prot · FW0967 · 1973-12-31 00:00:00 — Med hänsyn till att yrkandet i punkten 3 imotionen 1025 förutsätter lagtext och därför inte kan las upp tUlavgörande ber jag, herr talman, all få begränsa mitt bifallsyrkande alt gällapunkterna 1 och 2 i motionen 1025. ifrågasätter atl den föreslagna utredningenkan tUlsättas eftersom dess arbete blir beroende av vilket skattesystem somskaU tUlämpas. Om jag tolkar rätt innebär detta att han lugnt villinvänta utredningsarbete i sittande skalleutredningar innan han ärberedd att ta itu med frågan om skattefusk och skatteflykt. Vpk däremot anseratl denna fråga måste få företräde, och där går tydligen våra åsikter isär. Vadvi diskuterar är ju del skattesystem vi har och inte ett eventuelltframtida skallesystem. Jag anser också atl det är fel att i en seriös debatt omåtgärder mot skatteflykt föra in frågan om arbetsbyten mellan enskilda personer jag förmodar atl det var detta åsyftade. Det kan väl ändå intevara detta som är den stora huvudvärken när det gäller skatteflykten, utan delmåste vara att man bildar särskilda bolag eller på annat sätt försöker utnyttjaskattereglerna och framför aUt atl internationella storbolag undanhåUerinkomster av verksamhet i vårt land från beskattning. Jag anser fortfarandeatt det är förolämpande mot vanliga löntagare all de blir omnämnda i etlbetänkande angående skallebroll. Den absolut övervägande delen av löntagarnahar ju enbart sin inkomst av tjänst, från vUken skatt dras tUl fullo. Det krävsen betydande bevisning för all man den 11 aprU 1973 skall fåavdrag godkända. Slutligen etl ord i frågan om den internationeUaskatteflykten. Del är naturligtvis bra att man på socialdemokratiskt håll den Imaj bär paroller om att stoppa de utländska storbolagens skatteflykt. Men detvore bättre om man även vUle vara med om åtgärder i samma syfte. () kort genmäle: Får jag erinra om att dethar gått åtskUhga tiotal år sedan finansminister talade om skattefuskoch; nämnde siffran 4 mUjarder kronor, så nog har det talats om skallefusk frånregeringshåll tUlbaka. Fra Nettelbrandt finner det underligt att det inte stårnågonting om skattefusk i direktiven. Jag har varit med i mångaskatteutredningar, och alla dessa har börjat sin verksamhet med att diskuteramöjligheterna att komma åt skattebedrägeri, för då skuUe man kunna hämta instora pengar till siat och kommun. Jag förmodar att detta varit en så naturligsak att finansministern inte har funnit del nödvändigt alt skriva in det idirektiven. Vi skall utforma ett skattesystem, som skapar ökad jämlikhet ochsolidaritet meUan människorna, men som också naturligtvis är vattentätt sålångt som möjligt när det gäUer skatteflykt och skattebedrägeri. Del är välalldeles uppenbart. i frågar: SkaU vi invänta fleraårs utredningar, innan vi vidtar några åtgärder mot skatteflykt? Men, herrBerndtson, jag räknade upp en hel rad åtgärder. Nästan beslutarriksdagen några åtgärder för atl stoppa sådana luckor i skattelagstiftningensom möjliggör skatteflykt. kommer förelagsskatleberedningen med ettbetänkande om fämansbolagen. Åtgärder plockas fram där så är möjligt. Men inom1972 års utredning kan vi inte plocka ul någol bestämt, eftersom vi skaUförsöka ändra skattesystemet. Då måste vi först ha klart för oss hur vi skalländra det. Ingen särskild utredning kan plocka på det viset. Del var vad jagsade. Jag har inte talat om alt det skulle gäUa arbetarna, utandel var som kritiserade atl det står "allakategorier". Vi måste ha rätt att skriva alt del gäller alla kategorier. Fra andrevice talmannen () kort genmäle: Del har gått åtskilliga år, säger herrBrandt, sedan Wigforss talade om skattefusk. Det talet har alltså förts sedanlång tid tUlbaka. Vad har resultatet blivit? Vi är i d.ag överens om - del verkar nu som om bort det att en aUlför omfattande skatteflykt förekommer, vilket vigemensamt försöker komma lUl rätta med. Del är alltså inte bra. Vi är väl ocksåöverens om, utgår jag från, alt regeringen måste vara ansvarig för självauppföljningen av de bestämmelser vi fattar beslut om i detta hus. framhåller atl han har suttit med i en massautredningar, som hela liden, oavsett om det funnits med något därom idirektiven eller ej, har tagit upp dessa frågor såsom självklara saker. Men delhar inle heller blivit bra. Vi har ju regler som fungerar otUlfredsställande,vUket också är någonting som vi i gemensamt intresse arbetar för att komma tiU rätta med.Del skall man väl inte glömma bort och i upphetsningens tecken diskutera som omallting vore väl beställt, vUket det ju inte är. sade atl det är en så naturlig sak att dessafrågor skaU behandlas att finansministern inte har funnit det nödvändigt att tamed dem i direktiven. Men var snäU, , och läs direktiven både tiU1972 års skalteutredning och tiU andra skalteutredningar och tänk efler, ominte de frågor som där mycket ingående och detaherat beskrivs och som vi skallsyssla med är just naturliga saker, som inte en enda skiUle behöva finnas med.Det kan inte vara motiveringen. När nu är så överens med mig om det har hanvisat genom sin vUja atl i utredningen ta upp de olika frågorna på min begäran alt dessa frågor verkligen skall behandlas mera aktivt än hittUls, viU jagfråga: Är det en prestigesak eUer varför går det inte att utfärdatUIäggsdirektiv när det gäUer ett viktigt område, som inte blivit belyst ochbeträffande vUket ingen besläUning har gjorts i utredningsdirektiven? HerrBERNDTSON i (vpk) kort genmäle: Herr talman! Jag måste fråga mig: Räckerde av åberopade åtgärderna mot skatteflykt och skattefusk? Jag viUbesvara den frågan med nej. har själv kopplat Uiop frågan medvilket skattesystem vi skall ha och anfört att en speciell utredning inteskulle kunna åstadkomma något resultat. Därför har jag dragit slutsatsen atlman kommer att avvakta och icke vidta några nya åtgärder för att komma tUlrätta med skattefusk och skatteflykt. Atl skalteutredning ändå avseralt behandla frågan om åtgärder mot skatteflykt och skallefusk är ju inte tackvare utredningsdirektiven utan snarare trots dessa. Det finns enskUda ledamötersom anser att skatteutredningen bör ta upp problemen, men en snabbutredning meduppdrag alt föreslå åtgärder mot skatteflykt och skallefusk skulle såvitt jagförstår på intet sätt stå i motsättning till de pågående skatteutredningarna.Denna fråga är så viktig att vi menar alt den bör ges förtur. HerrBRANDT (s) kort genmäle: Jag viU fråga : När och hurofta har exempelvis föreslagit åtgärder eUer framfört synpunkternär vi har diskuterat skatter? Har inte alla ledamöter den känslan att vi frånsocialdemokratiskt håU har fåll försvara de skatter som skall läcka de utgiftersom beslutas? Det har fått ske i skatteutskottet och i beviUningsutskoltet. Manhar beskyllt socialdemokratin för att vara skurken i dramat, för att vilja haett högt skattetryck osv. Skulle det nu plötsligt vara så att socialdemokratin,som också har regeringsställning, har börjat slå vakt om skattefuskarna? Detgår ju inte ihop. Del parti som här klandras för att vUja ha ett för högtskattetryck, måste väl vara mest intresserat av att se liU att alla betalar denskatt som de bör göra. Det är väl alldeles klart. frågar om åtgärderna räcker och svararsjälv nej. Nej, de räcker inte, det har jag också sagt. Men väl inle på mig, eller också har jag inte pedagogisk förmåga attförklara detta riktigt. Jag talade om alla åtgärder som har vidtagits och omdet arbete 11 protokoU 1973. den 11 aprU 1973 som nupågår exempelvis inom olika kommittéer. Propositioner är under utarbetande, ochdessutom kommer två stora utredningar alt syssla med dessa frågor. Herr tredje vice talmannen anmäldeatl fru andre vice talmannen och i LinköpinganhåUit alt tUl protokoUet få antecknat alt de inte ägde rätt till ytterligarerepliker. Debatten torde väl vid detta tUlfälle varaavslutad, men jag vill ändå säga att alla skattebetalare har rätt att krävarättssäkerhet i fråga om beskattningen. Skatten skall ju beräknas på materielltriktiga taxerings- och faslställelsebeslut, så att skattebördan blir såUkformigt och rättvist fördelad som möjligt mellan olUca skattskyldiga. Jaganser nog att myndigheterna försöker uppnå dessa önskemål. Dessa anspråkinnebär att obehörig avvikelse inte får ske från lämnad deklarationsuppgift,och ingen får heller undandra sig sin lagstadgade skatteskyldighet. Detta kaninte heller ske med mindre än att skattemyndigheterna har en effektiv konlrollapparat. Taxerings- och skattekontrollen står därför inte imotsatsstäUning tiU kravet på rättssäkerhet i beskattningen utan är tvärtom enförutsättning för att detta krav skall kunna tUlgodoses. En viktig uppgift förkontrollverksamheten utgör laxerings- och skallerevisionen. Det har uttalats att taxeringskontrollen i allmänhet börha karaktär av ratinkontroll och inte får uppfattas som utslag avmisstänksamhet mot den som den berör. Den bör även ske planmässigt och inleenbart då besvär anförts. Jag anser för min personliga del detta vara fuUtriktigt. Det är efter dessa grunder man nu arbetar, men trots detta flnnskryphål och möjligiiet till skatteflykt och skattefusk man kan även sägaskattebedrägeri. Jag tror inte att man som reservanterna gör kan skylla dettaenbart på skattesystemet. Vi vet att det också kan bero på den enskildeindividens ohederlighet m. m. Avsikten med motionen 262, som jag lämnat, är atl täppatill möjligheterna tUl skattebedrägeri. AUa riksdagsledamöter torde varaöverens om alt försöka råda bot på den skatteflykt och det skallebedrägeri somförekommer i vårt land. Genom skatteflykt och skattebedrägeri förlorar jusamhället flera hundra mUjoner kronor. Detta har man kunnat konstalerabl. a. genom de skalterazzior, som gjorts . Genom skatterna harstaten möjlighet att förbättra samhället för medborgarna, och den somundanhåller skatteplig inkomst överför skattebördan på andra skattebetalare.Detta leder naturhgtvis tUl orättvisor och hindrar även skattesänkning. Det kanäven fördröja eller rent av förhindra genomförande av viktiga samhällsreformer. Åtgärder har även satts in frånstatsmakterna mot skattefusk, men trots detta har man inte kunnat komma tUlrätta med problemet. Därför bör ett effektivare skattekontrollsystem utarbetas.Om etl sådant skulle bli kostnadskrävande, är jag övertygad om att samhäUetskuUe få dessa kostnader läckta om. I motionen poängterar jagockså att i fråga om de s. k. fämansbolagen en mera inträngande granskning bordekomma tUl stånd. Det anses att dessa bolag erbjuder stora möjligheter till skattefuskoch legal skaltelindring. Etl antal personer med höga inkomster kan utnyttjabolagsformen för att undgå eher lindra sin skattebörda. Med detta, herr tahnan, har jag inte fördömt allafåmansbolag; endast sådana som utnyttjas för alt undandra sig skatt. Vi har iSverige drygt 100 000 aktiebolag. Större delen av dessa utgöres av bolag med eneller ett fåtal ägare. De nybUdade aktiebolagen är till övervägande delenfåmansbolag. För alt få kontroll över skatteinkomsterna hos dessa fåmansbolagoch deras ägare bör aktiebolagsformen för mindre förelag begränsas. Man börockså överväga tUlståndsprövning för denna och eventuellt andra företagsformersom jag också nämnt i min motion. Jag anser att man i första hand noggrant börgranska fåmansbolagens och ägarnas egna deklarationer gemensamt. Sedan jag skrev denna motion har del meddelats mig attdenna formella möjhghet finns men alt den är mycket svår atl tUlämpa. Vad jagsärskUt tryckt på i motionen är alt det inle borde vara tillåtet medbolagsbildningar, som enbart har tiU syfte alt mottaga bolagsägarnastjänsteinkomster. Det har från allmänheten uttryckts önskemål om att kraftåtgärdervidtas för att råda bot på skatteflykt och skattebedrägeri. Jag har i motionenhemstäUt att hos Kungl. Maj:t begär alt förelagsskatleberedningen fårsom tUIäggsdirektiv alt utforma förslag om att förbjuda bolagsbUdning varshuvuduppgift är att emottaga bolagsägares tjänsleinkomsler. Innan jag skrevmotionen fick jag uppgiften atl den möjligheten inte fanns. har detverifierats all den kanske finns. Jag är hka angelägen som reservanterna, således bådefolkpartister och centerpartister, att komma tUl rätta med skattebedrägeriernai vårt land. Skillnaden är den att jag litar på vad utskottet säger, atl deutredningar som har tUlsalls verkligen kommer att ta upp dessa viktiga frågor. I utskottet framhålls svårigheterna att komma tiU rätt medskatteflykt genom fåmansbolag. Utskottet säger vidare att en del av de förslag,som framförs i motionerna, redan har tillgodosetts eller kommer att tillgodosesgenom ny lagstiftning. Möjlighet har även skapats efter en författningsändringvid riksdag att taxera fåmansbolag och deras delägare i sammataxeringsdistrikt. Enligt en presskommuniké kommer en proposition atl läggasfram med förslag till åtgärder i syfte alt begränsaantalet fåmansbolag. Denna kommuniké har naturligtvis tUlkommit efter det alljag skrev motionen, men förslaget kommer atl innebära en höjning av del lägstaaktiekapitalet från lUl och ingripanden mot lån frånaktiebolag till aktieägare. Då jag förutsätter att frågorna i den motion jag har väcktkommer att tas upp av förelagsskatleberedningen och delvis redan ärtUlgodosedda har jag inget yrkande utan kommer att rösta på skatteutskottetsförslag. Jag vUl tUl sist, herr talman, tUlägga att jag tror atlregeringen är lyhörd för den här frågan. Del vore annars märkligt med tanke påfinansminister inställning. Man kommer säkert att göra allt som går altgöra för att råda bot på skatteflykt och skattebedrägeri i vårt land. Under detta anförande övertog herrtalmannen ledningen av kammarens förhandlingar. HerrSJÖHOLM (fp): Det är riktigt att och jag iblandhar samma mening i sådana här skattefrågor. Men när säger attkritiken mot skatteflykten är överdriven så tror jag tvärtom. Förhållandena ärnog mycket värre än vad vi inbUlar oss. Trots atl det är stora summor vi nämnernär vi talar om skattefusk och skatteflykt tror jag att dessa siffror är iunderkant. När det gäUer frågan om vUka som kan skattefuska ochskalleflykla är det säkert rikligt som sade all möjligheterna ärkolossalt olika för olika kategorier medborgare. Del bör man nog också håUa iminnet. En mening på s. 7 i utskotlsbetänkandet tycker jag ärlitet underlig. Det slår; "DärlUl kommer att även utnyttjandet av fulltlegala avdragsmöjligheter m. m. ofta mer eller mindre grandlöst kommit attinbegripas under termen skatteflykt." Skatteflykt är ju inget krimineUlulan något fiUlt legalt. Det är etl finurhgt och Ulojalt sätt att utnyttja delegala möjligheter som finns. Man kan väl säga alt skatteflykt är ett steg påvägen mot skattefusk. Skalleflykt är någonting som myndigheterna får upp ögonenför och därefter sätter man in en motåtgärd. Men då finns det fiffigaskatleexperter som hittar på nya möjligheter tUl skatteflykt, och så blir delen ständig dragkamp. Jag har, herr talman, som också sade, skriviten motion som har kommit bort. Men den skall komma fram igen, lovade herrBrandt. spelar det mindre roll atl den försvann, därför alt den givetvishade blivit avslagen, såsom är alla motioners öde här i kammaren. En tröst äratl de idéer som väcks i motionerna ibland kommer tillbaka i form avregeringsförslag. Är det en bra idé spelar det ju mindre roll hur den blirförverkligad. Jag tror för min del att det bara finns en enda medicinmot skattefusk och skatteflykt, och det är all skaffa fram ell helt nyttskallesystem. Det har nämnts olika siffror på de belopp som skattefuskasoch skalleflyklas bort. Fra Nettelbrandt sade 1 å 2 mUjarder. Jag förmodar altdel är vad som kommer bort i skatter, men de inkomster som skulle ha tagils uppi deklarationer och som inle finns med har av experter på delta områdeuppgivits lUl kanske 10 miljarder. Länsåklagaren , som ju ärskalteåklagarexpert, anser alt 10 miharder icke är i överkant. Det är jualldeles fantastiskt, och del säger väl all vi helt enkelt inte kan ha ettsådant skattesystem. Man kan inte tala om rättvisa och jämlikhet i detta land,när vi har ett skattesystem som är så horribelt orättvist. Dåsocialdemokraterna skall ut och demonstrera , kommer vi säkert att fåhöra talas om jämhkhet, men del skorrar falskt. Vi har haft ensocialdemokratisk regering , och det har inle blivit bättre. Jag troratt förhåUandena nu är sämre än någonsin när det gäller skatteflykt ochskattefusk. Jag har viss erfarenhet av hur skattesystemet fungerar ipraktiken. Vi kronofogdar skall vår pUkt likmäligl jaga småinkomsttagare påderas mödosamt hopljänade slantar, om de råkat få en kvarskatt på grund avsjukdom eller ett litet extraknäck. Då skaU det läggas införsel på deras lön,och då skall millhneterrättvisan fungera in i minsta detah och utan pardon.Samtidigt får vi bevittna hur höginkomsttagare - även sådana med betydelsefuUaförtroendeuppdrag - flyktar bort med belopp som räknas i sexsiffriga tal. Etlsådant otUlböriigt system anser jag inle all vi kan fortsätta all ha. Det ärofta den liUe inkomsttagaren som får betala för den store fifflaren. Sedan skall jag göra glad. Jag är av den bestämdameningen all man inle skall ha en förfärlig massa avdrag. Del är nämligen dessasom lämnar kryphål för dem som vUl komma ifrån skatt. Skallesystemet skall intevara en sorts medel all främja än del ena, än det andra syftet. Nej, låtskallen vara skatt och låt oss ha en enda ledstjärna: atl göra skallen sårättvis och jämhk som möjligt. Man skall alltså begränsa avdragsmöjligheterna istället för atl utöka dem. Det skall naturligtvis finnas möjlighet tUl avdragför sådant som är oundgängligen nödvändigt, t. ex. resekostnader, verktyg o.d., men del finns en förfärlig massa konstruerade avdrag. Del finns uppgifter om all avdragen förpensionsförsäkringar uppgår liU 700 mUjoner kronor. Delbeskattningsbara beloppet i landet sjunker alltså på grand härav med700 mUjoner. Dessa avdrag kan utnyttjas mest av höginkomsttagare. De som bästskulle behöva dem kan inte utnyttja dem. Del ökar orättvisorna. Jag har varit vän av indirekta skatter, dvs.skatt på utgiften i SläUel för på inkomsten. Ett sådant syslem skulle först ochfrämst motverka skallefusk och skalleflykt. Det har den ytterligare fördelenatt det främjar arbelsamhet och sparsamhet, och det lUlgodoser en liberalprincip alt den enskilda människan själv i största möjliga mån skall fåbestämma vad hon vUl använda sin inkomst lUl. Vi har en slogan, som jag tyckerär bra, atl del måste löna sig att arbeta. Men att arbeta för att täppa de hålsom skatlefuskare och skatteflyktare gör kan inle tilltala någon normalmänniska. Jag tror, herr talman, all regeringen inle har lagttUlräcklig kraft i ansträngningarna all komma åt detta otUlbörligaskattefuskande och skatleflyktande. Jag menar som sagt att del behövs bättretag och atl det nog inte finns någon reform som är mer angelägen. Det är dockskatteuttaget som reglerar människornas levnadsförhållanden i detta land. Vadde kan unna sig och vad de måste försaka avgörs av skattesystemet, och det ärnu så horribelt ojämhkl och orättvist. Jag anser all vilken regering vi änkommer alt ha , så blir en av dess viktigaste uppgifter atl skaffafram ett rättvist skattesystem. Med detta, herr talman, ber jag all få yrka bifall lUlreservationen av fra Nettelbrandt m.fl. HerrBRANDT (s) kort genmäle: Jag har inte så myckel alt anföra mot herrSjöholm. Jag betonade dock - och jag vill gärna understryka del att det ärstora summor som bortfaller. Jag ansåg atl del var onödigt atl över huvud tagetta upp en delaljdebalt om allt del som vi aUa känner lUl och har talat omtidigare, nämligen all del är miljarder som faller bort genom skatteflykt ochskallebedrägerier. Del är en självklarhet. Men jag sade också atl det är på de stora inkomsttagarna och kapitalägarna som de största 12 protokoU 1973. Ingen har kunnat räkna ut utfallet gruppvis, men jag harsagt alt del individuellt förhåller sig på detta sätt. Del erfordras emellertid också kontrollåtgärder för skall kunna lösa dessa problem. Jag vUl begagna tUlfäUet alt understrykaatt det inle räcker med alt tUlsälta nya tjänstemän utan all det ocksåerfordras alt de är skolade och verkligt kapabla alt göra en rättvis bedömningi de svåra fall del gäller. i (s): I motionen 134 har jag och några andrasocialdemokratiska ledamöter tagit upp den ökade internationeUa skatteflykten.Det är alltså en något annan fråga än den som hittUls har diskuterats i dennadebatt. I motionen framhåUer vi kort uttryckt atl det skaU vara så atl manskall betala skatt i det land där man har tjänat sina pengar. 1 varje faU måstesträvandena syfta tiU alt skapa lagregler som gör alt ingen skallemässigttjänar på en eventueU utflyttning. är del tyvärr så all den svenska skattelagstiftningenär ganska bristfäUig på denna punkt betydligt sämre än i flera andra industriländer.De dubbelbeskattningsavtal som vi slutit har knappast heller i någon störreutsträckning varit inriktade på all tillvarata svenska fiskala intressen gentemotSchweiz och andra skatteflyktsländer. Det finns flera sätt all exemplifiera delta förhållande.Jag kan ta ett exempel som visar hur reglerna slår när del gäller de privatapensionsförsäkringarna. I detta sammanhang får man inte bara göra skatlemässigaavdrag för premierna lUl obegränsade belopp, utan dessutom kan den person somiflyttar utomlands när pensionsulbetalningarna börjar komma undgå att betalaskatt på dessa utbetalningar lUl den svenska staten, som aUtså varit generösnog all en gång i liden beviha uppskov med denna skatt. Del är etl ganskaorimligt förhållande, som man måste komma till rätta med. På liknande sätt förhåller del sig i andra sammanhang. Detkan gäUa avkastning och realisationsvinster på olika förmögenhelslillgångar, antingendet nu rör sig om aktier, royalties eller något annat som skalteschweizare förmed sig ut ur landet. I motionen har vi begärt en utredning om dennainternationella skatteflykt och förslag tiU åtgärder för att bekämpa den meraeffektivt. Tyvärr har inle skalleulskotlet velat gå med oss på denna punkt.Ulskoltel pekar i stället på de problem som är förknippade med atl ändraexisterande dubbelbeskattningsavtal. Utskottet anslår i belänkandet närmast ellresignerat tonfall när del gäUer all komma tUl rätta med dessa problem. En sådan instäUning tycker vi rimmar ganska Ula med denvUja tiU rättvisa sorn man i andra sammanhang viU hävda i skallefrågorna i vårtland, där allt flera nu börjar reagera mot "skatteschweizeriet".Skatteutskottets inställning framstår inte heller särskUt fördelaktigt ijämförelse med den energiska aktivitet som förekommer på andra håll i Europa.Jag tänker då på den västtyska regermgen, som mycket aktivt nu har börjatbekämpa utflyttningen lUl skatteflyktsländer. 1Västtyskland har man nämligen helt enkelt bestämt sig för att en västtyskmedborgare, som flyttar tUl ett s. k. skatteparadis men som fortfarande harkvar ekonomisk anknytning tiU , skallemässigt skall ansesvara bosatt i i hela . Det håUer man nu på att pressa igenomi sina dubbelbeskattningsavtal med ohka skatteflyktsländer. T. o. m. Schweizhar funnit för gott alt acceptera etl sådant avtal, vUkel är alt betrakta somganska sensationeUt. Västtyskarna har alltså visat att det går att bekämpa deninternaflo-nella skatteflykten mera aktivt, och det är därför vi motionärerhade hoppats att utskottet skulle ha ställt sig bakom de krav på ökade åtgärdersom vi har fört fram i motionen. Tyvärr har man inle gjort det. I den tidigare debatten har de internationeUaskattefrågorna något berörts av andra talare. Jag fäste mig vid att herrBerndtson i var inne på de miUtinationeUa företagens beskattning ochuttryckte sig så, att kommunisterna vid flera tUlfällen harpåtalat ohebolagens bristande skattebetalning i vårt land och krävt åtgärder.Låt mig bara säga - som en liten historieskrivning för , somkanske inte var med - att det dock var en socialdemokratisk motionsom skrevs kring det här problemet och som enhäUigt tog. Omdet skall skrivas någon ärorik historia på den här punkten, är den i så fallsocialdemokratisk. SlutUgen några ord om rephk till jusl berörde aUl vad man från regeringens sida skulle ha åstadkommit närdet gäller den internationella skalleflykten.