prot · FW0915 · 1973-12-31 00:00:00 — Om svenskt bistånd till § 1 Justerades protokollet för . § 2 Om svenskt bistånd till Herr utrikesministern ordet för att i ett sammanhang besvara dels () i kammarens protokollför intagna fråga, nr 50, dels () i kammarensprotokoll för intagna fråga, nr 60, till herr statsministem, ochanförde: har frågat mig vUka inifiativregeringen överväger i anslutning till den naturkatastrof som drabbat Vestmannaöarnaoch deras befolkning. har frågat statsministern när och hursvenska regeringen avser ta upp till överläggning med den isländska regeringenlämpliga former för svenskt bistånd med anledning av den svåra naturkatastrofenvid . Den senare frågan har överlämnats till mig för besvarande. Som svar på frågorna vill jag först erinra om att, somockså framgått av pressen, statsminister i ett telegram den 24 januaritill statsminister uttalat att är berett att bistå med attUndra följdema av katastrofen. I ett svenskt regeringsuttalande den 29 januarii anledning av katastrofen säges vidare bl. "Den står ifortlöpande kontakt med för att utröna de omedelbara och meralångsiktiga behov som kan uppstå i katastrofens spår. Regeringen kommer att efter överenskommelse med isländskaregeringen snabbt medverka til! att bistå de drabbade människorna. Vidare ärregeringen beredd till insatser för att stödja de åtgärder som isländskaregeringen beslutar för att reparera de skador som drabbat det isländskasamhället. Regeringen samråder med övriga nordiska regeringar ifrågan i syfte att möjliggöra en samordnad nordisk aktion." För att realisera här redovisade avsikter har regeringensom ett led i en gemensam nordisk aktion, varom samråd pågår med våra nordiskagrannar, beslutat att ställa till förfogande förbistånd till . Vidare reser en svensk delegation till föratt i samråd med de isländska myndigheterna planera omfattningen av en svenskinsats i form av monteringsfärdiga trähus. Det är självfallet att vi i dennaliksom i övriga insatser kommer att vägledas av isländska regeringens värderingav biståndsbehoven. Om svenskt bistånd till Jag ber att få framföra mitt tack tillutrikesministern för det mycket positiva svaret på min fråga. När jag ställde frågan var jag mycket medveten omsvårigheten att ge besked innan man var klar över katastrofens omfattning ochhur den isländska regeringen själv försöker bemästra de problem som även fortsättningsvisuppstår. Något tvivel på den vilja att ge ett lämpligtbistånd har jag aldrig hyst. Vi har fått värdefulla upplysningar i korta men mycketinnehållsrika ord som bekräftar vilja att hjälpa. Det här tar vi somett uttryck för en äkta nordisk gemenskap. Det är fråga om ett rejält handtag ien nödsituation. Den djupa tragiken och förståelsen för de mänga följdproblemenupplever vi alla. Än en gängtack för svaret. Jag ber ocksä att fä tacka utrikesministemför detta klara besked om svensk beredskap att göra en betydande insats. hgger som vi vet i ett av jordens vulkaniskt mestaktiva områden. Aktiviteten tycks vara tilltagande. Sedan Askjas utbrott 1959har ytterhgare tre häftiga utbrott ägt rum, , och Helgafeh. Den största katastrofen inträffade då vulkanen i en kraterspricka, den s. k. Skaftåreldar. Lavan strömmadeut över ett nära område hela täcktes av aska. 80 procentav landets alla fär dukade under, av alla hästar och drygt hälftenav nötkreaturen. Var femte islänning, mer än 9 000 människor, fick sätta livettih under utbrottet och under den följande vintern. Helgafells utbrott har inte vållat en katastrof imänniskoliv men det har berövat ungefär var fyrtionde islänning nära nog allthan äger och har. Och det har blivit ett dråpslag mot den isländska ekonomin. Uppgifterna från är kortfattade och delvismotsägande. Det hänger samman delvis med att situationen är svår att överblicka delvis med att telekommunikationerna är så bristfälhga som de är. Detta är väl ett av skälen till att de nordiska folkenännu förhålht sig så anmärkningsvärt passiva - att man ännu icke fattatkatastrofens vidd och behovet av hjälpinsatser. Enligt prehminära beräkningar behövs under detta år 2miljarder isländska kronor för att bispringa de evakuerade vestmannaöingarna.Detta motsvarar . Och det är ahtså bara enbörjan. Återverkningarna på den isländska ekonomin i övrigt gårinte att överblicka. Jag tror att vi redan nu måste göra klart för oss att detrör sig om synnerhgen stora siffror. Skall inte allt tal om nordisk gemenskap hastigt fä enihålig klang, måste vi i ord och handling visa att vi är beredda att göra eninsats, som svarar mot vår andel i övrigt nordiskt samarbete och övrig nordisksamverkan. De i bistånd nu får bara vara enbegynnelse. Vi måste redan nu vänja tanken vid att den sluthga summan av värtbidrag kommer att gä upp rill ett tiofalt eller tjugofalt större belopp - ellerkanske ännu mer. I har redan en folkinsamUng påbörjats. I Danmarktorde en sådan komma i gång . I har en insamhngpåbörjats i , och vi skall hoppas att den får rikskaraktär. Jag upprepar: Vi måste visa att talet omnordisk gemenskap har ett reellt innehäh. Överiäggningen var härmed slutad. Om en förenkling av deklarationsanvisningar § 3 Om en förenkling av riksskatteverketsdeklarationsanvisningar Herr finansministern erhöllordet för att besvara i (c) i kammarens protokoll förden intagna fråga, nr 45, och anförde; i har frågat mig omjag uppmärksammat att deklarationsanvisningar ärsvårbe-griphga och om jag ämnar medverka till en förenkUng av anvisningarna. För allmänhetens information ger riksskatleverket ut enbroschyr. Dags att deklarera. Broschyren, som utdelas till samthga hushåll, harfått ett positivt mottagande. Den kan beräknas vara til! fyllest för ca 85procent av alla skattskyldiga. Som komplettering till broschyren finnsriksskatteverkets deklarationsupplysningar. Vidare utges handledningar avbankinstituten. För tillkomsten av dessa handledningar har under senare ärstatsbidrag utgått, I deklarationsupplysningarna och handledningarna behandlasspeciella frågor mer ingående. Självfallet eftersträvar riksskatleverket allmöjhg förenkling av sitt material. Någon särskild medverkan från min sida idetta arbete anser jag inte påkahad. i (c); Jag ber att få framföra mitt tack tillfinansministern för svaret pä min enkla fråga. Vid olika tillfällen har riksskatteverketsdeklarationsanvisningar varit föremål för kritik med anledning av attdeklaranterna helt enkelt inte på alla punkter kunnat förstå deras innebörd.Vissa justeringar har företagits för att underlätta begriphgheten, men tyvärrär anvisningarna inte helt thlfredsstähande i detta avseende. Det är framför ahtegna företagare och över huvud taget deklaranter med bokföring över sinverksamhet som drabbas av detta. I sitt svar framhåller finansministern att ungefär 85procent av alla skattskyldiga nås av broschyren Dags att deklarera. Men det ärsom sagt inte den jag närmast åsyftar, utan det är riksskatteverketsanvisningar som jag inte anser har en tillfredsställande utformning.Deklaranten har rätt att ställa vissa krav pä dessa anvisningar. För det förstaförehgger det ju med vissa undantag deklarationsphkt för varje inkomsttagareoch för det andra har skattelagstiftningen skärpts, vilket medfört större kravpå Ang. sysselsättningsbortfallet på grund av sänktaförsvarsanslag Båda dessa skäl talar för att myndigheterna bör underlättaför deklaranterna att upprätta sina deklarationer, och anvisningarna måsteutformas sä att missförstånd om möjligt undviks. Erfarenheterna talar för attde anvisningar som ställs tiU allmänhetens förfogande till ledning fördeklarantema inte är utformade på ett lättförståeligt sätt. Det förekommer attdeklaranter på gmnd av att de inte förstått anvisningarna gjort sig skyldigatill vårdslös deklaration, som bl. a. lett tiU åtal. Jag tycker, herr finansminister, att det från allmänrättvisesynpunkt ter sig som ett minimikrav att finansministern tihsätter t.ex. en arbetsgrupp för att studera deklarationsanvisningarna och lägga framförslag om erforderliga tillrättalägganden. Överläggningen var härmed slutad. § 4 Ang, sysselsättningsbortfallet på grund av sänktaförsvarsanslag Herr försvarsministern ordet för att besvara () i kammarens protokoll för den 23januari intagna fråga, nr 44, och anförde; har frågat mig hur jag ser påsysselsättningsbortfallet som bhvit följden, bl. a. i , av sänktaförsvarsanslag. Sysselsättningsläget i påverkas inte av deföreslagna utgiftsramarna för försvaret. Jag tackar försvarsministern för svaret på min fråga. Anledningen tih att jag ställt frågan är naturligtvis debekymmer många människor har som är anställda inom verksamhet som berörs av detförsvarsbeslut vi fattade . Enligt de siffror som försvaretsmaterielverk då presenterade skulle 7 000 å 8 000 människor komma att på siktberöras av den beslutade nedskärningen. Av dem arbetar omkring 2 000 hosunderleverantörer, i regel mindre företag. pågår den här nedbantningen. Demänniskor som arbetar i försvarsindustrin känner sig otrygga, och de som hargått hos underleverantörer och väntat på jobb får plötsligt se beställningarnaannullerade. har jag tagit som typexempel. säger försvarsministernatt försvarsbeslutet inte berör Övertomeä. Kvar står att den lokala myndighetenhar meddelat att pä grund av uteblivna försvarsbeställningar får man bekymmermed AMS-arbetsplatsen i . Detta är en allvarlig sak, även om detgäller några tiotal man i en bygd där man skickade 370 arbetssökandetill södra delarna av landet. i är fanns det 286 arbetslösa. En mjukare nedtrappning av försvaretsmaterielbeställningar borde kunna genomföras. Säkert skulle man kunna undvikakapitalförstöring på såväl påbörjade som projekterade objekt. Men viktigast ärnalurligtvis att de människor som drabbas av nedbantningarna inom försvaret färnödigt rådmm och bhr anvisade ny sysselsättning. Men var finns den ? Försvaret har haft en bestähning utlagd i enAMS-verkstad i . Man har där för försvarets räkning tUlverkat s. k.kupolformar. Sex man har varit sysselsatta med detta inom AMS-verkstaden. är snart färdig. Behov av ytterligare kupolformar finns inte inomförsvaret, och det är alltså inte möjhgt att lägga ut någon ytterligare sådanbestähning. är emehertid beredd att göra vissaandra beställningar, om AMS anser det nödvändigt, hos någon av de verkstäderAMS har i , Det gäller inte bara verkstaden i utan ävenandra. Jag är tacksam för det positiva beskedet.Säkert blir många berörda glatt överraskade av de klara signalerna. Överläggningen var härmed slutad. Ang. rökningens följdverkningar för icke-rökare § 5 Ang. rökningens följdverkningar för icke-rökare Herr socialministern erhöllordet för att i ett sammanhang besvara dels ' (fp) i kammarensprotokoll för intagna fråga, nr 10, till herr kommunikationsministern,dels () i kammarens protokoh för intagna fråga,nr 46, och anförde: har frågat om jag anser det hggautanför eller innanför samhällets ansvar att skydda icke-rökare från att drabbasav ahvarliga medicinska följdverkningar av att andra röker. Vidare har herrRomanus frågat kommunikationsministern om han vih medverka tih att taxiföraresom så önskar ges rätt att utöva sitt arbete utan att utsättas för tobaksrök.Den sistnämnda frågan har överlämnats till mig för besvarande. Jag besvararbåda frågorna i ett sammanhang. Tobaksrökningen medför problem som gäller både hälsan ochtrivseln och som berör inte bara rökarna själva utan även icke-rökarna.Regeringen har uppdragit ät att redovisa en allsidig medicinskundersökning rörande tobakskonsumtionen och i anledning härav vidtagna åtgärdersamt att lägga fram förslag tih de ytterhgare åtgärder som kan behövas inomstyrelsens verksamhetsområde. Även frågor om s. k. passiv rökning ochföljdverkningar härav uppmärksammas i samband med detta utredningsarbete, somberäknas vara slutfört . Vad särskilt gällereffekterna av tobaksrökning som sker i anslutning tih verksamhet i arbetslivetankommer det på arbetarskyddets organ att följa förhållandena och vidta deåtgärder som kan vara påkallade från bl. a. arbetshygienisk synpunkt. "Det ter sig tämligen självklart att denenskilde skall kunna avvisa förekomsten av rökning pä sin egen arbetsplats. Dendirekta arbetsplatsen bör ahtså vara rökfri om arbetaren-tjänstemannensjälv Ang. rökningens följdverkningar för icke-rökare uttalarönskemål härom." - Detta citerar jag ur en PM, som haröverlämnat tUl . Jag ber att få ansluta mig till denprincipen. Det har framkommit som jag är säker på attherr kommer att utveckla vidare - alltmer fakta som stöderuppfattningen att det även för icke-rökaren är skadligt att utsättas förtobaksrök i starka koncentrationer . Dessutom är det för mängaen väsentlig trivselfråga, Förhåhandena i taxi är sådana, i varje fah i ,att taxiföraren enligt reglementet inte får röka om inte passagerarna medgerdet. Däremot får passagerare röka oavsett vad taxiföraren har för inställning.Det har ocksä inträffat att en taxiförare, som har uppmanat passagerarna attavstå från tobaksrökning, har blivit fråntagen sin legifimation för ett antalmånader sedan. Det är enhgt min uppfattning rimhgt att taxiförarna gesrätten att slippa tobaksrök på sin arbetsplats. I synnerhet är det en obehagliginställning som speglas i detta reglemente, nämhgen att passagerama får rökaoch bära sig ät som de vill, medan däremot taxiförarna skall finna sig i attröka endast om passagerarna tillåter; annars fär de avstå. De här reglernastämmer inte med vad jag uppfattar som jämhkhet. Det hade varit intressant atthöra socialministern uttala sig om den saken. I har tobaksskaderådet uttalat sig för atttaxiförarna skall kunna sätta upp en skylt om de inte vill ha rökning i bilen;det skall framgå att de har stöd för ett sådant förfarande. Det är vanligt att man tackar för svar päfrågor. har jag tyvärr inte fått något svar, och då är det inte så lätt förmig att framföra något tack. Jag vill därför upprepa frågan. Den var ställdtill kommunikationsministern. Jag trodde att han hade lättare att medverka tillatt taxiförama skulle få rätten att utöva sitt yrke utan att utsättas förtobaksrök. Men eftersom frågan har överlämnats till socialministern är vältanken att han skall kunna medverka tiU detta. Jag frågar alltså: Villsocialministern medverka till att taxiförama får rätt att utöva sitt yrke utanatt utsättas för tobaksrök? Artig som jag är kan jag tackasocialministern - även om inte jag heller har fått något svar på min fråga. Bristen i det värdefuha institut som enkla frågor utgör äratt man sällan fär svar på den fråga man har ställt. Det är ju inte en renhändelse att en fråga formuleras på ett visst sätt. Jag formulerade dettaavsiktligt sä att jag frågade socialministern om han anser att det liggerinnanför eller utanför samhällets ansvar att skydda icke-rökare frän att bliskadade. Jag tycker det skulle vara värdefullt om socialministern uttalade sigi den frågan. Som förutskickade har min fråga föranletts avde alarmerande uppgifter som kommit om hur farlig rökningen är för passivarökare, ahtså de som inte röker själva men tvingas att vistas i lokaler där detröks. Det finns utredningar från i synnerhet och som visar attmänniskor som aldrig själva satt en cigarrett eller en cigarr i munnen harblivit livsvarigt skadade - blodkärlen förändras osv. Det är väl ändå kolossaltallvarligt? Därför tycker jag att man skall ställa frågan om inte samhället pånågot sätt måste ingripa. Det skulle ocksä vara intressant att höra statsrådetsuppfattning om huruvida inte tiden nu kan vara mogen för att vidta åtgärder sominnebär att de som förpestar och förgiftar luften måste ha särskilda utrymmenoch att de som vill ha luften intakt generellt skall få behärska lokalerna. 1anslutning tih det bör man också ta ställning till om inte tiden kan vara mogenför att i kommunala hälsovårdsordningar införa förbud mot rökning i offenthgalokaler. Jag har haft denna fråga uppe i kommunalt sammanhang.Hälsovårdsnämndens ordförande var helt oförstående för att man i kommunalasammanhang skulle verka för att sammanträdeslokaler skulle vara rökfria. Dettycker jag är rätt fantastiskt. Förståelsen ute i bygdema är alltså ganska klenpå detta område. Där spetsade jag för övrigt till frågan på ett sätt somväckte föga anklang i församlingen, och jag vill gärna göra det här med. Om detnu är vetenskapligt bevisat att det är hälsovådUgt även för icke-rökare attvistas i sädana här lokaler, om människor alltså kan anses lida en för tidigdöd genom att vistas i lokaler där andra röker, då kan man väl ändå säga attdet är en form av vällande till annans död. Det är mycket kraftigt uttryckt,men det är logiskt. Kan socialministern vederlägga min tes, så gäma för mig -jag tror att det bhr svårt. Vi kan väl vara överens om att detta är en väldigtallvarlig fråga, och jag tror att samhället pä något sätt måste ingripa för attskydda de människor som för sin hälsas och sitt välbefinnandes skull inte villandas in tobaksrök - det måste finnas en metod för det. Ang. rökningens följdverkningar för icke-rökare Jag har påpekat i mitt svar att frågan ärföremål för en både omfattande och seriös utredning i . befinner sig i sitt slutskede och beräknas bh färdig någon gäng isommar. Men oberoende av denna utredning har tagitett flertal initiativ med syfte att sprida information om rökningens skadlighetoch påverka allmänhetens rökvanor. Sålunda har frågor som rör reklamen pätobakens område tagits upp i samråd med Svenska tobaksaktiebolaget. Eninformationsverksamhet bedrivs med sikte pä vissa viktiga målgrupper somexempelvis ungdoms- och fritidsledare, lärare, läkare och annansjukvårdspersonal. Jag kan här också nämna att det tillsatts en arbetsgruppmed uppgift att utreda förutsättningarna för en vamdekläration, i första handbeträffande cigarretterna. Jag viU också erinra om att det statliga stödet tobakens skadeverkningar för budgetåret1972/73 uppgår till . Av vad jag här i korthet har nämnt framgår atttobaksfrågan är föremål för en omfattande uppmärksamhet frän samhällets sida. 1Ukhet med hoppas jag att vi relativt snabbt skall kunna vidgainsatserna pä olika områden. Beträffande taxibilarna vill jag bara nämna att här är detfråga om ett enskilt ärende. Det är föremål för prövning iarbetar- Ang. rökningens följdverkningar för icke-rökare Personligen kan jag ansluta mig till det önskemål som harframförts att man sä långt som möjligt steg för steg bör kunna komma fram tillrökfria miljöer även i taxibilar. är det något lättare att tacka.Socialmmistern sade att man vhl eftersträva en sådan utveckling som jag harefterlyst. Det är en viktig mening. Mycket beror naturligtvis pä vad man menarmed "steg för steg". De där stegen borde väl inte behöva ta säväldigt . Om man kan ha en regel att föraren får röka bara när passagerarnatillåter, borde det väl inte vara något stort steg att införa jämlikhet i denmeningen, att passagerarna fär röka bara när föraren tillåter. Sedan kan man diskutera om man skall ha totalt förbud motrökning i taxibilar. De flesta människor åker inte taxi mer än en kvart eller20 minuter, och det kan inte vara någon större uppoffring att låta bh att rökaden korta tiden. För en taxiförare som sitter i sin bil kan det varaett mera rimligt önskemål att få röka, men dä borde det också vara möjligt förden som vill åka i en rökfri taxi att få bestäUa en sådan. Det här verkar vara praktiska problem som går att lösa. Nuhar socialministem uttalat en viljemriktning, och den hoppas jag kan vara tillvägledning för dem som har att praktiskt sköta de här frågorna. Jag blir emehertid en aning oroad när socialministern nusäger att utredningen skall bli klar . Senast vi diskuterade saken sadesocialministern, om jag inte minns alldeles fel, att den skulle vara klar ibörjan av 1973. Det är ju alltid trist om en utredning bhr fördröjd, isynnerhet om man låter andra åtgärder vänta med tanke pä denna pågåendeutredning. påpekar socialministern att man kan ta initiativ och vidtaåtgärder då en utredning arbetar. Man får hoppas att det sker ocksäi det här fallet med taxi. Jag begär inte att socialministern skall uttala sigom det fallet, men här är det ändå en person som går arbetslös på grund av har tillämpat orimliga regler. Jag ber till slut att få ställa frågan; Har man anledningatt befara en ytterhgare försening av den här utredningen? HerrSJÖHOLM (fp): Socialministern är ahmänt välvilligt inställdtill våra propåer, men jag skulle önska litet mera konkreta svar pä de frågorsom jag ställde. Vems skall lokalerna vara, generellt sett - deras som vill hadem intakta i fråga om frånvaro av rök, eller rökamas? Skulle intesocialministern kunna uttala en egen uppfattning därvidlag liksom när detgäller om samhället vill ta ett ansvar för att skydda människor mot att bhskadade när de vistas i allmänna lokaler? Det är en enkel fråga, som man skullekunna fä svar pä, om det inte borde vara så, att man kan fä lov att vistas ioffentliga lokaler utan att utsättas för risker för sin hälsa. Socialministem bestred inte vad jag sade om våhande tillannans död och synes sålunda instämma i min hypotes därvidlag, I t. ex. vill hälsovårdsnämnden inte ens verka för att sammanträdeslokalernaskall vara rökfria. Vill jag vara litet illasinnad kan jag uppfatta det som bokstavligt talat vill röka ut misshagliga ledamöter ur vissa nämnder. Detkan faktiskt bh följden, för det finns människor som är allergiska mot tobaksrök.Att de inte skall kunna äta sig allmänna förtroendeuppdrag därför att andravisar brist på hänsyn måste det kunna fmnas något medel mot. Jag har angivit att utredningen beräknas varafärdig , och det är mm förhoppning att den ocksä skah bli det. Det ären angelägen utredning, och vi är naturligtvis i hög grad inställda på atttidsschemat skah följas. Jag vill emellertid göra ett påpekande. Enligt min meningär det en önskvärd och, låt mig gärna tillägga det, en glädjande utveckling numera på flera håll har fått upp ögonen för att restriktioner beträffandetobaksrökning kan vara motiverade bl. a. i offentliga lokaler ochkommunikationsmedel samt arbetslokaler. Uttryck härför är att rökförbud påmånga häll har kommit till stånd och accepterats i många olika samhngslokaler det kan vara teatrar, biografer etc. - och transportmedel för lokaltrafik, somtunnelbana, spårvagnar och bussar. Jag tror att vi i vårt land har nått ett stycke på väg, omman jämför med andra länder, men jag ser det som väsenthgt att vi kan gävidare. Rökfria miljöer är önskvärda. Jag skuhe vilja tillägga att det liggernära till hands att anta att de omfattande åtgärder som har satts in när detgäher upplysning om tobaksrökningen och dess verkningar härvid har spelat ochspelar en betydelsefull roll. Man kan, herr talman, räkna med att samhällets organ ocksåfortsättningsvis kommer att göra betydande insatser för att nedbringatobakskonsumtionen och minska dess ogynnsamma effekter pä såväl rökare somandra. Det är naturligtvis sant att vi har nått ettstycke på väg. Jag tycker dock att just när vi diskuterar den här frågan harman inte anledning att vara alltför förtjust. Det har alltså hänt att en personsom har begärt att fä en rökfri arbetsplats - den taxibU som han kör harblivit av med sin taxilegitimation och inte har något arbete. Passagerarna färröka hur mycket som helst. Han själv skuhe däremot inte fä röka i bilen. Det ärinte uttryck för någon särskilt tillfredsställande situation. Enligt minuppfattning är det inte tänkbart att den frågans lösning skulle fä vänta thlsutredningen kommer och att han alltså skulle få gå arbetslös ytterligare etthalvår då är det inte något vidare framsteg som gjorts på det här området. Herr socialministem ASPLING: Jag skall bara en gång till påpeka att detgäller ett enskilt ärende som är föremål för prövning och att jag därför inte iden här debatten kan gå in på detta. Men jag har uttalat min principiella äsikti frågan tidigare, och därmed har jag deklarerat vad jag menar. Överläggningen var härmed slutad. Ang. rökningens följdverkningar för icke-rökare Om säkerhetsåtgärder mot barnolycksfall i bostäder ochbarnstugor § 6 Omsäkerhetsåtgärder mot barnolycksfall i bostäder och barnstugor