prot · FW0963 · 1973-12-31 00:00:00 — Sedan motionen lämnats har utbUdnmgsministern tillsatt enparlamentarisk utredning - betygsulredning - som har tUl uppgift attpröva frågan om betygsättningen i grund- och gymnasieskolan. De sakkunniga harockså uppdraget alt beakta utbUdningsutskoltets uttalande frän ,dvs. den fråga som vi diskuterar. Mot den bakgrunden anser utskottetsmajoritet att motionen inte skaU föranleda någon åtgärd från sida. Frågan är emellertid mer kompUcerad än vad som framgår avinläggen från och . Från moderat håU ser man fråganbara ur vissa gymnasieelevers synvinkel, men man bortser från grundskoleelevernasintressen, vUkel utbUdningsministern framhöll i kammaren i samband medinterpellationsdebatten . Utbildningsminister framhöU att om vi utan vidaresläpper den nuvarande principen atl grundskoleeleverna kan konkurrera i särskUdkvot, så hamnar vi i en besvärlig situation. Vi har, vUket utbildningsministernpåpekade, en mUjon människor i åldern utan grundskolekompetens.Därtill kommer en stor gmpp med gmndskolekompetens men utan gymnasiekompetens.Om vi föher riskerar vi att gymnasieeleverna i nästan varjeläge slår ut grundskoleeleverna. Denna aspekt talar för att frågan noga börprövas av den tUlsatta betygsutredningen, som redan sammanträtt och enhgt den 5 aprU 1973 Urval av elever till de spärrade utbildningslinjerna Urval av elever till de spärrade utbildningslinjerna ulbUdningsmmisternskall arbeta med största möjliga skyndsamhet. Jag vUl också peka på alt man från moderat håU bortserfrån att betygsutredningens kommande förslag kan få effekter på kvoteringsfrågan. FrågestäUningen gäller inte så myckelsakfrågan utan på vUket sätt frågan skall lösas. vUl bryta utfrågan ur betygsutredningen, medan ulskottsmajoriteten anser atl den innehåUerkomphkationer och därför bör behandlas av den sittande belygsulred-ningen. Atthänskjuta frågan tUl utredningen är inget tecken på förlamning påutbUdningssidan, som gjorde gäUande. Jag ber att få yrka bifall tUl utskottets hemstäUan. Vad i inte måtte hatänkt på är att i och med att så många hoppar av sin gymnasieutbUdning för altsöka tUl vidareulbUdningen på grundskolekvoten bhr ju konkurrensen pågrundskolekvolen mycket, mycket större. Dessa elever vågar inte ta chansen attgå ut sin gymnasieskola, men hade de haft möjligheten att väha meUan att sökapå grundskolebetyget och att söka på gymnasiebetyget är del inlenling somsäger all grundskolebetyget alltid skulle ha varit del bästa. Men denmotivering som i här lägger fram för att behållanuvarande missförhållande har precis motsatt verkan. Resultatet av dettaunderliga förfarande blir att vi får många fler som söker på grundskolekvoten. Det är alldeles riktigt att frågan kanske inle så mycketgäUer innebörden som ett sätt att praktiskt lösa den. Det var det jag vUlekomma fram tiU. Vad är det som gör att utbildningsmyndighelerna ryggartiUbaka för enkla, praktiska, vardagliga saker, som skuUe fordra ett minimum avaktivitet i handläggandet, och i stäUet pultar i väg dem till en utredning därde eventuellt kan passa in? Det är ett förfarande som vi sätter oss emot, ochjag kan än en gång säga att del skäl som i försöktefinna för vårt stäUningstagande över huvud tagel inte är relevant. Det harprecis motsatt effekt. Vad vi i stäUet vUl åstadkomma med vårt förslag är altden studerande skall ha en så god grund som möjligt att bygga på när han kommerin på en högre utbildning. Dessutom, herr talman, viU jaganföra ett skäl tiU. Man skaU visserligen aldrig anföra två skäl, men om vi nuhar enats om att går vidare i gymnasieskolan, då stäUer jagmig frågan: VUka är det i första hand som är så taktiskt beräknande? Jo, det ärinle de som kommer från de studiesvaga grupperna, utan det är de som i hög gradskuUe ha möjlighet att klara gymnasieskolan med kanske goda betyg. Del är därman hittar denna beräkning och förslagenhet som får till följd att den verkligagrundskolekvoten ökar. HerrSCHÖTT (m): I interpellationsdebatten nämndestatsrådet att det inte var rätt alt en gymnasieelev aUtid skuUe haföreträde framför en grundskoleelev. Jag rephkerade alt detta inte alls var vår avsikt,utan atl den av de båda som hade det bästa grundskolebetyget skulle haföreträde. Det här är en utomordentligt viktig fråga. Den ordning vinu har uppfattas av många ungdomar som grovt orättvis, och det är verkligenangeläget atl undanröja den. Jag tycker att vi som lagstiftare ryktar vårt värviUa om vi bibehåller etl system som enligt vad vi hörde -skolledaresjälva betecknar som absurt. i (s): Det här är inte bara en "enkel ochpraktisk fråga", som man från moderathåll försöker göra gällande. För del första bortser och frånden situation som elever hamnar i om vi strikt föherreservationen. För det andra sammanhänger lösningen av kvoteringsfråganmed det framtida betygssystemet som de sakkunniga utreder, och man diskuterar att öka antalet betygskomponenter på gymnasienivå. För det tredje - och här har jag svårast att förståreservanterna; Om vi bryter ut kvoteringsfrågan ur betygsutredningen så måstefrågan med aUa sina komplikationer sannolikt beredas på en annan nivå, vUketgör det svårare för att påverka den. Inom utredningen kan de genomsin representant föreslå lösningar. TUl slut vill jag lUl säga alt det är ingensom vUl ha kvar några missförhållanden. Det viU inte utskottsmajoritelen, utanden vill hänskjuta frågan tiU en utredning för att där få en noggrann prövningav den. Jag ber atl än en gång få yrka bifaU tUlulskotlels hemställan. Jag kan inte komma ifrån att man likvälbibehåUer ett missförhållande genom atl bara skjuta i väg frågan tUl enutredning. Jag anser att frågan är av sådan vikt och dignitet att man mycketväl skuUe kunna fatta ett beslut . Låt sedan betygsulredningenundersöka frågan, eftersom den enligt sina direktiv skall göra det. Det lär ialla fall dröja innan del kommer någol förslag därifrån. Jag vill verkligen instämma i vad sade att delär så oerhört många som just och kanske maj kommer att hoppa avnästan färdiga studier. Detta kan få en negativ effekt på deras framtidayrkesverksamhet i den mån de kanske senare skulle viha sadla om och ägna sig ålen utbUdning för vilken en avslutad gymnasieutbUdning är en förutsättning. Jag vill inte underlåta nämna att jag i dethär ärendet haft kontakt med såväl länsarbetsnämndens yrkesvalsledare som folki . Man har förvånat sig över att Kungl. Maj:t inte vidtagitnågon åtgärd och gett ett klart besked som rättat tUl missförhållandet. JagUpprepar än en gång att detta innebär en svår orättvisa mot många ungdomar. Detär angeläget atl undanröja denna orättvisa möjligt. Överläggningen var härmed slutad. den S aprU 1973 Urval av elever tiU de spärrade utbildningslinjerna den S aprU 1973 Utredning rörande kombination av elitidrott och utbildningi gymnasieskolan Proposirioner gavs på bifaU tiU dels ulskotlels hemstäUan,dels reservationen av och fm , och förklarades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposilion: Den som vill attkammaren bifaUer utbUdningsutskoltets hemstäUan i betänkandetnr 15 röstar ja, den det ejviU röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifaUit reservationen av och Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåfru begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat; Nr 16 i anledning av motion angående vUlkoren förinrättande av tjänst som skoldhektör Nr 17 i anledning av motion om slopande av avgift försärskUd prövning eller fyllnadsprövning i gmndskolan m. m. Kammaren biföll vad ulskoltel i dessa betänkandenhemstäUt. § 11Utredning rörande kombuiation av elitidrott och utbildning i gymnasieskolan Föredrogs utbUdningsutskoltetsbelänkande nr 18 i anlednmg av motion om utredning rörande kombinarion avelitidrott och utbUdning i gymnasieskolan. i (c); För atl locka den stora allmänheten lUlhälsovårdande motion och friluftsliv eller för att samla stora ungdomsskarortill idrottslig verksamhet i någon form behövs enhgt vår mening en elitidrottsom väcker och stimulerar. Ehtidrolten är accepterad av samhället. Därför bör detockså ligga i statsmakternas intresse att stödja de ungdomar som siktar påelitidrott, så att dessa får möjlighet att även på gymnasiestadiet kombineraidrott och utbUdning. Vi kan i sammanhanget hänvisa tiU vad chefen förhandelsdepartementet anförde i dhektiven liU idrottsutredningen beträffandebetydelsen av elitidrott: "Framstående elitidrott har förmåga alt engagerastora grupper av människor ulan att dessa är aktivt idrottsutövande. Härigenomfår idrotten en indirekt och ingalunda oväsentlig betydelse för vida lager av vårt folk genom atl skänka spännmg ochförströelse." För många av dagens elitidrottsutövare är problemet attkombinera idrott och studier. Vi måste finna lösningar som gör det möjligt förungdom som siktar på elitidrott alt på ett tUlfredsställande sätt kunnakombinera skola och idrott. Vi vUl betona att detta är särskUt viktigt undergymnasietiden; det är jusl i de åldrarna som grunden läggs för all nåehtidrottslig nivå. I samarbete med Riksidroltsförbundel har fr. o. m.höstterminens början inletts av godkändförsöksverksamhet med utbildning-elitidrott på gymnasiestadiel i och iMalmö. Det är ett steg i rätt riktning att försöksverksamhetenutbUdning-elitidrott på gymnasiestadiel har kommit i gång. Vår uppfattning är att när statsmakterna ser eUtidrottensom en värdefuU tUlgång, då bör man också se till alt ungdomar som går in förelitidrott inte av ekonomiska skäl behöver eftersätta utbildningen. Men det ärsådant som kan inträffa . Den nuvarande uppläggningen av försöksverksamhetenmed ulbUdning-elitidroll på gymnasiestadiet i och i tar ingahänsyn till elevernas ekonomiska svårigheter. En sådan försöksverksamhet geringa förslag till lösningar för en framlida utveckling av denna utbUdningsform.En försöksverksamhet som måste grundas på föräldrars och föreningars ekonomiskaförmåga eUer på företagens eventuella ekonomiska välvUja kan mte bh meningsfuU.Kostnadsproblemaliken har tyvärr hållils utanför försöksverksamheten. För vissa av eleverna som är intagna till idrottsgymnasieti det gäller bl. a. elever från och även från -kan studiekostnaderna enligt inhämtade uppgifter beräknas tUl imånaden. I studiebidrag och inackorderingsliUägg har utgått sammanlagt 225kronor . MeUanskUlnaden får föräldrar och idrottsföreningar betala.Försöksverksamheten utbUdning-elitidrott på gymnasiestadiel förbhr bristfäUigoch ofuUständig så länge ingen hänsyn tas tiU de enskilda elevernas skiftandekostnader, beroende på bl. a. långa avstånd mellan hemort och skolort. I motionen 469 har vi motionärer hemstäUt all riksdagenhos Kungl. Maj:l anhåller om utredning av och förslag hur verksamhetenutbildning-elitidrott på gymnasiestadiet skaU utformas. Utskottet säger att iavvaktan på utvärdering och förslag i anledning av nu pågåendeförsöksverksamhet är utskottet inte berett alt tUlstyrka en särskUd utredning.Utskottet konstaterar också all frågan om inlerkommunal ersättning torde halösts i de enskilda fallen. Vidare säger utskottet atl statsrådet har bestämthävdat, att del är idrottandet som skapar elevernas memtgifter och all del därförär idrollssidan som har att pröva på vUket sätt dessa utgifter kan täckas. Delär väl inte hela sanningen jag har tidigare nämnt resekostnaderna, och jagkan här också nämna koslförslärkningar o. d. Men oberoende av vart man skallföra sådana kostnader bör frågan tas upp tUl prövning. Då utskottet är enigt i sitt yttrande avstårjag frän något yrkande i frågan. Jag fömtsälter dock i hkhet med vad ThorstenLarsson i Staffanslorp säger i sitt särskUda yttrande liU utbUdningsutskoltets den 5 aprU 1973 Utredning rörande kombination av elitidrott och utbildningi gymnasieskolan den 5 aprU 1973 Vissa inskränkningar i trafik med tyngre lastfordon betänkande,alt efter det att RF och SÖ har utvärderat den nu pågående försöksverksamhetenförslag kommer alt framläggas som löser de av oss motionärer påtaladeproblemen. i (s): Bara med några ord skall jag gå in i den här debatten.Jag gör det med anledning av det särskUda yttrande som fogats tUl utskottetsbetänkande och i inlägg, som han gjorde i egenskap avmotionär. Ingen i utskottet har bestritt att elitidrotten är en accepteradverksamhet i samhället. Utvecklingen mot en kombination av studier och idrotthar också ägt rum på andra områden än dem motionärerna har angivit, och den harskett fortlöpande. såg vi uppgifter om att planer föreligger på attför ishockeyungdomarna ordna en utbUdning kombinerad med eUtidrotlsträ-ning iLeksand. Men motionärerna anser att dessa gmpper vid sidan av den förmån somdet innebär att få kombinera sill intresse atl utöva elitidrott med studierna också skall ha specieUa förmåner när det gäUer ekonomiska bidrag. Det är enbetydligt besvärligare fråga. I ett läge där vi mte har obegränsade resursermåste nog den frågan få ingå i en större grupp och prövas inom detsludiesociala stödets fält. fördes här i kammaren en debatt där frågan omboendekostnaden för de studerande mycket rikligt ansågs som en viktigangelägenhet. Fler exempel skuUe kunna anföras på detta område, men jag avstårfrån det. Vi bör vara rädda om liden. Det har föreslagits en särskUd utredning. Att företaga ensådan bör i detta sammanhang vara en överloppsgärning, när utskottet redovisatatl Riksidroltsförbundel avser att värdera den av motionärerna presenteradeförsöksverksamheten. Efter en sådan utvärdering kommer det ganska säkert attläggas fram förslag tUl åtgärder, vUkas bärighet del bhr lUlfäUe atl prövasenare. I det särskilda yttrandet har också framhållits vikten avatt man får till stånd förbättrade utbUdningsförhållanden för just dennaspecieUa grupp. Jag vill med anledning av det anföra, atl man, när man ser överhela utbUdningsfältet, finner att det finns fler grupper utanför elitidrottensled som det också är angeläget atl man ger uppmärksamhet. har inte stäUt något yrkande ombifall till motionen, och jag yrkar bifaU flll utskottets hemställan. Överläggningen var härmed slutad. Utskottets hemstäUan bifölls. §12 Vissa inskränkningar i trafik med tyngre lastfordon Föredrogs trafikutskottets belänkande nr 9 i anledning avpropositionen 1973:19 angående vissa inskränkningar i trafik med tyngrelaslfordon jämte motioner. I propositionen 1973:19 hade Kungl. Maj:t, underåberopande av utdrag av statsrådsprotokoUel över kommunikalionsärenden för den9 , berett tUlfäUe att avge yttrande med anlednmg av vadi propositionen anförts om vissa inskränkningar i trafik med tyngre laslfordon. Beträffande propositionens huvudsakliga innehåU anfördesföhande: "I propositionen redovisas erfarenheterna av de vidtagna åtgärderna förinskränkning av lastbUslrafiken under vissa perioder. Redovisningen utmynnar islutsatsen atl av trafiksäkerhetsskäl betingade förbud även fortsättningsvisvid behov bör beslutas mot tyngre lastbilstrafik vid större och undertrafikbelastade veckoslut och hknande." Vissa inskränkningar i trafik med tyngre las t fordon I detta sammanhang hade behandlats motionerna 1973:185 av () vari föreslagits 1. attriksdagen fattade principbeslut om förbud mot tyngre landsvägstransporter underveckosluten samt 2. atl skuUe anhålla hos Kungl. Maj :t om förslagtUl förbudets etappvisa genomförande, 1973:1591 av herrar Komstedt (m) och Clarkson (m) varihemstäUts atl gav Kungl. Maj;t tiU känna all återbäring avbUskatlemedel skuUe utbetalas tiU ägare av fordon, vars nyttjande inskränktespå sätt som angivits i propositionen 1973:19, 1973:1592av m. fl. (m) samt 1973:1593 av i m.fl. (vpk)vari föreslagits att med anledning av propositionen 1973:19 uttaladesig för att ett förbud av i propositionen nämnt slag för tung trafik underhelger och veckoslut borde omfatta . Utskottet hemställde alt skulle 1. avslå motionerna 1973:185,1973:1592 och 1973:1593, 2. avslå moflonen 1973:1591, 3. som sin meningge Kungl. Maj:t till känna vad utskottet i övrigt anfört beträffande de ipropositionen 1973:19 om vissa inskränkningar i trafik med tyngre lastfordon avdepartementschefen upptagna frågoma. Reservation hade avgivits av herrMagnusson i (vpk) som ansett atl utskottet under 1 bort hemstäUa, att i anledning avmotionen 1973:185, med avslag på motionen 1973:1592 och med bifall tUl motionen1973:1593, uttalade sig för atl ett förbud av i propositionen 1973:19 nämntslag för tung trafik och veckoslut borde omfatta . HerrMAGNUSSON i (vpk): Vid riksdag krävde vpk i samband medtrafiksäkerhetsfrågomas behandling förbud mot tung trafik på landsvägarnaunder och veckoslut . Med anledning av motionen framhöUtrafikutskottet och alt det framstod som önskvärt alt Vissa inskränkningar i trafik med tyngre lastfordon hittUlsvarandefriviUiga överenskommelser i frågan utsträcktes att omfatta större delen avåret. I propositionen 19, som hgger till grund förtrafikutskottets betänkande nr 9, påpekar departementschefen att åtgärdervidtagits för atl inskränka den lunga lastbUslrafiken undervissa perioder. skedde detta på frivillig väg, ochrekommendationer utfärdades då om det angelägna i att undvika tunglastbilstrafik under fyra veckoslut . VerksläUda studier har visat,säger departementschefen, att rekommendationerna ledde tUl en klarreducering av lastbUslrafiken, i synnerhet på Europavägarna. bleveffekterna mera begränsade, beroende på sämre efterlevnad avrekommendationerna. Regeringen ansåg det med hänsyn tUl erfarenheterna påkallatatl inför sommartrafiken 1972 utfärda förbud för den trafik som diltUlsomfattats av rekommendationerna. Förbudet avsåg dock bara tre veckoslut. Detvisade sig atl förbudet blev betydUgt effektivare än rekommendationerna. Undersökningar har vidaregjorts beträffande framkomlighet och trafiksäkerhet. Relativa vinster hade uppnåtts, säger man, beträffandeframkomhgheten för andra fordon, och dessa hade ökat märkbart närrekommendationerna ersattes av förbud. Samma tendens kan tydligen utläsas vadgäller trafiksäkerheten det totala antalet olyckor på restriktionsvägarnaunder de aktuella perioderna visar en betydande kontinuerlig nedgång . Minskningen till 1972 uppgår till . Enjämförelse meUan restriktions-vägarnas och övriga vägars olycksutveckling tyderpå ett samband mellan minskningen av andelen lastbUslrafik och antalet olyckor.Den sämre efterlevnaden av rekommendationerna har återspeglats i utveckhngenav olyckstalen. Sammantaget anses del emeUertid bestyrkt atl det förhåUandetatt andelen lastbUstrafik gått ned haft Irafiksäkerhetsmässigt gynnsammaeffekter. Att den lunga lastbUen är farligare i trafiken änpersonbUen vel vi bl. a, genom rätt färska undersökningar. Där sägs att tung lastbU,lotalvikt över , var inblandad i mellan var femte och var sjättedödsolycka. Ungefär var tredje av alla lastbUar som var inblandade itrafikolyckor 1970 hade släpfordon. I propositionen framhåUs också att de tungalastbUarnas delaktighet i trafikolyckor är väsentligt större än deras andel ifordonsparken och att de tunga lastbilarnas delaktighet i dödsolyckorna ärväsentligt större än personbUarnas i förhåUande till trafikarbetet. Vi anser det självklart vara rikligt att begränsa dentunga trafiken på våra vägar vid sådana och veckoslut då man kan väntasig en speciellt livlig trafik med privatbUar. Men frågan är ändå om inte dennatrafik nu är så livlig vid de flesta av årets och veckoslut att ettbetydligt mera utsträckt förbud, inte minst ur trafiksäkerhetssynpunkt, voremotiverat. SärskUt gäUer väl delta , men tydhgt är att den tungatrafiken uppfattas som ett problem, i varje fall av övriga bihster, även underandra årstider. hade tidningen en artikelserie där jusl deproblem den tunga trafiken vållade kring och veckoslut under vinlertidbeskrevs. Där framhöUs också de kompis- körningarsom förekommer meUan långtradare. Ända upp tUl elva långtradare i rad hadenoterats. Med tio meters lucka mellan bUarna utgjorde dessa ell godståg pålandsvägen på uppemot 400 m. Det är inte att undra på att bUisterna i allmänhetkraftigt reagerar mot denna trafik. Att den upplevs som mycket besvärande framgårbl. a. av Svenska vägföreningens undersökning BUismen i samhäUet, där 62procent av de intervjuade ansåg atl fjärrtrafiken på landsvägarna med lungafordon borde vara förbjuden under veckosluten. Sedan -viU jag gärna erkänna att jag anser att det även finnstrafikpolitiska skäl för etl förbud. Vi har ju krävt ett program föröverförande av tung trafik från landsväg lUl järnväg. Visst styrmedel måste mandå enligt vår uppfattning ta flll och ett förbud borde vara ett bland flerasådana styrmedel. Redan i Svenska järnvägsmannaförbundets s. k.tiopunklersprogram fördes för övrigt delta krav fram som etl medel för altåstadkomma en bättre trafikpolitik. I motionen nr 185 av framförs tanken att lidennu vore inne att genomföra ett permanent förbud för vissa tyngre fordon attutnyttja det allmänna vägnätet under veckosluten. Fördelarna av ett sådantförbud sägs vara uppenbara. På grund av övergångssvårighetema för näringslivetborde dock förbudet, enligt motionen, genomföras etappvis. I och för sig har jag ingenting emot ett sådantförfarande, och jag tycker att det mycket väl kan inneslutas i den tankegångsom ligger bakom min reservation. 1 övrigt vUI jag dock hänvisa tUl att vårtkrav gäller ett utsträckt förbud av i propositionen angivet slag, alltså med deundantag som bör gäUa för känslig trafik såsom vissa livsmedelstransporterosv. Jag yrkar bifall till den reservation som ärknuten tUl detta betänkande. den 5 aprU 1973 Vissa inskränkningar i trafik med tyngre lastfordon Under detta anförande överlog herr första vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar. Jag ber först alt få anmäla att min motion nr185 skrevs under aUmänna motionstiden, närmare bestämt . Då hadejag alltså inte tillgång till propositionen 19, som är daterad först den 9februari. Efler atl emeUertid ha läst den intressanta redogörelsen förförsöksverksamheten och tagit del av utvärderingen av de resultat som uppnåddesunder å ena sidan de första årens rekommenderade veckosluts-stopp och å andrasidan den senaste, på direkta förbud baserade perioden , har jagblivit ännu mer övertygad om att liden är mogen för mitt i motionen framfördakrav på ett principbeslut om totalförbud under alla mot viss tyngretrafik. Givelvis vidhåUer jag den klart markerade uppfattningen, all förbudetmed hänsyn till näringslivets omställningsproblem måste genomföras successivt.Såvitt jag kunnat finna innebär inte vpk-motionen 1593 någol bortseende frånnödvändigheten att la rimhga hänsyn till näringshvet. Följaktligen kommer jagatt i händelse av en votering stödja i till den S aprU 1973 Vissa inskränkningar i trafik med tyngre lastfordon utlåtandetfogade reservation, av vilken min motion omfattas. Av propositionen framgår, herr talman, med all önskvärdtydlighet att olycksfallsfrekvensen väsentligt kunde nedbringas under de helgerdå lastbUslrafiken genom restriktioner begränsades och all denna olycksfrekvensvar betydhgt lägre än under de inskränkningar somåstadkoms genom s. k. rekommendationer. Delta talar alldeles otvetydigt för altstatsmakterna inte bör tveka längre utan fatta beslut redan nu om etlsuccessivt avlägsnande av långtradartrafiken från våra vägar , dåstressade privatbilisler mer än eljest utnyttjar sina bUar. Propositionen ger också besked om all framkomligheten blevmärkbart förbättrad , och även i det avseendetvisar del sig atl förbud var effektivare än rekommendationer. Att dessutomvägslilagel måste ha minskat kan tas för givet. Att den restriktiva attitydenmot den formliga landsplåga som långtradarna utgör, om man ser saken medprivalbilislens ögon och varför skall man inte göra det, så mycket somprivalbUismen bidrar med i form av skatter sannolikt gynnar statensjärnvägars godstransporter är en omständighet som ytterligare underbyggerönskemålet om lastbUsfria vägar året runt.