prot · FW093 · 1973-12-31 00:00:00 — § 1 Upplästes följande till kammaren inkomnaansökningar: Pä grund av utrikes resa anhåller jag om ledighet frånriksdagsarbetet . den 11 januari 1973Ola Jag anhåller om tjänstledighet frånriksdagsmannauppdraget for resa till ,. Kammaren biföll dessa ansökningar. § 2 Interpellation nr 1 ang. händelseutvecklingen iIndokina, m. m. Ordet lämnades på begäran till (), som yttrade; De fruktansvärda terrorbombningar, som USAunder julhelgen 1972 riktade mot och Haiphong, har öppnat ögonen hos alltfler för vad som verkligen pågår i och det övriga . Under de mellan den 18 och 29 december 1972fälldes bomber, vilket i sprängkraft motsvarar två Hiroshimabomber,över två största städer och mest tätbefolkade områden.Bostadskvarter med en befolkningstäthet på upp till 30 000 invånare perkvadratkilometer, sjukhus, daghem, skolor och andraundervisning.sin-stitutioner, religiösa och kulturella anläggningar, fabrikeroch kommunikationscentra utsattes för upprepade och systematiska anfall medoutsägliga mänskliga lidanden som följd. Julhelgens terrorbombningar mot och Haiphong komockså som en fruktansvärd bekräftelse på den misstanke som många hyst; att USA.s överläggningar med bara varit ett led i ett valtaktiskt spel. Fredsförhoppningarna hos miljoner människor i , och Cambodja, i och i resten av världen hade cyniskt utnyttjats för att säkra president omval. När detta väl var ett faktum visade ;s politiska ledare åter sina verkliga avsikter; att med våld tvinga folken i till underkastelse, till en fred utan frihet och självbestämmanderätt. De nu återupptagna fredsförhandhngarna förs medan terrorbombningarna fortsätter söder om 20 breddgraden liksom i 15 ,och Cambodja. De förs under det klart uttalade hotet om nya upptrappningarom folk inte accepterar en fred på ;s villkor. Klarare kan denhänsynslösa stormaktspolitiken, föraktet för ett htet folkssjälvbestämmanderätt, inte uttryckas. Dessa ;s medvetna handhngar utgör avskyvärda brott motall mänsklig moral och mot det skydd för respekten för den enskilda människansvärde och de små nationernas självbestämmanderätt, som vi sökt bygga upp genomfolkrätten och arbetet inom FN. Därför har de med rätta väckt förtvivlan, sorgoch vrede. I vårt land har dessa känslor omsatts i en nationell manifestationav sohdaritet med folk, som saknar motstycke. Också i många andraländer höjs , starkare än någonsin, protesterna mot ;s krig i ,kraven på att upphör med terrorbombningarna och undertecknar detfredsavtal, varom båda parter förklarade sig vara ense . Ändå utgör terrorhandlingarna under julhelgen bara ett ledi det folkmords- och miljömordskrig, som bedrivit mot folk undermånga år och som vi ännu inte ser något slut pä. Detta krig, där världensrikaste nation använder sig av den moderna teknikens alla landvinningar, försframför allt från luften. Dess teknik är inte endast massbombning, somurskillningslöst drabbar civila och militära mål. Det riktar sig också medvetetmot civila mål och mot den mänskliga miljön, såsom då dammar ochbevattningsanläggningar bombades , då skolorna precisionsbombadesvid höstterminsstarten , dä skörden och skogarna förstörs genomgiftbesprutningar och brandbomber eller då jorden ödeläggs genom bombkratraroch jättestora jordförstöringsmaskiner. I detta krig utnyttjar också sedanlänge systematiskt sådana vapen - kulbomber, napalm- och fosforbomber m. m. som enbart syftar till att döda eller skada människor och som orsakaromänskliga lidanden. hade bomber med en sammanlagdsprängkraft av 7 1/använts i hela . Lägger man därtillbombningarna ca - kommer man upp till mer än 8miljoner ton sammanlagt. Det innebär att städer och byar hittillsutsatts för bomber som i sprängkraft är minst 200 gånger kraftigare än de somfälldes över och Haipong under julhelgen eller som motsvarar minst 400Hiroshimabomber. Om de nu kända siffrorna omsätts i mängder bomber per personfår man följande uppgifter; 65 ä per person i 160 ä per person i per person i Cambodja (t. o. m. per person i (t. o. m. Därtill kommer artilleribeskjutningen från marken och frånden amerikanska flottan, som i sprängkraft motsvarar ungefär samma mängd. med att krigshandhngarna fortsätter har deamerikanska krigsmaterielleveranserna till fascistregimerna i , ochCambodja ökat mycket kraftigt och den politiska terrorn i Sydvietnamintensifierats. 10 000-tals människor har satts ifängelse eller koncentrationsläger. Tortyr och mord förekommer . Enmasslikvidation av de politiska fångarna förbereds. pågår äringenting annat än ett försök att fängsla och förinta alla dem Nr 3 som skullekunna framträda som representanter för befrielserörelsen eller Torsdaeen den de s. k.neutrala krafterna efter ett fredsslut. Om detta får fortgå kommer ,,jgnuari 1973 det inte att finnas många kvar som kan bära upp ett demokratiskt ---------- styrelseskickoch leda återuppbyggnaden i södra . Också genom dessa handlingardemonstrerar och sitt förakt för människovärdet och sin ovilja attacceptera en fredlig politisk lösning, som bygger på respekt för detvietnamesiska folkets självbestämmanderätt. Dessa brott mot mänskligheten kan inte tillåtas fortsätta.Jämsides med de manifestationer, som genomförs av enskilda och organisationeri vårt land liksom i många andra länder, måste regeringen öka ansträngningarnaatt tillsammans med andra länders regeringar förmå att upphöra med allaangreppshandlingar i och underteckna ett fredsavtal som garanterar deindokinesiska folkens rätt att bestämma i sina egna länder. Likaså måstearbetet på att förstärka det folkrättsliga skyddet mot denna sorts krigföringintensifieras. Internationella aktioner för att rädda de politiska fångarna iSydvietnam måste genomföras. Det materiella stödet till Demokratiskarepubliken och Republiken provisoriska revolutionäraregering måste ytterhgare ökas för att möta de behov som orsakas avmassförstörelsen under den senaste tidens bombningar, evakueringen av städernai och ansvaret för den civila administrationen i ständigt växandeområden i . Med anledning av vad som anförts i interpellationen villjag till herr utrikesministern rikta följande frågor; Vill herr utrikesministern redovisa den svenskaregeringens syn på den senaste tidens händelseutveckhng i samt vidfredsförhandhngarna i ? Vill herr utrikesministern redovisa vilka åtgärder i syfteatt förstärka det folkrättsliga skyddet mot omänskliga och miljöhotandekrigföringsmetoder som den vidtagit eller planerar,inklusive de initiativ som föranleds av den senaste Hdens amerikanskaterrorhandlingar i ? Är den beredd att ta initiativ tillinternationeUa aktioner för att stoppa den påbörjade och hotande massakern päde politiska fångarna i Saigonjuntans fängelser? Är den mot bakgrunden av de mänskhgahdanden och den svära materiella förstörelse som de amerikanska bombningarnaförorsakat beredd att ytterhgare öka det materiella biståndet till Demokratiskarepubliken och Republiken provisoriska revolutionäraregering? Denna anhållan bordlades. § 3 Interpellation nr 2 om malmbrytning i Kaunisvaara Ordet lämnades på begäran till HerrÖHVALL (fp), som yttrade: 1 kommun har nästan hela befolkningen varit 17 2 protokoll 1973. Nr 3 beroende av jord- och skogsbruk. Omställningen inom dessa näringar Torsdagenden väntas resultera i att folkmängdensjunker från 10 800 invånare 11 ianuari1973 '' '' 1980 enligt länsstyrelsensprognos i BD 80, en folkminskning Av dem som är kvar i kommunen är var tredje pensionär i Om den negativa utveckhngen får fortsätta brister underlagetför både samhällsservice och kommersieU service i kommunen. bör ha minst7 000 invånare 1980, anser planeringsråd, men för att uppnå detmålet måste 700 nya arbetstillfällen skapas. har befolkningen i hoppatspå exploatering av Kaunisvaara malmfält. I de förslag till sysselsättningsfrämjandeåtgärder som presenteras i Länsplan 70 har projektet också tagits med. Staten är ägare till malmen, och har intefunnit anledning att engagera sig, eftersom man ännu har järnmalm tillgängligför lönsammare brytning. Men , som har strategisk betydelse förNorrbottens inland, måste räddas från utarmning medan detta ännu är möjligt. Ensamhällsekonomisk totalbedömning, där hänsyn tas till fördelar och nackdelarför samhället, torde leda fram till högt brytvärde på Kaunisvaaramalmen. Med stöd av det anförda anhåller jag om kammarenstillstånd att till herr industriministern få stäUa följande fråga: Är industriministern beredd att med hänsyn tillsysselsättnings- och befolkningsutvecklingen i pröva frågan ommalmbrytning i Kaunisvaara med invägning av samhällsekonomiska faktorer? Denna anhållan bordlades. § 4 Interpellation nr 3 ang. bevarandet av gamla ort- ochsockennamn i det nya fastighetsregistret Ordet lämnades på begäran till HerrFÅGELSBO (c), som yttrade: riksdag beslöt om en reformering avfastighetsregistreringen. Därigenom skall fastighetsregistret bli enhetligtför hela landet och ha ett enhetligt beteckningssystem. Fastighetsbeteckningenskall vara lokaliserande, dvs. i fastighetsbeteckningen skall ingå namn medanknytning till allmänt kända geografiska begrepp. Kommunen skall vararegisteromräde. ADB-tekniken skall användas för det nya registret. Det nya fastighetsregistrel har vållat stor orobeträffande möjligheterna att bevara gamla ort- och bynamn. Denna oro är iviss mån befogad då från huvudregeln om namnens införande i fastighetsregistretfinns vissa undantag. a. har det ansetts att huvudregeln bör brytas iföljande fah: När namnöverensstämmelseuppstår mellan by- och hemmansnamn i skilda socknar men inom samma kommun. När trakten bedöms vara för liten för att bli allmäntkänd i orten 18 eller medge kartredovisning. När traktnamnen är sä långa att de medför problem vidADB-be- Nr 3 handlingen. Även ivissa andra fall sker undantag. j j jgjyaj-j 1973 De gamla namnen på byar och socknar har stort kulturhistoriskt ----------- Detvore därför synnerligen olyckligt om namnen successivt skulle försvinna genomen administrativ förändring av den typ som pågår inomfastighetsregistreringen. Det kan ifrågasättas om de möjligheter som finns tillmarginalanteckningar av ortnamn kommer att visa sig vara tillräckligaför att bibehålla namntraditionen. Frågan om ortnamnens bevarande i den nya fastighetsregistreringenhar varit föremål för prövning (3 LU 1968:5, CU 1971:15och CU 1972:4), har ansett att de åtgärder som vidtagits varittillräckliga för att nå det åsyftade resultatet att bevara ortnamnen. Om såinte skulle visa sig vara fallet synes emellertid ett stort kulturvärde föralltid ha gått förlorat. Under hänvisning till det anförda hemställer jag omkammarens tillstånd att till herr civilministern fä ställa följande frågor; att tillräckliga garantier finns vid genomförandet av det nyafastighetsregistret för att bevara alla gamla ort- och sockennamn? Finns någonmöjlighet att i efterhand göra justering i registrens uppläggning om reformenvisar sig få icke önskade effekter ur kulturhistorisk synvinkel? Denna anhållan bordlades. § 5 Interpellation nr 4 ang. språkstudierna igymnasieskolan Ordet lämnades på begäran till HerrRICHARDSON (fp), som yttrade: 1960-talets skolreformer har medfört attstudiet av de moderna främmande språken blivit betydligt mera varierat än vadfallet varit tidigare, då studiegångarna var fasta och gruppbildningarnarelativt stabila. Vid sidan av det obligatoriska nybörjarspråket engelskaförekommer de s. k. B- och C-spräken i vissa årskurser. Flertalet elever igrundskolan väljer tyska som andra språk och en mindre del franska. Detta ledertill att vissa elever i gymnasieskolan läser franska och andra tyska somC-språk. Därtill förekommer ett flertal andra språk som C-språk, olika vidolika skolor. Vi har sålunda ett relativt brokigt mönster avspråkstudier i gymnasieskolan. Eftersom det sker förskjutningar i elevernas valav språk från är förändras detta mönster ständigt, vilket självfaUetleder till svårigheter när det gäller att få en korrekt och aktuell överbhcköver situationen. Till detta kommer att ett ökande antal elever bl. a. isyfte att försäkra sig om ett så konkurrenskraftigt slutbetyg som möjligt väljer bort C-spräket efter endast ett läsår. Ett flexibelt system av språkstudier i gymnasieskolan harvisserligen uppenbara fördelar men det har lika uppenbara nackdelar. Nr 3 kan nämnas skolans skyldighet attav schematekniska och ekonomiska Torsdaeenden anordna samläsning för elever frånolika linjer vilket leder till alltför 11 ianuari1973 heterogena grupper med avseende påsåväl elevernas förkunskaper som Det förekommer sålunda inte sällan att elever från ekonomiska,humanistiska och tekniska Unjer tvingas till samläsning, vilket självfallet ärhögst olyckligt då språkstudierna bör anpassas efter hnjernas speciellainriktning. Till dessa olägenheter kommer med nödvändighet de i pedagogisktavseende inte mindre väsentliga olägenheter som består i de ständigalärarbytena. Den aktuella situationen beträffande gymnasieskolansspråkundervisning är sålunda den, att det är svårt att fä en uppfattning om ivilken utsträckning eleverna ägnar sig åt studier i ohka främmande språk ochdärmed också vilka språkfärdigheter eleverna har när de lämnar skolan. Enredogörelse för i vilken omfattning olika elevgrupper läser ohka språk, hurlänge dessa språkstudier pågår samt vilket resultat eleverna uppnår vore därförhögst angelägen och värdefull. Med hänvisning till det anförda hemställes om tillståndatt till herr utbildningsministern få ställa följande frågor: Vilken omfattning har studiet av de olika B- ochC-språken i gymnasieskolan? 2o I vilken utsträckning väljs C-språket bort efterårskurs 1 i gymnasieskolan? I vilken utsträckning uppnås de mål för språkstudiernai gymnasieskolan som finns uttryckta i läroplanerna? Ger studiet av ettC-språk under endast rimligt utbyte av elevernas och skolans insatser? Denna anhållan bordlades. § 6 Interpellation nr 5 ang. ungdomensarbetsmarknadssituation Ordet lämnades på begäran till HerrJOHANSSON i Skärstad (c), som yttrade; Situationen på arbetsmarknaden har varitbekymmersam i ett par är. Den betydande arbetslösheten har uppmärksammats ochdiskuterats i en mängd skilda sammanhang. Inte minst har då uppmärksamhetenriktats mot förhållandena för den yngre arbetskraften. I det kärva läget har mänga företag lagt om sinanställningspolitik, så att man inte anställer några nya personer. Man slårfrämst vakt om den arbetsstyrka man har, vilket i och för sig är förståehgt ochvälmotiverat. De unga som söker sig ut på arbetsmarknaden blir dock pä dettasätt i stor utsträckning lämnade åt sitt öde. Detta kommer troligen att haeffekter då man därigenom nära nog förstör en hel generation.Den osäkerhet som de unga känner leder till en otrygghet som inte kanaccepteras från vare sig sociala eller allmänt mänskhga utgångspunkter. SamhäOethar givetvis inte varit helt passivt inför denna situation. Inominrikesdepartementet har ett visst arbete satts i gång för att råda 20 bot på den uppkomna situationen.Åtgärder av sådan typ som den s. k. femkronanoch hela det paket som föreslås i Ds In 1972; 21 Ungdom och Nr 3 arbete utgör exempel på samhälleliga initiativ för att komma till rätta den med problematiken. Detta utredningsarbete är föremål för j j.gpugf j 29-73 remissbehandling. Det framstår som synnerhgen angeläget att kraftfuUaåtgärder snabbt sätts in för att komma till rätta med ungdomsarbetslösheten.Åtgärderna måste inriktas på såväl att förbereda ungdomarna förarbetsmarknadens krav som att öka företagens möjligheter och vilja att anställaunga människor. De förslag som har arbetats fram inominrikesdepartementet förefaller i och för sig vällovliga, men det kanifrågasättas om de kommer att utgöra ett tillräckligt stöd för ungdomarna i denallt starkare Strukturomvandhngen. Under hänvisning till det anförda hemställer jag omkammarens tillstånd att till herr inrikesministern få stäUa följande fråga; Vilka åtgärder kommer statsrådet att vidtaga för attunderlätta ungdomens arbetsmarknadssituation i ett allt kärvare läge? Denna anhållan bordlades. § 7 Interpellation nr 6 om förhindrande av anstötliga radio- och TV-program Ordet lämnades pä begäran till HerrJOHANSSON i Skärstad (c), som yttrade: Vi har här i landet en statskyrka, och denkristna livsåskådningen är sedan århundraden det fundament på vilket hela vårtsamhälle vilar. Man har därför rätt att fordra respekt för de kristna värdena.Men i det avseendet brister det tyvärr mycket hos de ansvariga, för våraeterburna massmedier. I samband med den debatt om radio- och TV-programmen somfördes här i under slutskedet av höstsessionen 1972 uttalade radiochefenOtto att han såg allvarligt på frågan om radio- och TV-programmenskvalitet. Det är då så mycket mer anmärkningsvärt och i högsta grad beklagligtatt ett sådant program som bjöds TV-tittarna kunnatgodkännas av de ansvariga. Inslaget hade rubriken linjens supershowoch uppfattades av många rtiänniskor som en ren hädelse av de kristna värdena.Det föreställde uppenbarligen ett möte med eller hknande, ochman spelade där något slags uppjazzad musik, som de medverkandesträckte händerna mot höjden och på ett högst änstötligt sätt blandade in Gudsnamn i sångtexterna, som då och då avbröts av höga hallelujarop. Någramedverkande som spelade poliser låtsades ingripa när mötesdeltagarna blevalltför bråkiga. Slutligen lät den som ledde den osmakliga föreställningen sinbadkappa slå upp och stod helt naken framför den applåderande publiken och deskrattande poliserna. Enligt min mening innebär sådana program ett upprörandemissbruk av det förtroende som givits dem för TV ansvariga. Föreställningar av det 21 Nr 3 slaget kan bara verka nedrivande,de ar kultur- och religionsfientliga, och Torsdaeenden ' främjar dålig smak. Dessutomtycks de vara tillkomna enbart för att 11 ianuari1973 grumla och försämra tittarnaskänsla för hyfs och anständighet. -------------------- Det kan i sammanhanget tilläggas att antalet anmälningar till radionämnden var rekordartat samt att 236 av dessa anmälningarännu inte hade hunnit behandlas. Med hänvisning till det anförda hemställer jag omkammarens tillstånd att till herr utbildningsministern ställa följande fråga; Är statsrådet beredd att inför upprättandet av nytt avtalmed medverka till att en kommission tillsätts med uppgift att setill att programmen utformas så, att framförande av anstötliga program i våramassmedier i fortsättningen förhindras? Denna anhållan bordlades. § 8 Interpellation nr 7 om åtgärder för att uttryckasolidaritet med det vietnamesisica folket Ordet lämnades på begäran till HerrHERMANSSON (vpk), som yttrade; De av ;s president beordrade bombningarnafortsätter med stor intensitet över större delen av liksom över Laosoch Cambodja. De kan när som helst återupptagas norr om 20 :e breddgraden. Dessa bombningar utförda från flygplan har pågått underåratal. De har en omfattning utan tidigare motstycke i historien. Deras syfteär att mörda människor, förstöra samhällen och fördärva naturen. Dessaterrordåd har också orsakat en omfattande förintelse. De som beordrar och desom utför dem måste betraktas som skyldiga till folkmord. Det vietnamesiska folket har med stor framgång slagittillbaka mot angriparna. Det har vunnit viktiga segrar. Dess kamp, förd undersvåra förhållanden och med stora lidanden, kommer att resultera i oavhängighetoch fred. En omfattande solidaritetsrörelse stöder de indokinesiskafolkens kamp. Allt fler människor har kommit till insikt om att folket iVietnam för sin strid i alla folks intresse. USA-imperiahsmens terrordåd är etthot mot hela världens fred. I har en enig uppslutning skett kring den avriksdagspartierna startade namninsamhngen med kraven att skall inställabombningarna av och underteckna fredsavtalet. Denna enighet är ettvittnesbörd om den vrede det svenska folket känner inför terrordåden. Arbetet inför namninsamlingen är en avgörande uppgift isolidaritets-arbetet för folk. Denna arbetsuppgift är emellertid delstidsbegränsad, dels omfattar den icke alla aspekter av solidaritetsarbetet. Denbör alltså kompletteras. Andra viktiga åtgärder för att i handling uttryckasolidariteten med det vietnamesiska folket är bl. a. följande: Att förbindelserna med Saigonjuntan helt avbryts.Allmänt erkänns det nu ha varit ett "misstag"att över huvud taget någon gäng Det är ett slag i ansiktet på det vietnamesiska Nr 3 folket attSverige fortfarande godtar en företrädare för denna quislingre- Torsdaeenden gim somackrediterad i vårt land. I j jauaj-j 1973 Attregeringen upprättar diplomatiska förbindelser med Republi------------ kenSydvietnams provisoriska revolutionära regering (PRR). av någonförnekas att PRR utövar kontrollen över den helt avgörande delen av Sydvietnamsterritorium och befolkning. PRR måste betraktas som . Diplomatiska förbindelser med denna regering står i godöverensstämmelse med rikthnjerna för den svenska utrikespolitiken. Att en massiv insats i form av materiellt stöd görsför det vietnamesiska folket. Det svenska statliga biståndet till Demokratiska republiken och till PRR bör kraftigt utbyggas utöver de förbättringar som skett . Den stora förstörelse som vållats av ;s flygbombardemang kräver omedelbara insatser. Fömt- sättningar måste anses föreligga att utan dröjsmål organisera detta stöd. Med hänvisning till det anförda anhåller jag om kammarenstillstånd att till utrikesministern få ställa följande frågor: Är regeringen beredd att bryta allaförbindelser med Saigonjuntan? Är regeringen beredd att upprätta diplomatiskaförbindelser med RepubUken provisoriska revolutionära regering? Är regeringen beredd att föreslå en omedelbar kraftigökning av det materiella stödet till Demokratiska republiken och tillPRR? Denna anhållan bordlades. § 9 Interpellation nr 8 om utvidgning av prisstoppet, m.m. Ordet lämnades på begäran till FruMARKLUND (vpk), som yttrade; försäkradefinansminister i ett interpellationssvar att regeringen noga skullefölja konsumentprisernas förändringar. Om det därvid skulle visa sig attprispåslagen skulle "tendera att ligga klart över vad som kan bedömas somnödvändigt" kunde ett återinförande av prisstopp aktuahseras. En veckasenare förelåg uppenbarligen denna situation, eftersom regeringen då gav beskedom att priserna på sådana centrala livsmedel som mjölk, grädde och ost samtkött, fläsk och charkuterivaror skulle frysas fast vid prisläget den 21december. Som motivering angavs att en prisutveckling på livsmedel hknande denunder också kunde påräknas . Allt tyder på att denna bedömning var riktig, och prisstoppetpå varor som ingen kan undvara var därför ett välkommet initiativ. Menfortfarande är den allmänna prisnivån sådan att det finns anledning notera attåtgärden var otillräcklig. Trots prisstoppet förutses i finansplanen enprisstegring på under detta år. De höga priserna på maten slår hårdast motlåginkomsttagare och barnfamiljer. Ju lägre inkomsten är och ju fler barnen i familjen är desto 23 Nr 3 större bhr den andel av inkomstensom går åt till mat. Torsdaeenden sämst stäUda tvingas på det sättetatt äta billig, näringsfattig mat. 11 ianuari1973 debatten kring frågan om hur"fel" vi äter har anförts sådana uppgifter -------------------- somatt det i finns län, där av alla fyraåringar är Ett sådant förhållande kan inte bero enbart på dåliga kunskaper omkostens näringsvärde utan säkerligen i hög grad pä att man inte har råd attköpa den proteinrika föda som i synnerhet barn i uppväxtåren behöver. Det nu införda prisstoppet är begränsat det berör delsinte hela livsmedelsområdet, dels inte andra daghgvaror där prisökningarna påsenare år varit ytterst kännbara. I många fall är det här fråga om varor där denu gällande priserna ger anledning till konstaterandet att vinsterna måste varaomotiverat höga. Det finns följaktligen anledning att utöver införandet avprisstopp också diskutera behovet av att komma åt omotiverade vinster på vissavaror och därigenom åstadkomma prissänkningar. Med hänvisning till det anförda berjag om kammarenstillstånd att till herr handelsministern få ställa följande frågor;