prot · FW0933 · 1973-12-31 00:00:00 — Det är ingen hemlighet att det finns människor i samhälletsom har svåra och hårda jobb, där de förslits hastigt. Det finns andra gruppersom har svårt att få jobb därför alt de bor i glesbygder. Det var för att gedem en mänskligare tillvaro som vi genomförde förtidspensionsreformen. Genomden reformen kan de människor som bäst behöver det få en hygglig pension. Mankan få pension tidigare än vid . är riktpunkten, och man kan sättagränsen ännu lägre, om det finns skäl för det. Visar den reformen attsocialdemokraterna är ointresserade av att sänka pensionsåldern? Nej, men jagtror att vi har varit litet mer realistiska än . Vi har ansett attsamtidigt som man genomför en sänkning skall man också ge hyggliga pensioner.Denna pensionsreform är till namnet en förtidspension, men till gagnet innebärden en verklig sänkning av pensionsåldern för dem som behöver det bäst. i försökte ytterligareförstärka den känsla han ville ge kammaren av att socialdemokraterna hade visatointresse för detta problem genom att referera en fråga som han ställde tUlsocialministern 1965. Den frågan gällde emellertid tUläggsdirektiv till dendåvarande pensionsförsäkringskommittén. Att svaret vid det tUlfället varnegativt berodde helt enkelt på att den stora uppgift som anförtrotts dendåvarande kommittén var att utarbeta förslag till nya standardhöjningar tUldagens folkpensionärer. Anser och att det var fel?Det måste ha varit riktigt att då prioritera denna för dagens pensionärerytterst betydelsefulla fråga. Jag har kanske redan överskridit tiden, menlåt mig bara tiUägga att jag har i och för sig ingen anledning att polemiseraemot vad som sagts om den rörliga pensionsåldern. Jag är själv av denuppfattningen att om utredningen kan komma fram tUl acceptabla förslag, som gördet möjligt för människorna att sluta jobbet tidigare eller stå kvar längre, ärdet enbart något positivt. Mänga som arbetar i stressande och dålig mUjö kansketycker att arbetet är en enda lång och slitsam process, som de vUl komma ifrånså fort som möjligt, medan andra tycker att arbetet i och för sig har ettegenvärde och därför gärna vUl fortsätta att arbeta även efter pensionsåldern.Därför ser också vi positivt på möjligheterna till rörlig pensionsålder. Jag skall sluta detta mitt första inlägg medatt yrka bifall till utskottets förslag på samtliga punkter. () kort genmäle: Herr talman! Att klara utalla frågeställningar och alla de påståenden som , utskottetsärade ordförande, här gjort ställer sig ganska svårt, och jag skaU eventuelltåterkomma. Ett par saker skall jag dock ta upp . säger att för socialdemokratin är det en central uppgiftatt ge svenska folket en trygg ålderdom. Låt mig säga att det ocksåär en central uppgift för . För oss med vår förankring och medden erfarenhet vi har av hur det svenska samhället ser ut för värdigt folk idagens trots allt klassindelade samhälle är det självklart attpensionsfrågan, ålderdomstryggheten, intar en central plats. När vi diskuteratfrågan om pensionsåldern har jag sagt upprepade gånger att det är angeläget attse tUl att vi löser pensionsfrågan på ett sådant sätt att människorna kan gå utur arbetslivet och bli pensionärer med hälsa och krafter i behåll, så att derassista dagar efter ett långt livs arbete i produktionen kan få mening ochinnehåll. Jag kan bara peka på våra insatser för entryggad ålderdom. kämpade vi för standardhöjningar åtpensionärerna och framhöll hur pensionsfrågan borde lösas efter 1968, där vi juockså fått vissa lösningar. Sedan diskuterar och vad den reformeninnebar. Låt mig bara säga på den punkten att förslag innebar engrundtrygghet i botten genom en ordentlig folkpension för varje människa. Genomen grundtrygghet och påbyggnad på denna skulle man slippa en hel del av deklasskUlnader som vi hade och fortfarande har. Valresultatet 1958 innebar ocksåen framgång för på grundval inte minst av vår syn på hur fråganom grundtryggheten för människorna borde lösas. säger vidare att det finns ingenanledning för någon att hänga på sig en lagerkrans när det gällerpensionsfrågan. Det skall jag be att få instämma i. Minst av alla harsocialdemokraterna anledning att hänga på sig någon lagerkrans med tanke på hurde år förhalat frågan om sänkning av pensionsåldern. Denna förhalning,, vittnar väl om att socialdemokratin inte varit alltförintresserad. Jag skall be att få återkomma på den punkten. Sänkning av pensionsåldern m. m. HerrRINGABY (m) kort genmäle: Jag har väl inte så stor anledning att bemötaherr - jag tycker att han är en trevlig och sympatisk motståndare.Det var bara mot ett uttryck - när sade att ingen borgerligpolitiker kan hänga på sig någon lagerkrans när det gäller pensionsfrågan - somjag reagerade litet grand. Det var dock en liberal politiker som redan pä1800-talet först motionerade i pensionsfrågan, nämhgen . Enkonservativ socialminister under den konservative statsministern pensionsfrågan och lade fram hela förslaget. Det var konservativa ochliberaler som genomförde folkpensionen, och det var konservativariksdagsmän som lyckades genomdriva att folkpensionen icke blevbehovsprövad, vUket fortfarande gäller. fick vi ATP-systemet, när socialdemokraternaställde 800 000 folkpensionärer utanför detta system och värderade deraslivslånga arbetsinsats lika med noll när det gällde ATP, . Detvar den konservative partiledaren som ända fickslåss för att dessa skulle komma med i ATP-systemet, och det lyckades också1969 tack vare konservativas eller numera moderatas - insatser. Sänkning av pensionsåldern m. m. Vi haräven fortsatt att kämpa för att förbättra läget för folkpensionärerna fortareän socialdemokraterna vUl göra. Vi vUl ha folkpensionen skattefri, men det harvi också fått kämpa förgäves för. Så lagerkransen, , hänger mycket prydligtpå borgerliga politiker, inte minst moderater. () kort genmäle: Det är bara ett par formuleringar i herrFredrikssons anförande som jag vUl beröra. sade att "detbehöver inte vara så förfärligt bråttom", vi behöver väl inte ta någrabeslut . Vi kan ha olika meningar om vad som är bråttom och vad somär långsamt. Den här frågan har ju, som framgått av många inlägg, varit aktuellunder nästan och alla de gångna åren av . 1 det somherr tyckte utmärkta anförande som jag höll sadesklart - och likaså i utskottets betänkande den gången att vi förutsatte attett konkret förslag skulle framläggas innevarande mandatperiod. Det sades inteatt vi hoppades på ett sådant förslag utan att vi utgick från att ett sådantförslag skulle komma. Det är nu tydligt att något sådant förslag inte kommer,och det är därför som vi har funnit det nödvändigt att nu uttryckeren bestämd vUja. Den gången, och likaså har vi inte varit medom förslag som skulle innebära omedelbara beslut om giltighet för en nypensionslag. Men vi har markerat att vi vUl ha ett förslag dennamandatperiod. Det är när vi inte får det som vi vUl göra den här markeringen. var vidare konfunderad över att jag somledamot av pensionsålderskommittén skulle behöva ett riksdagsbeslut för attarbeta inom kommittén. Nej, det behöver jag inte för min del - min uppfattningär alldeles klar. Men efter så här många års debatt och med så stor oklarhetsom socialdemokratin nu visar om tidpunkten för en pensionsreform har jag nufunnit det nödvändigt att medverka till ett principbeslut. Det behövs inte förmin del, det behövs inte för kommitténs del, men det behövs för att gemänniskorna ett konkret besked om att vUl ha en pensionsreform snart. HerrOLSSON i (vpk) kort genmäle: Jag noterar att påsocialdemokraternas vägnar förklarar att partiet vUl principiellt uttala sigbl, a, för en sänkning av pensionsåldern. Men måste jag konstateraatt här finns samma uppräkning av flera andra reformer som i direktiven tUlpensionsålderskommittén, och frågan om kostnaderna och resurserna ställs ocksåi detta sammanhang. Jag bara undrar om det inte kan ligga en undanglidning idet här svaret angående prioriteringen för sänkning av pensionsåldern, VUl manprioritera detta? Det skulle kunna sägas ännu klarare. Beträffande nu utgående pensioner har ju vänsterpartietkommunisterna en motion som kommer att behandlas om förbättradepensionstUlskott, och då finns det möjlighet att ta ställning tUl den saken, I sambandmed att avfärdar vår motion - det görs ungefär påsamma sätt som tidigare - säger han att det inte är möjligt att sänkapensionsåldern från på grund av tekniska lagbestämmelser. Påden punkten kan jag väl åberopa vad sade i en tidigarekammardebatt, då han hävdade att det inte kan vara något omfattande arbete utanatt dessa bestämmelser bör kunna spikas eller så. Jag vUl meddetta bara ha sagt, att just det skälet att man skall ändra lagbestämmelser ochatt man räknar upp kostnaderna är i sig inte avgörande för att det skall yrkasavslag, utan det gäller i stället de andra skälen som framförtoch som jag tycker att jag har gendrivit i mitt första inlägg. Sänkning av pensionsåldern m. m. HerrFREDRIKSSON (s) kort genmäle: Jag vUl på en gång säga tUl iStockholm att det ligger ingen undanglidning i det svar som jag lämnade. Det ären fast och klar formulering och det är en uppfattning som vi har inom partieti den här frågan. Sedan må i säga vad han vUl,men man kommer aldrig ifrån att bondeförbundets och linje harvarit att först genomföra sänkning av pensionsåldern därvid har man lagt denstörsta vikten. Man har stirrat på 65-årsgränsen precis som hönan påkritstrecket, medan arbetarrörelsen å sin sida har sagt, att visst skall visänka pensionsåldern, men först skall vi se tUl att vi åtminstone har pensionersom täcker livets nödtorft; för det första en person frågar sig när han skaU gåi pension är givetvis: Vad får jag att leva på? Det är där skUlnaden ligger. Jag kan ju förstå, , att om man är egenföretagare och har jordbruk eller en rörelse att faUa tUlbaka på, så kan man taen lägre pensionsålder och fortsätta med sin rörelse - det är då inte särskUtnödvändigt eller viktigt att pensionen är så hög. Men detta har ju intelöntagarna de har i regel inte sparmedel som de kan falla tillbaka på, ochdet är därför man måste koppla de här två frågorna. Vidare resonerar som om han nästan varberedd att riva upp ATP-reformen, och han säger att linje var denbästa. Ja, hade vi gått på den linjen, så hade vi kanske sluppit ifrån mångadebatter, men inte hade vi haft några hyggliga, rättvisa och rejäla pensioner. Sedan gick åter tUlbaka tUl historien ochtalade om vad som hade hänt för länge sedan. Han sade att det var enhögerregering som genomförde den första pensionsreformen. Det är alldelesriktigt. Men jag vet inte om det var därpå det berodde att kvinnorna inte blevvärda lika mycket som männen; de fick som bekant mycket lägre pensioner. var pensionsbeloppen inte alls stora, och inte heller fanns det någrasocialdemokrater i då. frågade varför jag sagt att vi inte behövdeha så bråttom. Eftersom själv sitter i utredningen vet han attutredningens målsättning är att lägga fram förslag om pension vid , ochherr Mundebo vet att utredningen är beredd att presentera det förslaget underinnevarande år. I varje fall har utredningen lovat att göra det. Jag hoppas håller ord. Vidare vet att som utredningen föreslåren pensionsreform skall man också Sänkning av pensionsåldern m. m. anvisa påvUket sätt reformen skall finansieras. Då saknas det väl anledning att inteavvakta utredningens förslag. Det var det jag menade, när jag sade att merabråttom behöver vi inte ha. Jag hoppas att står fast vid sinuppfattning , att som utredningen lägger fram sitt förslagskall man tala om vad reformen kostar och hur den skall finansieras. i (c) kort genmäle: påminner om de gamladalmålarna som brukade säga: Jag målar som det roar mig att måla. målar minsann med både breda och djärva penseldrag, men tyvärrmåste man konstatera att det inte blir något sammanhang i det hela eller någonrealitet bakom verket. Rosorna blir inte särskilt verklighetsbetonade. När jag har diskuterat frågan om sänkt pensionsålder, herrFredriksson, så har jag gjort det mot bakgrund av den erfarenhet jag fått frånmina möten med vardagsfolket, inte minst industriarbetarna, i min egen bygd.Jag har också mött samma tankegångar i en del pressreferat. harjag citerat ur tidningen , där man undrade varför intepensionsfrågan blir löst. kan jag också hänvisa tUl ett referat frånGrängesberg, hämtat ur tidningen , enligt vilket herrFredriksson var med på en facklig sammankomst och där det i tidningen t. o, m,står: "Som ett extra dragplåster vid mötet fungerade riksdagsman --------------------- ," Längre ned i sammaspalt säger man: "Hemmafruarna bör också ha någon form av ersättning fördet hårda arbete de utför i hemmen. Som det nu är är de verkligendiskriminerade. Olikheterna beträffande pensionsåldern togs också upp," Jag har mött de här grupperna och känner deras värld, herrFredriksson, Det är deras talan jag för, och det är deras uppfattning som jaggör mig till tolk för här i kammaren. Om hade lyssnat på vad jag sade tidigarehär , så skulle han ha uppmärksammat att jag redovisade situationen för demänniskor som gått ut i arbetslivet med dåhg skolutbildning och som har fullgjorten lång arbetsinsats och fått vänta längst på sin pension. Det är demänniskorna som jag menar att vi måste ta hänsyn till. Vi har tidigare här talat om enlagerkrans för goda insatser på pensionsområdet, men vad innebär egentligen densocialdemokratiska politiken i det fallet? Jo, den innebär att man har skjutitpensionsreformen framför sig. Och trots klarlägganden om vadutskottet avsett kommer socialdemokraterna att skjuta den frågan framför sigytterligare . Åldersklass efter åldersklass av människor som harhaft den arbetssituation jag tidigare talat om får vänta tUl på sinpension, detta som en följd av och övriga socialdemokratersförhalningspolitik. Det är den bakomliggande realiteten när vi här diskuterarfrågan om sänkt pensionsålder! HerrMUNDEBO (fp) kort genmäle: Bara en kort kommentar till herrFredrikssons senaste inlägg. Jag vet utredningens målsättning, jag känner tUlutredningens arbetsläge. Men jag vet inte socialdemokraternas målsättning idenna fråga. Man refererar i utskottets betänkande att man har inhämtat attkommittén arbetar med sikte på att den allmänna pensionsåldern bör vara , menman klargör inte vUken uppfattning man själv har om detta. Man säger att ettuttalande i pensionsfrågan också bör omfatta en sänkning av pensionsåldern, menman gör inte något sådant uttalande. Man säger ingenting om tidpunkten förgenomförande av en pensionsreform. Man anger tre pensionsfrågor som angelägnaatt lösa. Sänkning av pensionsåldern är en av dem, men det är den sista av detre reformer som man nämner. Det är mot bakgrund av denna oklarhet som jagfunnit ett riksdagsbeslut i principfrågan nödvändigt . () kort genmäle: Trorherr verkligen att det bara är han som har mött de här grupperna? Jagmöter dem dagligdags, utom när jag är i och umgås med vet deras inställning till de här frågorna. Jag vet att som devUl ha en lägre pensionsålder vUl de ha en hygglig pension. Därför kommer manaldrig ifrån finansieringsfrågan, hur mycket klyschor man än slänger omkring sig den saken är fullständigt klar. Jag tror jag känner de här gruppernasinställning. Jag vet att många vUl ha en låg pensionsålder; för dem som behöverdetta bäst har vi löst det genom förtidspensionsreformen. Andra vill gärnafortsätta att arbeta det vet jag också. De vUl inte ta den standardsänkningsom en folkpensionering onekligen innebär, även om ni nu börjar få rätthyggliga pensioner. Men vi skall komma Uiäg att ATP-reformen ännu inte är heltuppbyggd. Det är den inte . Vi tillämpar ingen förhalningstaktik, . Detskulle i så fall vara inom kommittén, men det tror jag inte alls; jag känner demänniskor som arbetar i kommittén, och jag tror de jobbar så mycket de bara kanför att få fram ett förslag så snabbt som möjligt. Sä tillherr Mundebo. I det uttalande som jag här har föredragit om hur vi serpå frågan är inte sänkningen av pensionsåldern den sista punkten, även om denstår sist i skrivningen; de uppräknade reformerna är likvärdiga. Herr förste vice talmannen anmäldeatt i anhållit att till protokollet få antecknatatt han inte ägde rätt till ytterligare replik. Sänkning av pensionsåldern m. m. HerrHAGBERG (vpk): Dagens debatt om sänkt pensionsålder visarhur enormt långsamt den här frågan har avancerat. Trögheten när det gäller attsänka pensionsåldern lyser igenom hos dem som har agerat här. Det är en skamför den svenska arbetarrörelsen att det är 1973 diskuteras om en sänkning avden allmänna pensionsåldern till . Detta stadium borde för länge sedanvara passerat. Men som enföljd av att debatten står och stampar kring en sänkning Sänkning av pensionsåldern m. m. av denallmänna pensionsåldern tUl hämmas kraven på en lägre pensionsålder förgrupper med tungt och hälsofarligt arbete. För dessa grupper finns detsynnerligen starka skäl som talar för att pensionsåldern . Detär viktigt att slå fast att vår arbetsmarknad består av både hårda och muidrehårda arbeten. Målsättningen bör vara att hindra förtida förslitning av degrupper som har särskilt tungt och hälsofarligt arbete. Vidare måste vikonstatera att många arbetare som har eller har haft tungt och hälsofarligtarbete är utslitna långt före den tid som gäller som pensionsålder , ävenom gränsen skulle sänkas tUl . Det innebär att många upplever sitt arbetepå äldre dagar som en stor plåga. Upplevelsen av att arbetet är en plågaförstärks även av de ackordskrav som ställs och genom prestationsnormer, somdessutom kan medföra att förtjänsten sjunker mycket. Den tekniska utvecklingen har förändrat arbetsplatsernamen inte till det bättre. Det sägs att de tunga, arbetena är borta ochatt arbetsuppgifterna har blivit lättare. Det är visserligen sant, men det ären sanning med mycket stor modifikation. I och med att arbetsuppgifterna harövergått till att bli mindre än har i gengäld nyaarbetsprocesser blivit så utformade att jäktet och stressen har ökat. Nyahälsorisker har dykt upp, och nya yrkessjukdomar och skador har uppstått. Detkapitalistiska produktionssättet har visat att lönsamhet och effektivitet fåttgå före människors välbefinnande. Det är alltså ställt utom allt tvivel att vissa typer avarbetsplatser och arbetsuppgifter kräver mera av arbetarna både fysiskt ochpsykiskt än vad andra gör. Det är mot bakgrunden av dessa förhållanden på våraarbetsplatser som kravet på en pensionering vid vid tunga ochhälsofarliga arbeten röner allt större anslutning. Den grupp av arbetare som ställt detta krav allra hårdastär gruvarbetarna. Men det finns andra jämförbara grupper, t. ex. byggnadsarbetarna,järnverksarbetarna, skogsarbetarna och stuveriarbetarna. har kravframförts om möjlighet att ta pension . Kravet har ocksåframförts vid många gruvkongresser. Vid strejken i Malmfälten 1969-1970 var detett av de allra mest framträdande kraven. En tidigare pensionering är ett av deangelägnaste kraven som denna arbetargrupp har. På grund av den klart dåliga miljön har ocksågruvarbetarnas krav nått visst gehör. Sålunda beslutade 1968 attutreda frågan om en sänkt pensionsålder för gruvarbetare. Men riksdagensbehandling av denna fråga fick till följd att ett viktigt arbetarkrav viftadesbort. behandlade sittutredningsuppdrag upprörande nonchalant. Trots att kommittén var förstärkt medarbetsmarknadens parter inskränkte man sig tUl att i slutkommunikén 1971anmäla att ett avtal hade träffats mellan Svenska arbetsgivareföreningensallmänna grupp. och , å ena, samt , å andra sidan.Avtalet var en pensionsplan enligt vUken gruvarbetare under jord kunde fåpension av den pensionsgrundande lönen.Kommittén hade tydligen inte ambitionen att verkligen lösa frågan omgruvarbetarnas pensionsålder på ett tillfredsställande sätt. hade manföretagit en utredning om vUken pensionsålder som var den lämpligaste. AttrUcsdagens majoritet har godkänt förfaringssättet gör inte saken bättre. Utskottet har i sitt betänkande hakat upp sinavslagsargumentering mot vårt krav att gruvarbetarna skaU få pension vid 60 årpå det avtal som träffats mellan parterna. Att utskottsmajoriteten avslårförslaget om pension vid för gruvarbetare med hänvisning tUlavtalsuppgörelsen innebär att utskottet klart sviker gruvarbetarna. Dessa ansernämligen i gemen att avtalsuppgörelsen bara är en temporär företeelse iavvaktan på en lagfäst pensionsålder . Att det är befogat att låta gruvarbetarna få pension vid60 år visar följande beskrivning av gruvmUjön. Det är alltid svårt att jämföra olika arbetargrupper medvarandra och säga att den ena eller den andra har det värre. Ökad mekanisering,rationalisering och bättre arbetarskydd har utjämnat det hela. Men i fråga omgruvarbetet har andra faktorer tillkommit, som fortfarande torde berättigagruvarbetarna tUl speciella förmåner. Upptäckten av radongas i gruvorna harallvarligt oroat såväl de anställda som deras fackliga organisationer ochgruvföretagen. Medicinska utredningar har påvisat att gruvarbetarna på grund avradonexpansion drabbas av lungcancer i större omfattning än andra arbetare. Detär inte bara radongasen som utgör en hälsorisk för gruvarbetare. Därtill kommerdamm, dieselgaser och spränggaser samt en på många arbetsställen ständigtförekommande fuktighet och dimbUdning. Lungcancer, kärlkramp, silikos,reumatiska åkommor och andra yrkessjukdomar talar sitt tydliga språk om defaror som alltjämt hotar arbetarna i våra gruvor. Denna beskrivning av gruvmUjön har gjorts i en motion tillårets rUcsdag, undertecknad av bl. a. socialförsäkringsutskottets ordförande.Han delar uppfattningen i motionen, som beskriver miljön i gruvorna, men sedannär det gäUer att komma tUl beslut om bättre pensionsbetingelser än , vUlhan inte vara med. Det kan man inte betrakta på annat sätt än såsom ett svek. 1 debatten har även förts fram tanken på en rörligpensionsålder, som skulle vara baserad på individen. En sådan lösning förarbetare i tunga och hälsofarliga arbeten är ingen bra lösning, för det innebäri regel inte att man hindrar för tidig förslitning. Bara de som redan ärskadade eller utslitna av någon anledning tar pension. sade i sitt inlägg att han gilladeförtidspension. Den kan vara bra för människor som är utslitna, men som den är utformad, är det förnedrande att en arbetare måste komma och be ompension när han är utsliten. Utformningen är en förnedring för arbetarna.Kravet på lagstiftning om en pension vid är vida överlägset. Man bör harätt till sådan pension och att behålla sin förtjänst utan att denblir katastrofalt låg. Utan tvivel är det inte bara gruvarbetare som har särskUttungt och hälsofarligt arbete och borde vara berättigade till pension vid 60år. Det finns många andra. Till de aktuella grupperna hör byggnadsarbetarna.Många arbetsuppgifter inom byggbranschen skulle här komma i fråga. Jag kan nämna gjutarna och armerarna. Det är verkligen hårda arbeten. Sänkning av pen-sionäldern m. m. Sänkning av pensionsåldern m. m. Yrkessjukdomaroch skador är här påtagliga. Även inom järnbruksindustrin med sin tunga produktionfinns arbetsuppgifter som borde räknas till de hälsofarliga. Det gäller t, ex,alla som arbetar i skift och i tunga metallurgiska processer. Inom skogsbruketförekommer yrkesskador och sjukdomar i mycket hög grad. Arbetet i skogen ärmycket hårt, och kravet på pension vid är synnerligen berättigat. Vi börkanske också se på stuverifacket med det tunga och farliga arbete som därbedrivs. Ytterligare en rad kategorier arbetare borde vara berättigade till entidigare pensionering, aUtså vid , I många länder pensioneras inte bara gruvarbetaretidigare, utan även vissa andra kategorier. Med dessa länder som förebildskulle det vara möjligt att genomföra en lägre pensionsålder för dem som harett tungt och hälsofarligt arbete. Utskottet säger i sitt betänkande att det skulle varasvårt att få man uttrycker det visserligen inte direkt, men man antyder det -ett rättvist system, eftersom påfrestningarna inte är lika stora generellt överhela yrkesgrupper. Utskottet anför att förtidspensionering kan vara en lösning,men då kommer man in på vad målsättningen skall vara.