prot · FW0943 · 1973-12-31 00:00:00 — I de flesta fall sveps man in iångor och moln från den som menar att andra skall njuta av den rök som de harinandats och blåst ut. Kan vl inte få en ändring? Kan inte tycka något?Kan inte regeringen göra det? Eller kan inte SJ visa litet bildning och hyfs?Jag viU skarpt säga ifrån att det är diskriminering när en passagerare, sominte är rökare, tvingas att vistas i den atmosfär som finns i enrökig SJ-vagn, Det är också ett led i försämringen av folkhälsan och enpinne på stegen av höjda skatter. Motionerna vinner ingen framgång, men jag passar på atthälsa till SJ:s ledning att visa hänsyn mot oss icke-rökare och tUlnödvändigheten att minska en nedbrytande och ruinerande seds utbredning. HerrGUSTAFSON i (fp): i Agnas undrade om interiksdagen skulle kunna tycka någonting om de motioner som han berörde, dels ifrågan om transport av djur, framför allt hundar, i personvagnar, dels i frågan om förbudmot rökning i serveringsutrymmen på SJ:s tåg. har ju faktiskt utskottettyckt på denna punkt. Utskottet säger att man har förståelse för de synpunktersom motionären anfört, och det är ett yttrande från utskottet som visar att manverkligen tar allvarligt på denna fråga. Men varför har då utskottet inte föreslagit någraåtgärder? Jo, det är därför att det enligt utskottets uppfattning skall finnasen viss arbetsfördelning mellan å ena sidan och verken å den andra.Riksdagen skall ge principiella riktlinjer. kan besluta i de störrefrågorna, men utformningen av detaljbestämmelser bör rimligen överlåtas istörsta möjliga utsträckning till verken själva. Vi tycker att framför allt frågan om hundar skall tillåtasi alla personvagnar är ett stort problem för aUergiker, och vi tycker att SJbör ta upp det. Men numera finns det ju parlamentariker i verkens styrelser. sitter en kollega här i som i Ägnas kännerväl, och jag tycker att man när det gäller föreskrifter av det här slaget skallgå den vägen först att man föreslår vederbörande styrelseledamot att hanväcker frågan inom verket. Först om det visar sig att man på det sättet intekan få saken prövad, kan det kanske finnas anledning att komma tillbaka tillriksdagen. Vi har generellt den uppfattningen att inte skall lämnadetaljföreskrifter för de olika verkens verksamhet. När det sedan gäller SJ:s huvudverkstad i så kan manläsa in i det som utskottet skrivit precis vad som står där. Utskottetförutsätter att i förevarande fall liksom eljest arbetsmarknadsmässigasynpunkter vederbörligen beaktas. Den prövning som där görs får vara avgörandeför möjligheterna att bedöma i vilken utsträckning man kan utnyttja de resursersom finns vid denna verkstad. Jag kanske kan få fästa uppmärksamheten på attpersonalminskning sker inom hela SJ och att den inte är något specieUt förverkstaden i . Men det förhållandet att utskottet har gjort en skrivningtyder ju på förståelse för de synpunkter som motionären har framfört. i yrkade bifall till enreservation om ökning av anslaget till SJ. I samband därmed tog en hel del trafikpolitiska frågor - och sådana saker. Jagkanske skall nämna i sammanhanget att utskottet har beslutat att ta upp allatrafikpolitiska motioner i ett särskilt sammanhang. Vi kommer senare underriksdagen att få tillfälle att diskutera trafikpolitiken i allmänhet och SJ:spolitik i synnerhet. Jag vill gärna vitsorda vad i Kristinehamnsade när det gäller behovet av ökade investeringar för SJ. Det finnsotvivelaktigt ett sådant behov. har utskottet i det här sammanhanget inteansett sig böra tillstyrka någon omedelbar anslagshöjning, men jag vill påpekaatt utskottet här har skrivit att det finns en möjlighet att utnyttja denmarginal om som vi har talat om här i kammaren, om detskulle visa sig möjligt att göra ytterligare beställningar av rullande materieli den omfattning som det här är fråga om. Med detta viU jag yrka bifall till utskottets hemställan. HerrERIKSSON i Ulfsbyn (c); Utskottets ordförande nämnde attpersonalminskningar inte är något speciellt för verkstaden i , utanpersonalminskningar förekommer även vid andra av SJ;s verkstäder. Men vi skalldå inte glömma bort att om vi minskar antalet sysselsatta i så drabbar detoerhört mycket hårdare än om vi minskar antalet sysselsatta i , Malmöeller eller vid någon annan av de stora verkstäderna. SJ:s verkstad iÅmål är basindustrin i en hel region, och vi vet hur utvecklingen blir förregionen i stort när man rycker undan arbetstillfällena vid en sådan industri. Jag har i detta läge inget yrkande tillmotionen 1353, men jag viU i stället ge en rekommendation till trafikutskottetsledamöter: När ni åker runt i vårt land, ta vägen om och besök SJ:sverkstad! HerrGUSTAFSON i (fp): De synpunkter som i Ulfsbyn härframförde är just anledningen till att vi har utformat vår skrivning på detsätt vi har gjort. Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs på bifall tUl dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 3 av i , ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr i begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaUer trafikutskottets hemställan i betänkandetnr 2 punkten 4 mom, 1 röstar ja, den det ejvUl röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 3 av i Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr i begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Ja - 285Nej - 15 Utskottets hemställan bifölls. Sjöfartsma teriel m. m. Dä jag är övertygad om att kammarensledamöter noggrant har tagit del av det särskilda yttrande som jag har vid p, 5 i detta betänkande, avstår jag från den fylliga pläderingjag hade tänkt hålla. i (fp): Jag yrkar bifall till utskottets hemställan. Överläggningenvar härmed slutad. Kammarenbiföll vad utskottet i dessa punkter hemstäUt, Sjöfartsmaterielm, m, Kungl, Maj:t hade (s, 261-266) föreslagit attdels tiU Sjöfartsmateriel m, m, för /74 anvisa ett investeringsanslagav , dels medge att lämnades debeställningsbemyndiganden som i statsrådsprotokollet förordats, I detta sammanhang hade behandlats motionerna 1973:312 av m. fl. (vpk) samt 1973:1376 av i m, fl, (c, fp, m,vpk) vari hemställts att hos Kungl, Maj;t skulle anhålla att desakkunniga med uppdrag att utreda vissa frågor beträffande att även utreda frågan om utbyggnad av kanalen för handelssjöfart. Utskottet hemställde att skulle 1, tiUSjöfartsmateriel m, m, för /74 anvisa ett investeringsanslag av47 , 2, medge attsjöfartsverket lämnades de beställningsbemyndiganden som i statsrådsprotokoUetförordats, 3, avslå motionen1973:312, 4, med bifall tillmotionen 1973:1376 som sin mening ge Kungl, Maj:t till känna vad utskottetanfört angående utbyggnad av . 4. angående frågan om utbyggnad av av herrarMeUqvist, , , , , och i (samtliga s) som ansett att utskottet under 4 bort hemställa, attriksdagen skulle avslå motionen 1973:1376. HerrROSQVIST (s): Beträffande frågan om utbyggnadhar utskottet inte kunnat enas. Vi reservanter anser att en ytterligareprövning av denna fråga på det sätt som majoriteten menar inte är nödvändig. har 1971 lämnat Kungl, Maj;t förslag tUlåtgärder beträffande kanalen. Tre alternativ har prövats: dels utbyggnad, delsupprustning, dels en total nedläggning. beräknade dä att enutbyggnad, dvs, en fördjupning av kanalen från 2,8 tiU 3,8 meters djupgående, skulle dra en kostnad om ca . Härav låg ca 90 mUjonerkronor på kanalens västgötadel. Driftförlusten beräknades uppgå till8,6 mUjoner kronor. Alternativet upprustning beräknades kosta 19 mUjonerkronor. Sedermera har Kungl, Maj:t uppdragit åt en särskilttiUkallad utredningsman att pröva vissa frågor som sammanhänger med kanalensdrift och organisationsformer för verksamheten samt de åtgärder som behövervidtas för att täcka det beräknade underskottet. Den här utredningen ansågsnödvändig innan slutlig ställning kunde tas tUl frågan om kanalens framtid.Utredningsmannen, förre landshövdingen , har slutfört sittuppdrag och överlämnat sina förslag tUl kommunikationsministern. HerrHjalmarsons utredning har sålunda berört administrativa frågor och intetekniska frågor om kanalen . Utredningen synes ej heller ha varitbunden till det ena eller det andra alternativet. Vi reservanter anser att i avvaktan på resultatet avKungl. Maj:ts prövning av frågan - en prövning som vi förutsätter blir seriös finns det ingen anledning att biträda motionärernas yrkande att skriva tUlKungl, Maj :t och begära ytterligare utredning. Det material som föreligger börenligt vår uppfattning kunna ligga till grund för en realistisk bedömning avfrågan om vidare roll som vattenväg. Jag yrkar bifall till reservationen 4 vid punkten 9. Sjöfartsmateriel m. m. HerrLÖVENBORG (vpk): utkom boken avLubbe . I den boken skänkte författaren bl. a. utrymme för funderingarkring vintersjöfartens problem. Han kom fram till att vintersjöfart norr omÖregrund var otänkbar både då och för framtiden, och han fick stöd av dåvarandefyrmästaren på Grundkallens fyrskepp. skulle säkert ha ansett tanken pä vinlersjöfarti hka verklighetsfrämmande som rymdfärder och mänskliga promenaderpå månen. Men det senare har ju förverkligats, och nya rymdfärder planeras.Däremot är tveksamheten fortfarande tämligen stor när det gäller attförverkliga den gamla och i dagens läge helt realistiska tanken på en fulltutbyggd vintersjöfart i , Generaldirektör konstaterade detta medbeklagande vid en sjöfartskonferens i , då han bl. a. yttradeföljande; "Om vintersjöfart står numera att läsa i läroböckerför fjärde årsklass. Det är någonting nytt. I böckerna konstaterasatt del är besvärligt med isar i . Sjöfartsmateriel m. m. Barnen får kännedom om att det kostar många mUjoner varjevinter att hålla farlederna öppna men att det kostar ännu mera att låtasjöfarten ligga nere . Denna självklara sanning behöver inte bara studeras avskolbarn utan även av professorer och statsmän ," Den tveksamhet som talade om tycks bestå. Dettatrots att hamnutredningens betänkande, som ju klart förordar vintersjöfart,talar om vUka resurser som erfordras och också ger den ekonomiska kalkylen, sompå sikt pekar på vinst och goda lokahseringspolitiska effekter. 1 det här betänkandet, SOU 1971:63, klargörs att enordentlig utveckhng för näringslivet i innebär att vintersjöfartenmåste komma i blickpunkten på ett helt annat sätt . Där skriver manbLa,: "Situationen är nu den, att antingen måste vidtastämhgen radikala åtgärder för att hålla sjöfarten i gång året runt med endastkorta uppehåll under högvintern eller också måste transportfrågan lösas på ettannat sätt för exportindustrierna om dessa skaU kunna utvecklas enligt sinaplaner," I betänkandet säger man också att för de sydligare delarnaav landet är behovet av sjötransportförbindelser tillgodosett, menför del krävs insatser av väsentUgt större omfattning än förnärvarande. Ordagrant skriver man; "En sådan satsning på förbättring avnorrlandsindustriernas transport-möjhgheter överensstämmer med vad somuttalades i propositionen om införandet av det statliga regionalpolitiskatransportstödet och som lämnades utan erinran av , nämhgen att 'det ären angelägen regionalpolitisk uppgift att ge näringshvet i de norra delarna avlandet möjligheter att driva sin verksamhet under förutsättningar, som är merahkartade dem som råder för näringslivet i övrigt'," Utredningen gick, som sagt, också klart in för attsjötrafiken bör upprätthållas året runt, även norrut. Det har också räknats fram vilka besparingar som de tunganorrländska industrierna skulle kunna göra om tanken på åretruntsjöfart kundeförverkligas. Enbart de tre dominerande statliga företagen, nämhgen NJA, LKABoch , skulle kunna spara in ca , om de fårtillgäng tUl sjöfart året runt, TUl bilden hör också att Bolidenbolaget haruppgett sig kunna spara in ca . Det hela bör väl kompletteras med att järnverknu håUer på med ett omfattande utbyggnadsprogram, där koksverket är den storainvesteringen. Kolet från transporteras sjövägen, och NJA:s expansion iövrigt förutsätter också ett ökat fraktbehov. Vad behövs då för att man skall kunna klara dennaföretagsekonomiskt och samhällsekonomiskt fördelaktiga målsättning? Utredarnasäger så här; "Sammanlagt skulle sålunda för uppfyUande av denangivna målsättningen enligt utredningens på isbrytarledningens erfarenhetergrundade bedömanden erfordras sju isbrytare, varav fem i OdenTorNjord-klas- sen ochtvå något bredare och starkare-- . isbrytarnaOden, och samt den beställda isbrytaren skullesålunda erfordras dels en ersättare för och dels två nya isbrytare, varaven i Njordklassen och en något större." I årets statsverkspropositionen visarkommunikationsministern samma tveksamhet som den jag inledningsvisexemplifierade. Trots den oerhört massiva argumentation som har anförts förvintersjöfart i uttalar han tvivel på och kritik mothamnutredningens slutsatser och vill ha fler utredningar innan ställning kantas tiU frågan om isbrytarverksam-hetens utformning på . Det ärdärför departementschefen inte anser sig kunna gå med på att man fastställer enklar målsättning, alltså åtgärder för att klara sjöfarten året runt också iBottenviken, Det är då också följdriktigt att han inte går med påsjöfartsverkets begäran om anskaffande av två nya isbrytare, som ju är ettmirUmum om man skall klara av sjöfarten . Förmodligen behövs deten ännu större förstärkning. Departementschefen förordar alltså kompletterandeundersökningar för att man skall kunna ta ställning tUl frågan omisbrytarkapacitetens och isbrytarverksamhetens utformning på . Dåskall också formerna för en eventuell prioritering av isbrytarassistansenövervägas. Utskottet yrkar avslag på vår motion 312, som har en klarmålsättning för fullt utbyggd vintersjöfart i , Därmed går utskottetockså emot beställning av ytterligare ett isbrytarfartyg, I utskottetsskrivning heter det: "Det framstår dock enligt utskottets uppfattning somi och för sig önskvärt att näringslivet ges en skälig grad av säkerhet försjötransportmöjligheter året runt och såvitt möjligt oberoende av vintrarnassvårighetsgrad," Jag tycker inte att detta är någon betryggande skrivning,lika litet som departementschefens löfte om kompletterande utredning. Jag skallemellertid nöja mig med detta, och jag har sagt de här orden för att hållagrytan kokande. Men jag vill understryka att de kompletterande utredningar somdet talas om måste kunna göras ganska snabbt. Det finns redan ett fintgrundmaterial; gå ut från det! Jag är övertygad om att man än en gång kommer tiU sammaslutresultat som hamnutredningen. Dä bör man också kunna förutsätta att nästaårs statsverksproposition kommer att innehålla förslag om bestämda åtgärder föratt trygga norrsjöfarten och att man gör slut på vankelmodet. Sjöfartsmateriel m. m. HerrGUSTAFSON i (fp): Först några ord till , yrkade ju inte bifall tUl motionen, ochdärför skall jag inte gå in i detalj. Jag kan nämna att frågan om vintersjöfartäven kommer upp i samband med behandlingen av driftbudgeten. Vissa andramotioner är väckta om sjöfart året runt i . Av formella skäl kommerde motionerna att behandlas i ett senare sammanhang. Jag kan nöja mig med attfästa uppmärksamheten på den skrivning som utskottet gjort och som herrLövenborg citerade. Sedan vUl jag, herr talman, gå in på frågan om kanal.Jag kommer å utskottsmajoritetens vägnar att stäUa ett nytt yrkande, som ärutdelat till kammarens ledamöter. Detta nya yrkande innebär inte någon Sjöfartsmateriel m. m. ändradinställning i sak, utan det är av formeU karaktär och föranlett av händelsersom inträffat efter det att utskottet justerat sitt yttrande. Som tidigare nämnde gjorde sjöfartsverket1971 en utredning om kanaltrafikens framtid. Man hade tre alternativ; attnedlägga trafiken helt, att upprusta den på nuvarande kapacitetsnivå eller attbygga ut västgötadelen för trafik med större båtar. Verket förordade inte enutbyggnad av kanalens kapacitet. Riksdagsmajoriteten ansåg emellertid förraåret att det var angeläget att också alternativet om en utbyggnad ingåendeprövades vid behandlingen av frågan inom Kungl, Maj :ts kansli, och riksdagengav detta till känna för Kungl, Maj :t. Någon månad efter detta riksdagsbeslut tillsattes ensärskild utredningsman för att ta upp vissa frågor i samband med kanal.Om Kungl, Maj:t i direktiven till den utredningen hade sagt att ävenalternativet att bygga ut kanalen för trafUc med större båtar fortfarande skuUeprövas, hade det väl inte vid det här laget funnits något större behov av enframställning från sida. Men i de direktiv som gavs åtutredningsmannen någon månad efter riksdagsbeslutet sade man, sedan manredogjort för utredning, följande: "Av sjöfartsverketsundersökningar framgår vidare alt kanalens framtida betydelse förhandelssjöfarlen är begränsad. En utbyggnad av västgötadelen får därför ansesvara ett orealistiskt företag. En investering av den aktuella storleksordningen ca 90 mUj, kr, torde inte kunna motiveras vare sig man betraktar projektetrent företagsekonomiskt eller anlägger ett vidare samhällsekonomisktperspektiv," Här har alltså Kungl, Maj;t anslutit sig tillsjöfartsverkets bedömning utan att det på något sätt framgår att man gjort deningående prövning som begärt. Vi tycker nu att en sådan prövning avalternativet att också bygga ut kanalen för trafik med större båtar är mycketmotiverad. Det har ju hänt en del saker på . För det första har situationen på arbetsmarknaden ökatbehovet av sysselsättningsskapande åtgärder. Om vi ser på de stora anslag vi nuger till arbetsmarknadsverket, så framstår inte de 90 miljoner som det taladesom i direktiven och som kanske nu har stigit till 100 miljoner som ett såhäpnadsväckande stort belopp. För det andra har en ny och mera integrerad syn påtrafikfrågorna börjat växa fram'. Den trafikpolitiska utredning som nyligentillsattes skall fästa stor vikt vid en samhällsekonomisk bedömning. Och om mangör en nyttokostnadskalkyl över trafiken på västgötadel måste manräkna in minskad trängsel på vägarna, mindre olycksrisker osv, som positivafaktorer. är det klart att även om arbetsmarknadsskäl talar fören utbyggnad skall en sådan inte komma till stånd om det inte finns en samhällsekonomiskmotivering för den. Men vi tycker att det är just på denna punkt som enytterligare prövning är nödvändig, och därför bör - som utskottsmajoriteten serdet en ingående prövning av utbyggnadsalternativet ske utan dröjsmål. Annarsär det risk för att vi kommer att befinna oss i tidsnöd när beslutet omkanaltrafikens framtid skall fattas. Del är också angelägel att man gör dennaprövning eftersom som framhöll de ekonomiskaförhållandena förkanalen är sådana att det kan behövas provisoriska stödåtgärder om inte ettavgörande kan ske snart. När utskottet fattade sitt beslut ochjusterade sitt betänkande hade utredningsmannen ännu inte avlämnat sittutredningsbetänkande. Inte heUer hade utskottet vid den kontakt som vårkanslichef haft med departementet fått uppfattningen att ett sådantöverlämnande var förestående. På förteckningen över propositionerfrån under vårriksdagen finns frågan om kanalinte heller upptagen. Det var därför ganska naturligt att utskottsmajoritetenyrkade bifall till motionen, som innebar att utredningsmannen skulle fätilläggsdirektiv. Emellertid har utredningsmannen - som nämnde avlämnat ett slutbetänkande, och därför måste prövningen ske iandra former än dem som motionärerna avsåg, I stället för det i betänkandetangivna yrkandet, herr talman, viU jag nu på utskottsmajoritetens vägnar ställaföljande yrkande. Jag yrkar bifall tUl utskottets förslag med följandeändringar; I det stycke som börjar med "Kungl, Maj:t har"och slutar med "Utskottet tillstyrker därför motionen," börsistnämnda mening ersättas med text av följande lydelse; Utredningsmannen har avlämnat ett slutbetänkande sombygger på den i direktiven angivna förutsättningen. Utskottet, som konstateraratt den av förra årets rUcsdag begärda ingående prövningen av utbyggnadsalternativethittUls inte ägt rum, vill understryka vikten av att den kommer tUlstånd. Vidare börutskottets hemställan under 4 ha följande lydelse: 4, i anledning av motionen 1973:1376 som sin mening gerKungl, Maj:t tUl känna vad utskottet anfört angående utbyggnad av . Sjöfartsmateriel m. m. I detta anförande instämdeherrar i (c) och (). () kort genmäle: De utredningsdirektivsom gick till utredningsmannen, landshövding , var icke formuleradepå det sättet att de hindrade honom från att fundera på en utbyggnad avkanalen. I bUaga 4 till utredningen, som lämnades , står det i 2 §beträffande ändamålet med en stiftelse för följande:"Stiftelsen har tUl ändamål att utveckla som turist- ochfritidsled samt, till främjande av näringslivet, som trafikled förhandelstransporter," Alltså, således, därför, följaktligen harutredningsmannen kunnat pröva denna fråga på det sätt som majoriteten avutskottet tydligen har önskat. Jag finner det därför egendomhgt att man kräverytterligare prövning. Jag uppfattar det närmast som en lust att på något sättsparka regeringen på benen i denna fråga. HerrGUSTAFSON i (fp) kort genmäle: Herr talman! Vi har inget intresse avatt sparka regeringen på benen i denna fråga. Vi har bara det intresset attfrågan om en utbyggnad av 12 protokoll 1973. Sjöfartsmateriel m. m. kanalenför större fartyg blir ingående prövad. Det är otvetydigt så att Kungl. Maj:t i direktiven harsagt att en utbyggnad av kanalens västgötadel får anses vara ett orealistisktföretag och att det inte torde kunna motiveras vare sig man betraktar projektetrent företagsekonomiskt eUer anlägger ett vidare samhällsekonomiskt perspektiv.Vidare är det helt klart och det framgår av utredningen, som jag har läst att utredningsmannen icke har utrett frågan huruvida man skall bygga ut kanalenför större fartyg. Och det kan utredningsmannen inte på något sätt klandrasför, eftersom direktiven utgick från att en sådan utbyggnad inte skall ske. () kort genmäle: Administrationen för denna kanal blir likadanantingen fartygen ligger pä 2,8 eller 3,8 meters djup. Den frågan har ingen som helst betydelse i utredningsmannens betänkande. i (fp) kort genmäle; Om reservanternas talesman menar att det somsagts i dhektiven för utredningen inte längre gäller - och där sägs att enutbyggnad av västgötadelen får anses vara ett orealistiskt företag och att detinte kan motiveras vare sig man betraktar projektet rent företagsekonomiskteller anlägger ett vidare samhällsekonomiskt perspektiv så är det enintressant upplysning. Men jag tycker att frågan bör prövas. Vad utskottsmajoriteten konstaterar är att vi hittillsinte har fått meddelande om att en sådan prövning har skett. Vi är därför såangelägna om att den skall komma till stånd, att vi vill bringa delta tiUKungl, Maj:ts kännedom. Innan alla har tröttnat på denna debatt ochinnan det har blivit alltför tillkrånglat med utredningen kring tarjag mig friheten att försöka klara ut vad som egentligen skeri denna fråga. Låt mig då först helt kort redogöra för utredningsgångenför frågan om utbyggnad. Vi hade först den s, k,kanaltrafikutred-ningen, som omfattande och ingåendeundersökningar av olika kanaltrafikproblem redovisade resultatet av sittarbete. Utredningen kom fram till att inte ens en mera begränsad utbyggnad avGöta kanals västgötadel som det närmast var fråga om kunde ekonomisktförsvaras. Och bakom den slutsatsen låg både företagsekonomiska ochsamhällsekonomiska överväganden, I propositionen 122 tUl riksdag lade regeringenfram resultatet av sina överväganden av kanaltrafikutredningens betänkande.Dåvarande departementschefen konstaterade att han inte hade funnit skäl för enfrån utredningen avvikande uppfattning. Följaktligen ville han inte föreslånågra statliga åtgärder för att öka ledens kapacitet. Det kan konstateras attflertalet remissinstanser delade kanaltrafikutredningens uppfattning. Bland deremissinstanserna fanns bl. a. , , planverket, näringslivets trafikdelegation, handelskamrarnas nämnd ochSveriges allmänna exportförening.