problem och brister uteslutandehos den enskilda individen och gör sig blind för vad mångas uppgivenhet kan ha attsäga om del liv som de och vi alla - tvingas leva. Välbefinnandet är en term som direkt har all göra medindividens inre verklighet, hans upplevelse av den miljö han lever i och dekrafter i mUjön som påverkar hans inre. Del adekvata synsättet är självfallet det humanekologiska,det som alltid ser individ och mUjö i samspel, och den inre verklighetenoupplösligt förknippad med den yttre. Allt hänger samman med allt. Den ekonomiska politiken, med stark tonvikt på rörlighetoch konkurrensfrämjande åtgärder, har från lUlväxtsynpunkl haft klart gynnsammaeffekter. Dessa negativa sidor har väl först blivit påtagliga;särskUl oroande är atl de snabba förändringarna för vissa grupper lett tillvaraktiga förändringar av arbets- och försörjningsmöjligheter. Alltför mångahar tvingats till sysslolöshet, undersysselsätlning eller förtidspensionering.Själva urbaniseringsprocessen har skapat nya typer av välfärdsproblem i känslanav övergivenhet och ödslighet i nya förortsmUjöer, trots trängsel och storansamling av människor, i upplevelsen av mUjö- och stressfenomen av delvis nykaraktär. Tillvaron ställer allt hårdare krav på människan. Honskall fungera perfekt som den kuggen i ett högeffektivt maskineri. Känsloroch initiativ måste därför kontrolleras så myckel som möjligt - och hotar allkomma i kläm. Människan riskerar att bli till en alltmera vingklippl varelsesom mist aptiten på livet och bara fungerar. Hon flyr på olika sätt, även in isjukdom. Adekvat verklighetsuppfattning, självständighet i tankeoch handling samt förmåga och vUja all gripa sig an med uppkommande problemanses som betecknande för existerande psykisk hälsa. De problem vi står införställer sådana inre resurser på stora prov. Vi måste ge svar på frågan vart vivill komma. Vi måste ta hänsyn till vad vi kan göra, dvs. till hur mycketförändring naturen och människan tål. Slutligen måste vi snabbi få vela vad vifår och vad vi absolut inle får göra, dvs. med vilka medel en mänsklig miljöskall skapas. Naturens lagar, eller, om man så vill, verklighetens diktat kaninle väljas eller förkastas efter behag. Man följer dem eller man överträderdem, men har i del senare fallet atl betala ett pris. För den som vill bevaraetl mänskligt samhälle och ett liv i samklang rned naturens lagar står detklart all del ekonomiska imperativet måste ersättas av omvårdnad ochhänsynslagande i ekologisk anda. Den utveckling som bärs upp av allas våra dagliga insatserhar onekligen mycket atl ge. Så länge den betraktas som obönhörlig och ödesbestämd,så länge som framliden inle väljs av medborgarna - inle kan väljas därför altinga alternativ uppställs att välja emellan - så länge måste del förblitveksamt om utvecklingen även kommer alt ge bättre psykisk hälsa och enmänsklig miljö. På åtskilliga mUjöområden pågår utredningsarbete. Dessautredningar har angelägna uppdrag, som skyndsam! målsättningför utformningen av den inre mUjön och för en förebyggande psykisk hälsovårdmåste emellertid beröra våra värderingar. Etl sådant övergripandeutredningsarbete bör göras av en parlamentariskt sammansatt komrnUlé. Del börankomma på en sådan kommitté att följa arbetet inom olika delulredningar sompågår och på grundval härav och på eget utredningsarbete utarbeta riktlinjerför hur de samhällsproblem som föranleder skadlig stress, psykisk ohälsa ochotrygghet skall bemästras och hur man skall få en positiv utveckling mot ett påalla områden mänskligare samhälle. Jag yrkar bifall lUI den reservation som ärfogad till detta belänkande. Riktlinjer för en inre miljöpoUtik HerrKARLSSON i (s): Jag yrkar bifall till ulskotlels förslag. Med detta anförande, i vUket herrJansson (s) instämde, var överläggningen slutad. Propositioner gavs på bifall tilldels utskottets hemställan, dels reservationen av i Östervik m.fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad.Sedan i begärt votering upplästes och godkändesföljande voteringsproposilion: Den som vill alt kammaren bifaller socialutskottels hemställan i betänkandetnr 3 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen av i Öskevik m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr i begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparal. Denna omröstning gav följande resultat: § 14 Föredrogs socialutskottets betänkande nr 6 ianledning av propositionen 1973:16 med förslag till samordning av civil ochmilitär läkemedelsförsörjning m. m. Utskottets hemställan bifölls. På förslag av herr talmannen beslötkammaren uppskjuta behandlingen av återstående på dagens föredragningslistaupptagna ärenden till ett senare sammanträde. Nr 57 § 15 Kammaren åtskildes kl. 1.19. 29 mars1973 In fidem