prot · FW0955 · 1973-12-31 00:00:00 — Där har ochjag liksom några moderata motionärer yrkat på att anslaget under punkten Ersättningarvid bildande av naturreservat m. m. minskas frän till 4,5miljoner kronor. Skälet är inte att vi motsätter oss att bidrag utgår tillenskUda som exempelvis får avstå mark helt eUer delvis för naturvårdsområdeneller liknande. Tvärtom har vi alltid från vårt håll ansett att det är ytterstangeläget att den enskilde skaU få ersättning, om han genom sådana åtgärderblir tvingad att lämna ifrån sig mark eller får sina möjligheter att disponeramarken inskränkta eller får tåla intrång på ett eller annat sätt. Anledningen till besparingsförslaget från vår sida är heltenkelt att i sina petita har beräknat att det under nästabudgetår skuUe gå åt . redovisar man en beräknadreservation vid det kommande . Motden bakgrunden bör ett tillskott av räcka. Därför har viansett det möjligt att här hålla nere anslaget med . Jag beratt få yrka bifall tUl reservationen 12. Nästa reservation har tidigare och nusenast talat utförligt för. Jag instämmer i deras anföranden ochyrkar bifall till reservationen 13. och jag har inte gått med påreservationerna 14 och 15 b. Båda är väl i och för sig angelägna reservationen 14 gäller höjda bidrag till kommunala avloppsreningsverk, där detföreslagits en ökning med inte , och reservationen15 b gäller bidrag till miljövårdande åtgärder inom industrin, där detföreslagits en ökning med . Vi har inte ansett att det idagens budgetläge är möjligt att gå med på detta, även om det kunde finnas skälför det. Glädjande nog har det skett mycket , inte minst tackvare bidrag från AMS, varför läget - som var ganska allvarligt blivit förbättrat genom de åtgärder som vidtagits . Jag kan alltså inte yrka bifall till dessa reservationer,utan följer där utskottet. HerrHEDSTRÖM (s): Mitt inlägg här kommer att röra sig ompunkten 52, Vård av naturvårdsområden m. m. En treårig försöksverksamhet på landskapsvårdsområdetpågår . skall praktiska försök medolika skötselmetoder bedrivas inom ett begränsat antal områden i landet, vilkarepresenterar olika typer av odlingslandskapet. efterförsöksperiodens slut redovisa erfarenheterna, och först därefter kan ställningtas till verksamhetens fortsättning. Det ursprungliga förslaget innebar att stat och kommunskuUe dela kostnaderna för försöksverksamheten. riksdag tUlstyrktedock en motion som innebär att av statens andel dvs. 300 000kronor - skall få användas för att tUl projekt av stort allmänt intresse lämnaett större bidrag än . Jag har i min bänk exempel på att bidrag ivissa fall har utgått med upp tiU för sådana arbeten. Enligt torde det inte föreligga någraproblem att få kommunerna med i försöksverksamheten även om statsbidragetstannar vid . Kommunerna har hittiUs visat stort intresse för attdelta i verksamheten, och många kommuner har redan avsatt medel för dettaändamål. Den pågående försöksverksamheten bör därför nu få genomföras enligtde riktlinjer som fastslagits av riksdag. gäller den arbetskraft som krävs förlandskapsvårdsarbelet uteslöt inte departementschefen i 1972 årsstatsverksproposition den enskUde markägaren. Hur skötseln skall utföras och vem som skall utföra den ären av de många frågor som försöksverksamheten skall ge svar på. Med anledning av de inlägg som här gjorts av herrar Leuchoviusoch vill jag poängtera att vi skapar ökad sysselsättning och en bättrelandskapsvård genom det förslag som utskottet genom att följajordbruksministern har presenterat i det betänkande vi nu behandlar. I betänkandet erinrar utskottet om att samma frågaprövades av förra årets riksdag. Utskottet framhöll då att det var fråga om enförsöksverksamhet i syfte bl. a. att klarlägga spörsmålet hur skötseln avområdena lämpligen bör ordnas. Utskottet utgick därvid från att frågan omlämplig arbetskraft för hithörande uppgifter skulle prövas förutsättningslösti de särskilda fallen och förutsatte i enlighet härmed att markägaren ellerannan lantbrukare skulle komma att anlitas när det befanns ändamålsenligt.Enligt utskottets mening borde därför motionärernas öneksmål kunna förväntas iallt väsentligt bh tilldogosedda utan någon särskild åtgärd från riksdagenssida. delade utskottets uppfattning. Med det anförda yrkar jag bifall till utskottetshemställan på denna punkt. Jag vill sedan, herr talman, säga några ord i anledning avmotionen 1403 angående ändring av reglerna för domänverkets naturfond. berörde denna fråga i sitt inlägg. I motionen yrkas att ränteavsättning ej skall ske för marksom är upplåten som naturvårdsobjekt. Till detta vill jag säga att liknanderänteberäkningar görs regelmässigt när det gäller olika slag av statentillhöriga fastigheter. Det kan närmast betraktas som interna statligabokföringstransaktioner. Vid beräkningen av anslaget har särskild hänsyn tagitstill medelsbehovet för denna ränteavsättning, varför den i realiteten inte kansägas belasta den verksamhet som flnansieras från anslaget. Motionärernas uppgift att de fastigheter, på vilka dennaränta beräknas, i flertalet fall inköpts från domänverket är felaktig. Det ärtill övervägande del fråga om tidigare privatägd mark söm förvärvats av Miljövård m. tn. Miljövård m. m. staten förnaturvårdsändamål och därvid bokförts på den under domänfonden hörandesärskilda s. k. naturvårdsfonden. Med det anförda yrkar jag bifall till utskottets hemställan också på dettaavsnitt av betänkandet. i (c): Reservationerna 14 och 15 b har här tidigarekommenterats av . Jag skall inskränka mig tiU att i alltväsentligt mstämma i de synpunkter, som han här anfört som motivering för dessareservationer. Jag vill bara tillägga att de principiellt är besläktade medvarandra så till vida, att båda handlar om insatser i miljövårdande syfte. I det första fallet, reservationen 14, rör det sig om enhöjning av anslaget till kommunala avloppsreningsverk med 150 miljoner kronoroch i det andra fallet om en ökning av anslaget för miljövårdande åtgärder inomindustrin med . I detta fall gäller det vård och förbättringav arbetsmiljön. Det räcker inte med ett allmänt och positivt tal när detgäller miljövård. Här hade man haft möjlighet att visa konkret handhngskraftgenom att skapa resurser för meningsfyllda arbetsinsatser i miljövårdandesyfte. Detta skulle vara så mycket mer värdefullt mot bakgrunden av att manockså i dessa sammanhang för att statsbidrag skall utgå kräver en motprestationav kommuner respektive industri. Jag vill med detta, herr talman, instämma ibifallsyrkandet beträffande reservationerna 14 och 15 b. HerrAUGUSTSSON (s): Jag skall säga några ord om punkten 54 ochreservationen 14. Det är klart att vi som kommunalmän är glada över denextra satsning som har skett på reningssidan, den förhöjda bidragsprocententill kommunerna t. o. m. och samma bidragshöjningfrån t. o. m. april . Givetvis skulle kommunerna även medglädje också svälja de enligt reservanterna begärda . Attmånga kommunalmän också är förberedda därtUI, tvivlar jag absolut inte på. Menäven reservanterna måste väl erkänna att goda resultat redan har uppnåtts genomdessa extra anslag och att de s. k. riktade åtgärderna gagnat sysselsättningenoch bidragit till en bättre miljö. Sedan kan man diskutera tidsbegränsningen,mer eller mindre. Men det är ju alltid dessa tidsbegränsade bidragsöde att mottagarna kan hamna på fel sida om strecket. En passus i de högt ärade mittenpartiledarnas motionställer jag mig litet frågande till. Det står så här: "Slutregleringen avtidigare lämnade, förhöjda bidrag kommer efter hand att binda en betydandeanslagsvolym. Denna slutreglering, liksom utbetalningen av förskott på nyabidrag, måste ske så att kommunernas likviditet inte ansträngs, eftersom de dåkan tvingas senarelägga andra sysselsättningsskapande investeringar." Detta påstående kunde ha varit befogat /72då ifrågavarande anslag var ett reservationsanslag, men innevarande budgetår, liksom nästa budgetår på 255 miljoner är ett förslagsanslag. innebäratt beloppet, som varit med om att räkna ut. harförutsatts räcka för ifrågavarande budgetår. 1 och med att det är ett den förslagsanslagkan det t. o. m. få överskridas. Det bör därför icke, som jag ser det, påverka kommunernas likviditet, vilket har framhållits i ----- Miljövård m. m. De icke förhöjda statsbidragen förreningsverken kommer att utgå även i fortsättningen, och beräknade anslagtillstyrks här också av utskottet. Beträffande de sysselsättningspolitiskaeffekterna, som också har nämnts i detta sammanhang, vill jag framhålla attregeringen sannerligen inte har suttit still när det gällt att skapa sysselsättning,och den kommer heller inte att göra det i fortsättningen. Jag ber med dessa ord att få yrka bifall tillutskottets förslag under punkten 54. (vpk): Den kommunistiska gruppen har velat spara 40miljoner kronor åt regeringen, men det är med sorg och smärta jag måstekonstatera att jag inte mött den entusiasm jag väntat hos de socialdemokratiskaledamöterna i utskottet. De har tvärtom gått ihop med borgarna i den här frågan en nog så vanlig kombination. Jag skall inte så här fördjupa mig mera idenna gripande historia. För att söka minska eUer och för att eventuellt göra vår värderade talman glad över ett kortinlägg skall jag hänvisa till mina samlade tal i det här ämnet och yrkar bifalltill reservationen 15 a. Låt mig bara helt kort påminna kammaren ombakgrunden tUl besluten på punkten 55. Miljöskyddslagen gäller för alla företag. När ett nyttföretag startas skall i kostnadskalkylerna vara inräknade alla kostnader förmiljövårdsanläggningar som samhällets lagstiftning föreskriver. Under enövergångstid är det nödvändigt med statsbidrag för de gamla företagen för attfå fram de miljövårdsålgärder för vatten- och luftvård som behövs. 25 procentav kostnaderna utgår därför i statsbidrag till sådana åtgärder under enfemårsperiod eller per år.Företagen står således för av kostnaderna förmiljövårdsanläggningar. Fr. o. m. den 1 juU 1972 kan bidrag utgå också förbuUerbegränsande åtgärder inom industrin. För att öka sysselsättningen beslöt höstriksdagatt statsbidragen skuUe höjas från till högst undertiden till . Ca anslogsi förhöjda statsbidrag . För tiden till den30 har 100 miljoner anvisats i förhöjda statsbidrag. Dessa förhöjdastatsbidrag har gett både sysselsättning och snabba miljövårdsåtgärder och hardärmed haft en dubbel funktion. Trots de stora satsningarna genom det förhöjda bidragetbedöms de 50 mUjoner kronor som avses utgå ärligen till det 25-procentiga statsbidraget komma att behövas - inte minst då behovet av bullerreducerande 151 Miljövård m. m: åtgärderinom industrin är stort. Ett reservationsanslag om 50 mUjoner kronor bör därförföras upp till miljövårdande åtgärder inom industrin. Så några kommentarer till reservationen och till vadreservanterna här har anfört. Trots att ville hålla sig undan från sinreservation och hänvisade tUl sina tidigare tal i sammanhanget jag har ocksåhaft nöjet att läsa dem skall jag något gå in på den. I reservationen 15 a av begärs det attanslaget skall skäras ned tUl 10 mUjoner kronor, vilket bör förbehållassmåföretagare inom industrin efter särskild behovsprövning. Liknande motion hartidigare avslagits av . Reservationen anför att regeringens politikgentemot det privata näringslivet är att lämna direkt statligt stöd till ifrämsta rummet de större företagens verksamhet. Vidare sägs det att regeringensförslag innebär att industrin skall kunna öka sina profiter genom att deerhåller statsbidrag för att vidta åtgärder mot sin miljöskadliga verksamhet. utgår, som reservanten väl vet, detta statsbidrag ocksåtill småindustrin, och frågan är väl om inte antalet ansökningar frånsmåindustrin är väsentligt fler än de från större industrier. Kostnaderna förmiljövårdsåtgärder inom de större företagen blir med logisk konsekvens dockhögre än inom mindre företag. Det intressanta med årets kommunistreservation äremellertid att principen för statligt stöd åt äldre industri för mUjövårdandeåtgärder har accepterats - vUket inte har skett i tidigare reservationer - dockendast för småindustri. Men var går då gränsen mellan profrthungrandestorföretag, som reservationen talar om, och de småföretag som bör förbehållasstöd och som tydligen inte anses hda av profithunger? Varken reservationeneller motionen anger var denna gräns går. Jag är tveksam om arbetarna vid exempelvis enmassaindustri, som väl får betecknas som ett storföretag, har förståelse för varförjust de skall drabbas av hot om nedläggning därför att företaget säger sig inteorka med de lagstadgade mUjövårdsåtgärderna. I övrigt som en parentes undrar man om en förändringnu är på gång inom vpk mot samma slags filosofi om de mindre företagen och stödåt dem, som utvecklats framför allt hos något som i så fall enrättrogen marxist borde ha svårt att acceptera. Såvitt jag förstår med riskför att inte vara lika bevandrad i som omhuldade dock Marxknappast en decentraliserad produktion. I vart fall fastslås detta i MichaelHarringtons bok i kapitlet om den okände . Och vadMarx själv i bl. Den 18 brumaire har skrivit bekräftar detta. Jag vill i denna del yrka bifall till utskottets hemställan. I reservationen 15 b yrkas att medelsramen för förhöjdabidrag ökas med och att lidsgränsen skall förskjutas med tvåmånader. Utskottet finner mot bakgrund av den redogörelsen om dekraftiga bidrag till industrins miljövårdsinvesteringar, som getts isysselsättningsstimulerande syfte, inte tillräckliga skäl att biträda yrkandet.För övrigt har departementschefen anfört att han avser att lägga fram förslagom att skall granska effekterna av vidtagna anförde som det främsta argumentet förbifall till reservationen 15 b en förbättring av arbetsmiljön. Självfallet ärfrågan om en förbättring av arbetsmiljön minst lika väsentlig som frågan ompåverkan på den yttre miljön. Över 120 000 människor skadas , 300 dödasoch I 800 invalidiseras i arbetet. Det är säkerligen bekant även för herrStrömberg att just av de skälen har arbetsmiljöutredningen tUlsatts avregeringen. fick vi också det första delbetänkandet, vilketgenom det socialdemokratiska partiets och LO:s försorg varit ute på det mestomfattande remissförfarande som något utredningsförslag någonsin varit föremålför i värt land. Det har varit ute hos dem som bäst känner arbetsmiljön,nämligen arbetarna själva. Inte mindre än 85 400 människor från framför allt defackliga lokala organisationerna i över 7 630 grupper har framfört sinasynpunkter på utredningens förslag. bör få ta ställningtill en proposition från regeringen där deras synpunkter har beaktats. I övrigt har så sent som avvisatyrkanden om bidrag till åtgärder för förbättring av arbetsmiljön med hänvisningjust till arbetsmiljöutredningens arbete. TiU i viU jag bara säga att de förslagsom de folkpartistiska och centerpartistiska partiordförandena har framlagt isin motion inte innebär att det krävs motsvarande prestationer av industri ochkommun. Förslagen går ut på en fortsatt förhöjning av statsbidragen till enkostnadstäckning av för staten och för industrin. Jag ber, herr talman, att få yrka bifall tilljordbruksutskottets hemställan under punkten 55. Miljövård m. in. i Skegrie (c): Jag ber bara att få yrka bifall tUlutskottets hemställan under punkten 51, vilket jag finner inte blivit gjorttidigare i debatten. (vpk): Det finns småföretagare inom industrin somkanske inte orkar med de mUjövårdande åtgärderna, och för dem har vi velatreservera de 10 miljoner vi bantat ner anslaget till. Beträffande i den marxistiska litteraturen måste jag säga att redanunder sin livstid drabbades av att bli åberopad som stöd för diverse kufiskaprojekt. Han tog sådant med fattning, men om han hade upplevt hur mobilisera honom som sympatisör tUl regeringens projekt att ge storastatliga presenter till storfinansen, skulle han sannolikt ha blivit bedrövad. HerrSTRÖMBERG (fp): frågade hur vårt förslag kanpåverka likviditeten. Låt mig då ta ett exempel. Det finns kommuner som villsätta i gång med att bygga avloppsreningsverk och som får avslag på sinbidragsansökan. Men de har ändå rätt att påbörja sina arbeten, och de förverkardärmed inte sin framtida rätt till bidrag. Miljövård m. m. emellertiddå betydligt senare, och det är en situation som påverkar kommunenshkviditet. Det finns, säger , inte tillräckliga skäl föratt ge ytterligare bidrag till de mUjövårdande åtgärder som vi föreslagit frånmittenpartierna. Behovet av en bättre miljö är dokumenterat i kommunernas ochindustrins ansökningar. Att det behovet finns är i och för sig ett skäl för vårreservation, men det är ytterligare ett angeläget och allvarligt skäl att vi har en mycket stor arbetslöshet. Den arbetslösheten har i betydande graddrabbat dem som är sysselsatta i byggnads- och anläggningsarbeten, och det ärde människorna som i första hand kommer att anlitas för arbeten i samband medde miljövårdande åtgärder som mittenpartierna har föreslagit. Sysselsättningenoch miljövården är två för oss mycket angelägna motiv att sätta i gång de härarbetena. FruTHEORIN (s): Jag vill bara notera att jag inte fick någotsvar av på var gränsen går mellan profithungrande storföretag ochsmåföretag som inte lider av profithunger. I vad gäller skulle jag kunna öda kammarens tid medatt citera direkt, men jag lovar att inte göra det utan i stäUet överlämnacitaten till all tjäna till lärdom inte mmst i vad gäller 'förord för stordriftsproduktionen och mot en decentraliserad produktion. TUl vill jag säga att även om det råderarbetslöshet i det här landet, kan jag inte se att man med det förslag somfolkpartiet och har i sin reservation 15 b tillskapar särskilt mångaflera jobb än de som redan är i gång. Men nog om detta. Det är på regeringens initiativ som dessa förhöjdastatsbidrag har tillkommit, vUka beräknas ha utgått med sammnlagt 500 miljonerkronor till , och det finns inte skäl att bifalla det yrkande somframställts av och . Utskottet har åberopat att det underlång tid utgått särskilda förhöjda statsbidrag till industrin förmiljövårdsåtgärder och sagt att det inte är anledning att förlänga den tidenytterligare efter . i (c): Det antal jobb som efterlysermotsvarar i runt tal 200 ä 220 mUjoner kronor, och det är inte så litet. Sedan har beskrivit sitt partis positivaarbete för miljövårdande åtgärder när det gäller arbetsmiljösituationen, ochjag har inte på något sätt tänkt ifrågasätta den ambitionen. Hon beskriver bl.a. de utredningar som pågår och det betänkande från arbetsmiljöutredningen somsänts ut till 7 000 remissinstanser, om jag uppfattade det rätt. Jag vill tilldet bara lägga, herr talman, att om det vid detta remissförfarande också hadesänts ut ett förslag som innebär direkta konkreta åtgärder enligtreservationerna, så är jag övertygad om att det förslaget hade fått ettpositivt mottagande av remissinstanserna. HerrTAKMAN (vpk): Nr 55 De gränsdragningsproblem som talar om får den mig inteatt gå ifrån mitt yrkande om bifall till reservationen 15 a. när jag nuigen lyssnade till erinrade jag mig, när hon påstod------ 7T:r~. att regeringen har stöd för detta underliga projekt i marxismen, n lova a m. m. besläktade tankegångar i en intervju som jagläste med en annan stor marxist, nämhgen Graucho . Den statliga delen av de förhöjda bidragen ide två senast berörda reservationerna är . Det förvånar migbara att en socialdemokrat står i denna kammare och säger att 180 mUjonerkronor tUl anläggnings- och byggnadsarbeten icke skulle förbättrabyggnadsarbetarnas situation. Det är någonting helt annat än det man får lyssnatill i dagligt tal; det är en helt ny uppgift. TUl vill jag säga att det är herrTakman som har sällat sig tUl regeringens bedömning att det under en övergångstidbehövs stödåtgärder till den industri som inte kan klara de miljövårdsåtgärdersom lagstiftningen ålägger den. Den skUlnad som finns mellan ochmig är inte av principiell natur nu längre, som den har varit tidigare om åren,utan den ligger i en gränsdragning mellan storföretag och småindustri. Jag vill på nytt åberopa det jag sade tidigare: Det måstevara svårt för arbetarna i de företag som faller någonstans vid sidan av dengräns som inrangerar dem som storföretag att därför behöva utsätta sig förrisken för arbetslöshet. Jag vill vidare påpeka för att jag hartalat för utskottets hemställan under punkten 55, till vilken fogats enreservation med yrkande om en utökad medelsram på - alltsåinte 180 mUjoner kronor. Det är skälet till att jag har sagt att det ökadeanslaget inte kan ha den stora sysselsättningsskapande effekt som herrStrömberg har velat göra gällande. Överläggningen var härmed slutad. Utskottets hemställan bifölls. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 11 a av i Skegrie m.fl., ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja,besvarad. Sedanherr i Skegrie begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Miljövård m. in. Den som vill att kammaren bifaller jordbruksutskottets hemställan i betänkandetnr I punkten 49 mom. 1 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 11 a av i Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då i Skegriebegärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Dennaomröstning gav följande resultat: Utskottets hemställan bifölls. Propositioner gavs på bifall tUl dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 11 b av m. fl., ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr i begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller jordbruksutskottetshemställan i betänkandetnr 1 punkten 49 mom. 3 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nej har kammaren bifallit reservationen nr 11 b av herr Vid omröstning genom uppresningförklarades tvekan kunna råda angående resultatet, varför votering medomröstningsapparat verkställdes. Denna omröstning gav följande resultat: Utskottets hemställan bifölls. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 12 av herrar och Leuchovius, ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller jordbruksutskottets hemställan i Nr 55 betänkandet nr I punkten 51 röstar ja, den den det ejViU röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 12 av herrar och------ Miljövård m. m. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Mom.1,2a och 2 c Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 13 av i Skegrie m. fl., ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr begärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifallerjordbruksutskottets hemställan i betänkandetnr 1 punkten 52 mom. 1,2 a och 2 c röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 13 av i Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Utskottets hemställan bifölls. Utskottets hemställan bifölls. Utskottets hemställan bifölls. Propositioner gavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 14 av i Skegrie m.fl., och förklarades den Miljövård m. m. förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifallerjordbruksutskottets hemställan i betänkandetnr 1 punkten 54 mom. 3 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 14 av i