prot · FW09108 · 1973-12-31 00:00:00 — § 5 Interpellation nr 88 ang. nyttjanderätten till markoch vatten, m. m. Ordet lämnades på begäran till HerrLUNDBERG (s), som yttrade: Enligt gällande grundlag, som bl. a. bygger påKristoffers landslag av 1442, äger kronan betydande mark-, vatten- och andranaturtillgångar. Äganderätten fär icke avhändas kronan, men nyttjanderättentill viss egendom har upplåtits till svenska medborgare. Våraallernansrättigheter bygger på principen att kronan aldrig upplåtit sin egendomtill enskilt ägande, ulan förvärv har varit begränsat till nyttjandet. I expedilionsutskottets skrivelse nr 1865understrykes att "Rikets Ständer anse, alt Kronan icke längre bör sålunda släppa ifrån sig denna för Staten nödvändiga egendom, ulan att kraftiga åtgärder ofördröjligen böra vidtagas till densarnrnas bevarande för det allmänna". Det konstateras även att "De enskilde, hvilka icke till dessa kronoskogar kunna åberopa annan rätt, än den som Kronan till dem upplåtit på sädana villkor, att den äfven kan genom en för-ändrad lagstiftning '22 inskränkas eller återtagas." Åbokomrnitténs expert . Kuylenstiernakonstaterar i åbo- Nr 108 kommitténs avgivna betänkande, s. 90,bl. a.: "Därjämte funnos den emellertid rättigheter avannan art, vilka svårligen kunde självständigt utbrytaseller vilkas utbrytande vid avvittringarna i varje fall aldrig avselts ---- Dylika rättigheter voro rätt till mulbete för hemman, torpeller fäbodlägenheter, rätt till fiske, slätter m. I samtliga dessa fall kunde enligt nyssnämnda principallmänningarnas upplåtande sorn rekognitionsskog ej lända till inskränkning ide redan existerande rättigheterna. Denna regel har fält sitt uttryck i 12 §instruktionerna för bergskollegium och den 22 juni 1773.Kollegium anbefalldes där att vid allmänningars upplåtande till bruk nogatillse att de som av ålder därstädes haft rättigheter av antytt slag skulle vidsitt nyttjande därav bibehållas. Orn förbehåll skett i upplätelsebreven ellerej har icke varit avgörande för rättigheternas bestånd. En huvudregel förpraxis har nämligen varit den, att kronan ej kunde bortgiva eller försälja vad denej själv ägde. Till allemansrätten har alltid hört bl. a. en självklarrätt att få nyttja stigar eller vägar som av ålder anlagts av och varitfarvägar för befolkningen. Likaså upplät kronan med nyttjanderätt mark- ochvattenområden till viss byggenskap, exempelvis sjöbodar och båtplatser. Dettahar av ålder tillkommit den bygdebefolkning sorn saknade i mantal satt jordeller som saknade vissa för sin utkomst livsviktiga nyttigheter. Dennaallemansrätt har i äldre tid respekterats. Denna rätt kvarstår i den grundlag, som ännu gäller, ävenom den kommit bort i det nya grundlagsförslaget. Kronan anses icke ha rätt attavhända sig äganderätten, sorn är grunden och en förutsättning för attallmogens urgamla nyltjanderätter skall bestå. De egendomslösas r-ätt bygger päatt kronan verkligen genom domstolar och ämbetsverk respekterar och bevakarkronans äganderätt gentemot de privilegierade grupperna. Tyvärr upplever värt folk bolagens livsyttringar somhårda, brutala och hänsynslösa rättskränkningar mot äldre rätt och rättspraxisoch mot de egendornslösa bland befolkningen. Allemansrätten, sorn är livsviktigför de egendomslösas trivsel och tillgång till naturupplevelser bland fauna ochflora, håller pä atl spolieras. Bygdesligar och vägar, som under många släktledbrutits och trampals av allmogen har med järnstänger och annat stängselavstängts av mäktiga bolag och tjänstemän. Gamla boplatser, sjöbodar rnedgistvallar, utsätts för skövling. Befolkningen som i generationer bott, levtoch fått en knapp men livsuppehållande bärgning ur jord, skog och fiske får uppleva att mäktiga bolag, som tagit kronans mark och allmänhetens urgamlanyltjanderätter, uppträder som marodörer mot både bygdebefolkning, fauna ochflora. Bolagen utnyttjar kvadralmilaområden för sitt maktbegär, sättermånghundraårig urrninnes-hävd ur spel och trakasserar befolkningen på olikasätt. En 7 5-årig pensionär i , som bebor en gammaltorpstuga och inget högre önskar än alt få leva i fred och lugn, har enligt av av en sommarstugeägare fått sin utfartsväg blockerad. Sommargästen från försöker alt isolera den gamle mannen, sorn varit med om att skapa den vägförbindelse som finns. Detta lär ske '23 Nr 108 trots att sommarstugeägaren -göteborgaren - efter dom i både tingsrätt den '"' hovrätt fick bota för sina tilltag att trakasserapensionären. 4 iuni1973 " orimligt att ensommarstugeägare kan fä handla så orndömes- -------------------- löst och rättslöst mot en pensionär, sorn bör få leva i fred efter ett hårt liv ochslippa undan den tunga börda som varje rättsförfarande innebär för en äldreperson. Dessa omdömeslösa inkräktare borde avskiljas fränmöjligheter att förvärva en sommarstuga. Rättsväsendet borde fungera så, attpensionärer och andra som utsätts för dylikt uppträdande frän inflyttadesommargäster som saknar vanligt vett, vetande, hut och hyfsning, kan skyddasfrån alla trakasserier, som leder till utnötning av bygdebefolkningen. Det börvara samhällets skyldighet att ge erforderligt skydd. För något är sedan påtalade jag bl. a. att Korsnäsbolageli brast i fräga om samhällsansvar och hänsynstagande gentemot befolkningen.Bolaget bestred dä sitt intrång i gamla rättigheter och ansåg att man ådagalagtstort ansvar och hänsyn till befolkningen etc. Avståndet mellan bolagets vackrapåståenden och handling är stort. Eftersom bolagen förfogar över jurister, lantmätare ochobegränsade ekonomiska och personella tillgångar kan de praktiskt taget få sinönskan och vilja igenom i alla frågor. Påståendet att bolaget kan uppvisa ägandehandlingar somomspänner en tidrymd frän bygger på de förfalskade"köpe- och betalningskvitton" som bl. påtalade i sin reduktionspropositionav . Där sägs bl. a. att "Först att dhet Kongl.Reductions-Collegiumliafver tvärt emot 1655 åhrs stadgas 27 § försåldl ålhskillige godz ulhan HansKongl.Maij:tts nådige och vetskap, hvilkel Hans Kongl.Maij:tträttvijsligen hafver ändrat och sådana kiöp förklarat af intet värde, som ockatt samma godz skulle till Hans Kongl.Maij:tt och cronan erkiennes. Att dhen förra Reductions-Commissionen har låtit dhekiöpegodz för löhner och ofruchtbara capilaler opåtalde, när kiöparen allenasthafver upvijst klart kiöpebref och qviltence pä conlante penningar, där doch nuhelt annorlundades finnes, att icke allenast sådana kiöp för löhner eller andrepraetensioner äre af Hennes vordne förbudne, ulhanoch, det som mehr ähr, att inga penningar äro lefvererade, fast så ikiöpebrefvet är infört". Att kammarkollegium åt adeln och ridderskapet uppsatt"kiöpehand-lingar och qvittence" som var förfalskningar är välförklarligt men icke försvarligt med tanke pä alt Axel redan år1611 tillförsäkrade adeln och ridderskapet ca 800 av de högsta ämbetena,däribland domarmakten, och att de , som inflyttade , gjordes tillSveriges mäktigaste man pä det ekonomiska området. Ett förvärv av egendom ochmakt på det angivna sättet borde väl inte kunna åberopas som laga fång,och detta rned starkare praxis och rättskraft än urminneshävd ochnyttjanderätt. (Se sekreta utskottets protokoll och utlåtande av den 26februari 1689 samt adelns och ridderskapets handlingar och protokoll). Trots att icke kan vara obekant med vadjag 124 anfört, har en fiskare i Gärdskär, län, rned anknytning till förfädersom varit fiskare och här haft sjöbod och fiskehamn i flera Nr 108 generationer - - fått följande brev av : Måndaeen den "Genom koncernens skogvaktare----- (namn uteslutet)----- har vi fåtterfara alt Ni håller pä alt uppföra en byggnad (sjöbod) pä vår mark vidRönngrund, Gårdskär. Något löfte härtill har ej givits, varför Ni omgåendeombedes ta bort påbörjad byggnation liksom återställa marken i ursprungligtskick. För del fall så ej kommer alt ske anser vi oss nödsakade attvidtaga rättsliga åtgärder. I skrivelse av påvisadefiskaren att hans tidigare sjöbod var murknad och att landhöjningen tvingartill en fiyttning knappt IOmeter samt att kommunen inget hade att erinra motbyggnationen. kom svar så lydande: "Beträffande fiskebod vidHäggskär (Rönngrund), Gärdskär. Härmed bekräftas mottagandet av Ert brev av den9 . Vi ändrar icke vår ståndpunkt i denna fråga utan ombedes Niomedelbart ta bort påbörjad byggnation liksom återställa marken i ursprungligtskick. För det fall så ej kommer att ske före 1 973kommer vi att vidtaga rättsliga åtgärder. Bolaget vet att den"uppsagde" fiskaren, som är , skall försörja sig päfiske. Under har i olika släktled fiskebod och båtplats nyttjats utanintrång av utomstående, och kronan sorn ägare har aldrig ingripit. Förvärv avexempelvis Holmsångers kronosäteri, Sägarbo m. fl. kronoegendomar, Leufsta etc.skedde pä sätt som angivits tidigare i denna redogörelse. Vidförrättningar utnyttjade de adelsmannen för attkomma över delar av kustområdet och en del skär. Hur dessa förvärv skedde framgår bl. a. av riksdags-,utskotts- och adelns och ridderskapets s. k. rättshandlingar och protokoll. Deträttsläget, under vilket det aktuella markområdet ockuperades, framgår bl. a.av hovrättsnotarien memorial. (Protokoll s. 499). "Ödmjukt memorial. Ett samrnansvuril band av girige och vanartade medborgarehafva igenom et konstigt anlagt växelvangleri jemmerligenplundradt land och folck; päfölgderne deraf äro så allmänt bekanta som högstbeklageliga; blått ifrån 17 57 till slut har cronan och penningelöntagarederigenom förlorat 104 618 680 dal:r k:rmt, utan at räkna enskyltas förlust ochthe stora summor, som associerade i Växellcontoi-ren en fått uppbära. Helalandet ropar på hämd och suckar efter hielp. Hämden lärer hvar man finna vara otUlräckelig, om densträcker sig endast till de nu anklagade associerade, och hielp lärer hvart barn finna ' Nr 108 blifva platt ornöijelig, sä längealla de öfriga af detta rofferiband fä sitta M°nd pidn oroade i deras olagligainkräklningar; ty deras ofanlelige bancolän gifva 4 inniIQ73 '''' "° styrcka althädanefter som kunna sältia hvad pris the -------------------- behaga pä Banquens sedlar och således contracarera alla de författningar, som tillcoursens fällande vidtagne blifva. The om bancolånen utfärdade förordningar hafva endasttillåtit lån på fast egendom till upodlingar, förbättringar och förlag; rnanrnå fördenskull väl stadna i förundran, at vederbörande kunnat bevilja vissepersoner så hiskeligen stora lån i Banquen, som Höglofl.Secreta Utskottetsnyligen upgifne berättelse om växelvinglerierne omfönnäler. En jämlikhet medborgare emellan kan ej tillåta, atl denena skall få nyttja flera millioners bancolän, då en annan ej kan rned detringaste blifva förhulpen. Det är ock ganska troligt, at sädane ornåttelige lånhafva til skadelige afsigters utöfvande blifvit gjorde. I anseende hvartill, och som det nödigt att så väl lärakänna medborgare, hvilcka likasom Pharaos gräshoppor plågat oss, som att fåkunskap om de faselige hemligheter, med mera, föranlåles jag härmedelstödmjukel. underställa, om icke Secrete Utskottet kunde anmodas at icke allenasttill Riksens Höglofl. Ständers plena, ofördröijeligen uppgifva såväl enomständelig förteckning pä alla de personer, hvicka hafva över hundradetusendedal:rs k:rnts bancolän, utan ock i synnerhet namngifva de personer, somupptagit de uti förberörde berättelse omförmälte ganska stora, lån samt hvartildesse sednare lån kunna finnas hafva blifvit använde. Af delta memorial utbeder jag mig äfven få lemna de öfrigerespective stånden del. I sammaprotokoll anförs i en annan skrivelse av Esterberg: "Att man i våra tider så mycket hörer talas ochskrifvas emot en befarad allmän corruption, torde ej vara at så alldeles slå ivädret. Jag har med bestörtning fält förnimma, huru ätskillige svenske män, ochdem man til äfventyrs hållit för rikets och frihetens pelare, hafva med våra nuanklagade växelassocierade delt rofvet" . . . "Man känner nog detbrukade valspråket: Små tjufvar hängas up, men de stora låter man gä och attjufven blir ej hängd för det han stiäl, men för det han stiäl sä litet, atthan ej har att dela med sig. Detta lära associerade hafva tröstat sig med ideras rofferier, och hvarcken kan man skylla dem före at hafva tagit för knapttill eller sparat at skaffa sig vänner af den orätta inammon." På s. 500 i samma protokoll säger vice häradshövding bl. Utaf del betänkande, som Riksens Högloft. Justitiaedeputation till Högloft. ingifvit och härstädes blifvit den 5 i denna månaden upläst, har jag inhämtat, det högvälbemälte deputation beskrivit, huru Borgmästaren och dess associerade. Brukspatronen Le Febure och Handelsmännerne och , i de förflutne åren och intill nu påstående riksdag idkat en äckersam och hela riket tryckande, hög och skadelig växelhandel, hvarigenom de bragt högre och lägre medborga re i riket til obeskrifveligt lidande och däraf följande fattigdom, nöd och elände, hvilket dageligen förökt sig." 126 Eftersom bl. a, Grillarna för deöverkomna medlen bl. a. köpte flera bruk iUppland, i samband med den brottsliga verksamheten, kan dessa Nr 108 fakta intevara okända för bolagen. Ty trots att ägarna av olika skäl och Måndaeen den intressenunder åren skiftat till formen, sä finns representanter för den 4 1973 gamladynastin kvar i ägarkretsen. förklarade i sitt är 1871 avgivnabelänkande, "att komitén funne den åsigt, att staten egde både rätt ochpligl all genom lagbud sä ordna den enskilda skogshushållningen, att den ejstrede mot det allmänna bästa, icke kunna på någon giltig grundbestridas." 1 proposition 1973:90 uttalas "att även en formellmedverkan från statschefens sida vid tillkomsten av politiska beslut skullekunna bli en belastning för den symbolslällning som statschefen bör inta".Det förefaller alt de egendomslösa i rättstillämpningen och i fräga om likhetinför lag och rätt när det gäller bolags- och andra mäktiga intressen skallintaga en liknande hållning och ha endast ett teoretiskt rättsskydd. har exempelvis enligt uppgift ca markområden i . Detta bolag har sent gått in i mark- och vattendynastin iUppland. Befolkningens urminneshävd till olika nyltjanderätter har sittursprung i månghundraåriga sedvanerätter. De stora markområden bolagen ficknyttjanderätt till avsäg endast skog till kolfångst så länge järnbrukenfortsatte sin drift. Trots detta fortsätter bolagen att ta ut råvara till annanverksamhet och uppträda som mark-, vattenrområdes-, miljö-, samttrivselförstörare för befolkningen. Gamla nyltjanderätter på gamlakronoallmänningar etc., som nyttjats av befolkningen under många generationer,ockuperas av bolagen. Sedan landskapen kartlades genom flygfoton och bolagentilläts att godtyckligt utsätta märken för fotograferingen har ockupation avkronans och enskUd egendom i fråga om nyltjanderätter ånyo upplevt en renässansfrån 1600-, 1700- och 1 800-talens "baggeböletid" och rättslöshet.Gränser flyttas, gränspålar sätts upp, strandområden, som vidgats genomlandhöjningen, och skär beslagtas av bolag. Vägar, som i århundradennyttjats, avstängs med järnstänger etc. Sjöbodar och båtplatser, som nyttjatsav befolkningen , görs till spekulationsobjekt av bolag etc.Regional utveckling och hushållning med mark och vatten blir en teoretisktillgång för befolkningen om inte kronan bevakar sin äganderätt och rättsligtskyddar urgamla allmoge- och nyltjanderätter. Befolkningen kan knappast finnasig i att bolag och stora markägare lägger sig till med kvadralmilaområden ochtror sig ha rätt och makt att fortsätta sin för befolkningen, fauna och florautmanande ägarmakt. Då ett tillrättaläggande av de två här angivna ochliknande kränkande ingrepp mot enskilda och grupper är brådskande, och dårättelse bör ske utan tidsutdräkt från myndigheternas sida, tvingas jag attframställa en interpellation i frågan trots att ett statsrådssvar inte kan gesförrän under höstriksdagen. Men detta bör inte utesluta att etttillrättaläggande kan ske. Med hänvisning till det anförda hemställes orn riksdagenstillstånd att till herr jordbruksministern få framställa följande frågor: Har herr statsrådet och regeringen uppmärksammat demänga rättskränkningar som bolag och större markägare gör sig skyldiga till '27 Nr 108------------ gentemot allmänheten, kronan,enskilda medborgare och allemansrätten Måndaoen den- genom att dessa bolag och störremarkägare ockuperar kronans mark, 4 iuni 1973------ vatten, och skär ochgodtyckligt flyttar gränser samt utestänger -------------------- allmänheten från gamla färdvägar och markområden? Anserregeringen alt markägare som överlog markområden genom lagslridiga åtgärder,som exempelvis skedde åren omkring 1689 och 1765, skall tillmätasstarkare skydd av rättspraxis, makt och rätt än de medborgare som genomurminncsrätt hävdat och nyttjat denna rätt? Anses den härnämnda flygfotograferingen och därpå tillverkade kartor rned godtyckligtinritade gränser, bygdevägar och ägofigurer ha starkare rättsställning än gamlakartor och gränser? Anserregeringen att nu förekommande godtycke, lagspråk och tolkning av föreskrifter,som för mänga är lika obegripliga sorn en mässa på latin, överensstämmer medEuropeiska naturvårdsdeklarationens principer av ? Därfastslås att "Naturen ger människan tillgångar och värden nödvändiga förhennes materiella välstånd, kroppsliga och själsliga välbefinnande och andligaliv". Anser regeringen att denna deklaration skall gälla även förde storaegendomslösa grupperna, sorn drivs bort från urgamla nyltjanderätter ochtvingas till dyra och årslånga processer om sin rätt? Om sä ej ärfallet, kan man förvänta snabba åtgärder för att rätta vad som brister, och föratt ge värt folk i dess helhet rätt att under ansvar nyttja, bruka och hatillgång till de värden etl demokratiskt fosterland i jämlikhet bör bjuda ochsäkra ät alla medborgare? Denna anhållan bordlades. § 6 Anmäldes och bordlades finansutskottets betänkanden: nr 30 i anledning av propositionen 1973:85 angåendeutgifter pä tilläggsstat 111 till riksstaten för /73 i vad avseravskrivning av nya kapitalinvesteringar, nr 31 i anledning av Kungl. Maj:ts förslag om anslag /74 till avskrivning av nya kapitalinvesteringar, nr 32 angående tilläggsstat och tUläggsstat tillriksstaten för /73 samt nr 33 angående statsregleringen för /74. § 7 Kammaren åtskildes .