prot · FW0957 · 1973-12-31 00:00:00 — Det skulle alltså vara ett organ, där viriksdagsmän kunde få hjälp med sådana här ting och bli litet bättre utbildade itekniska frågor. Utskottet vill då peka på alt det ändå bedrivs ett ambitiöstarbete av något som kallas , där jag antar all de flesta ledamöterna ärmed. Där förekommer ett koritaktarbete med forskare och med IVA som betyderrätt mycket i detta sammanhang. Dessutom har vi kontakten med STU, som börutnyttjas i större utsträckning än vad som sker. Jag tror inte att vad vi behöver är ett nyttteknikvärderingskontor utan en vilja att utnyttja del som finns alt utnyttja,IVA och . Det är litet överambitiöst alt tro att man kan åstadkomma alltingbara med att skapa ett nytt kontor och ge ett nytt namn åt någonting. Man bör istället utnyttja de möjligheter som finns. Styrelsen för teknisk utveckling Styrelsen för teknisk UtveckUng Med detta, herr talman, vill jag yrka bifall tUlutskottets förslag på punkten 19 i betänkandet nr 17 och återkommer beträffandepunkterna i betänkandet nr 18. Också jag, , tycker det är bramed de initiativ som här har tagits. Det sade jag också i mitt första inlägg,men likväl tycker jag att den beskrivning som jag lånade från harsitt berättigande. tvekan har vi en viss torka på de nya progressivaföretagen i detta land. Nog skulle vi, både och jag, gärna önskaoss en bättre tUlväxt på den punkten. När nu redovisar en viss uppgång påanslagssidan för olika statliga institutioner och organ, så må det varariktigt. Men htet mera tveksamt blir det när för överresonemanget till mdustrisidan och de forskningsinsatser som görs från dethållet. Det finns i officiell statistik, bl. a. i den som gjordes avstatistiska centralbyrån , en klar redovisning av hur manökat bruttonationalprodukten i företagsamheten meUan med6,. Forskningsinsatserna fortfarandeenligt SCB:s statistik ökades däremot . Tyvärr måste visåledes inregistrera en viss eftersläpning av näringslivets satsningar påforskningen och den tekniska utvecklingen. Därför tror jag det är viktigt - somvi påpekat i folkpartimotioner att finna former för att stimulera företagentill en bättre satsning, och då tror jag att en fondbUdning av den typ som vihar föreslagit är ett bra grepp, som vi borde kunna få regeringens stöd för. Jag viU bara helt kort säga tiU jag får den uppfattningen att rör sig mycket i de härorganiserade kretsarna i STU och i handelsorganisationerna och där sägerman förstås att aUting går bra. Jag har kommit att röra mig litet i kretsar avsmåföretagare och andra, som skaU försöka utnyttja de ekonomiska förmåner somges, och där låter del faktiskt på ett helt annat sätt. Där beklagar man sigöver de stora svårigheterna alt verkligen få de här pengarna, att behöva iakttaalla formaliteter och fullgöra kraven på specifikationer av olika slag, vilketär svårt all åstadkomma för många småföretagare. Småförelagarnas förnämstainsats är väl egentligen att hålla sina förelag i gång och att hålla deanställda i arbete. De är inte så väl kvaUficerade att skriva högtidligaskrivelser och använda ett kanske svårt tekniskt språk, och'det är därför debehöver hjälp och stöd från de centrala organisationerna. När det sedan gäller innovationsverksamheten vill jag sägaatt jag inte har sett årets siffror från STU, men nämnde myckethöga siffror. Det är väl vad som huvudsakligen går till de stora företagen, kanjag tänka mig. För bara var det dåligt beställt meduppfinnarstödet till de enskilda uppfinnarna. Stödet var så litet atl detförsvann i statistiken det var . Det är kanske att liksom skydda de här organiserade institutionerna som skallhjälpa företagsamheten, men det är vår uppgift - så fattar jag det - alt strävaför småföretagens bästa. i Ulfsbyn (c): TiU skulle jag vilja säga närdet gäUer teknikvärdering alt det är gott och väl att vi kan utnyttja STU ochIVA, men jag tror inle att detta är nog i framriden. Om vi ser på den alltmer accelererande tekniskautvecklingen och vad som följer i dennas spår, finner vi att en mängd nyatekniker kommer, och vi måste på något sätt stå rustade att möta och utvärderadessa så snabbt som möjligt. Det är krav som blir aUtmer pockande.Jag tror att jag har ett stöd i vad som sades i den här kammaren den 31 januarii år av ; "Vi upplever i vårt eget vardagslivverkningarna av de snabba förändringar, på gott och på ont, som teknikenmedför. Vi i denna kammare, som politiker och medborgare i vårt samhälle, kan aldrigfå upphöra atl ställa frågan; Vad för slags samhäUe viU vi ha, , förden nära framtiden runt hörnet och för den något längre bort liggandeframtiden? Och svaret är i hög grad anhängigt av, på vilken värdegrund vibygger våra slutsatser av den teknUcvärdering, som borde vara ett oumbärligtinslag i varje samhäUsplanering. När vi då och då i den offentliga debatten möteranklagelsen att politikerna försummar denna uppgift, då är det alt länka efter, därför all den uppgiften utgör en del av vårt pohtiska ansvar, som vi måste vara beredda att ta. Dess konsekvenser kan komma att bli vittgående och långgtgående. Men en yttre, praktisk förutsättning för alt vi skall kunna axla det ansvaret är, tror jag, ett centralt regeringsorgan med direkt uppgift alt håUa en framåtblickande uppsikt över föränd ringar i det tekniska, ekonomiska och sociala livet, att hålla samman all verksamhet för att spåra och bedöma negativa aspekter av teknisk utveckling och framsteg"-- . Dessa ord, herr talman, tolkar jag på det sättet att vimåste inse nyttan och även nödvändigheten av att utveckla och arbeta vidare medfrågan om alt pröva olika förutsättningar för inrättandet av ett organ förteknikvärdering. Jag vill helt kort säga till , attjag visst inte sade att allting är väl beställt. Jag sade, att mycket börgöras. Jag häller med honom om att vi bör öka den här verksamheten, men sånattsvart som framställer situationen är den inte. En hel del är pågång. Jag ville bevisa detta med vad jag sade. Att vi sedan behöver gå vidareoch utveckla allt är en annan sak. Man ökar ju enbart satsningen frånstatens sida med , vilket inte är så dåligt. Dessutom finns det något som jag inte tog med men som stårupptaget i stalsverkspropositionen. Det kommer ett särskilt förslag omspeciella skattelättnader för forskning och utveckling. Av praktiska skäl blirdet i huvudsak den något större industrin som kan utnyttja dessa lättnader. Detblir väl i första hand småindustrin som kommer att utnyttja de 30 Styrelsen för teknisk Utveckling Styrelsen för teknisk utveckling miljoner,vilka hamnar i industriverket. STU är ute efter att försöka hjälpasmåföretagarna. Det har från många håll sagts alt småförelagarna och STUhar haft svårt atl hitta varandra. Jag kanske inte tiUbringar min tid så mycketi dessa verk som tror kanske jag i minst lika stor utsträckningsom han har med praktiskt industrifolk att göra. De omnämnda organen träffarjag mest å tjänstens vägnar när vi skall behandla frågorna i utskotten. FrånSTU:s sida är man emellertid beredd alt försöka göra sitt yttersta för att mötasmåföretagen och deras problem. Så har inte skett i så stor utsträckningtidigare och det kan bero på praktiska ting att småföretagen har svårt atthitta vägarna. Men dessa vägar blir inle lättare att hitta om man skapar tvåtre eUer fyra nya organ som ni här föreslår. Jag brukar uppleva att företagarnaanser att det finns alldeles för många organ. Vi måste minska deras antal ochinte få ännu fler att satsa på. TiU i Ulfsbyn vill jag säga en annan sak.Inte blir våra insikter t tekniska frågor plötsligt stora enbart därför att viinrättar ett teknikvärderingskonlor, som har med att göra. Det voreinte så dumt, om funderade Utet över hur vi utnyttjat den enklasak som innebär. Utnyttjar alla ledamöter möjligheterna att träffas därför alt få teknisk information? Hur mycket har vi besvärat andra för att självalära oss det här? Del är inte någon anklagelse att riksdagsledamöterna ärsärskUt bekväma av sig och att de inte vill lära någonting, men det är oändligtmånga ting, som vi skall syssla med, och jag tror inte alt någotteknikvärderingskontor i världen skulle kunna göra oss så oerhört kunniga pådet området att vi bara blev tekniker. Det vore synd om vi bleve det, därföratt vi har så mycket annat som vi också måste syssla med. Jag tror att vi underytterligare kan klara oss med , IVA och STU för att erhålla allade tekniska upplysningar vi orkar konsumera i den här kammaren. Det blir nogfullt tillräckligt. Jag tror inte atl någon känner igen minbeskrivning av näringshvet såsom återger den. Han säger atl minskildring var nattsvart. Men kan vi inte komma överens om alt det i alla fallråder skymning jämfört med en tidigare myckel kraftfull industriell epok iSverige? HerrGERNANDT (c); Jag ber atl få säga några ord beträffandeteknikvärderingskontoret. Vi har kontakt med , och vi är kolossalt nöjda med deninformation vi får. Alla har kanske inle möjlighet att dellaga och en del harinte samma möjligheter som andra att så väl leva in i den tekniska världen.Förslaget atl inrätta ett tekrukvärderingskontor avser inte alt fä fram ännu ettmellanled som skall informera oss mera i detalj. Eftersom vi ledamöter inte hartillräckUgt stora möjligheter atl utnyttja , vill vigärna att ett organ, som har instruktioner att bedöma tekniken, rakt på sakskall kunna meddela oss om en nyhet är farligeller inte, om den är nyttig eUer inte nyttig för framtiden. Det är alltsåfråga om en direkt information om huruvida vi bör känna oss varnade eller inteinnan vi själva kan förstå de eventuella vådorna av en teknisk nyhet. Teknikensutveckling går ju så starkt framåt att tekniken med sannolikhet kommer attnegligera politikerna om vi inte får hjälp av teknikerna med att tala om föross var eventuella faror ligger. Det är ungefär så som vi har bedömt atlleknikvärderingskontoret bör fungera. Då man har upptäckt detta på andra håll ivärlden också, ligger det nog en sanning och visshet i att det bör finnas ettsådant organ. Åtgärder för att främja industriellt u tvecklingsarbe te Överläggningen var härmed slutad. Utskottets hemstäUan biföUs. Propositioner gavs på bifaU tUl dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 4 av herrar i och ,och förklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition; Den som vill att kammaren bifaUer näringsutskottets hemställan i betänkandetnr 17 punkten 19 mom. 2 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 4 av herrar i Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparal.Denna omröstning gav följande resultat: Utskottets hemställan biföUs. Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. §3 Åtgärder för att främja industriellt utvecklingsarbete Föredrogs näringsutskotlets belänkande nr 18 i anledningav motioner om åtgärder för att främja industriellt utvecklingsarbete. (Detta belänkande hade debatterats i samband medbehandlingen av näringsutskottets betänkande nr 17 punkten 19). Åtgärder för att främja industriellt UtveckUngsarbete I dettabetänkande, nr 18, behandlades motionerna 1973:815 av iAlvesta m. fl. (c) vari hemställts att skulle hos Kungl. Maj:tanhålla om utredning och förslag angående åtgärder för att ökainnovationsverksamheten i syfte att åstadkomma större produktion och ökadsysselsättning i näringslivet, 1973:1461 av () varihemställts att i syfte att komma till rätta med denbesvärliga konjunktursituationen och inför de av regeringen planeradeåtgärderna med samma syfte - i skrivelse till Kungl. Maj:t skulle uttala sig imotionens inriktning med följande delförslag: 1. utse och anvisaför småföretagare lättUlgängliga, snabba och prisbilUga utprovnings- ochrådgivningsresurser, bl. a. befintliga anstalter och institutioner, 2. inrättandet aven idébank (eller institution med annan lämplig benämning) i avsikt att snabbtoch effektivt kunna återfinna och hantera tekniska idéer, forskningsresultatoch projekt tiU nytta för svenskt näringsliv, 3. inrättandet aven effektiv dokumentationscentral för patentfrågor och övriga frågor av tekniskoch vetenskaplig art i nära anknytning till kungl. 4. ytterligareutökande av den planerade utlandsrepresentationen med tekniskt inriktad personalav hög kapacitet för att i uppsökande syfte undersöka vad svenskt näringslivkunde producera och leverera till aktueUa marknader samt i övrigt fånga upp nyaprodukter och produktidéer, samt 5. långsiktigkreditgivning på lämphga villkor till mindre företag atl användas för välplanerade och dokumenterade försäljningsåtgärder på utomeuropeiska marknader, 1973:1463 av herrar ()och i Ulfsbyn (c) vari hemställts all skulle hos Kungl.Maj:t begära alt förutsättningarna för inrättande av ett svensktteknikvärderingskonlor blev föremål för prövning, samt 1973:1469 av m. fl. (fp), såvitt nu var ifråga. 1. att riksdagenskulle avslå motionerna 1973:815 och 1973:1461 om åtgärder för att öka innovationsverksamheten,m. 2. att riksdagenskulle avslå motionen 1973:1469 såvitt gäller statliga beställningar av civUaFoU-arbeten hos industrin (punkten 2 a), 3. att riksdagenskulle avslå motionen 1973:1463 om inrättande av ett teknikvärderingskontor. 1. beträffande åtgärder för att ökainnovalionsverksamheten av herrar i (fp), i (c), (). (m),i (c) och () vUka ansett alt utskottet under I borthemstäUa, att med bifaU tiU motionerna 1973:815 och1973:1461 hos Kungl. Maj:t skulle anhålla om utredning och förslag angåendeåtgärder för att öka innovationsverksamheten i syfte att åstadkomma störreproduktion och ökad sysselsättning i näringslivet i enhghet med vadreservanterna anfört, 2. beträffandestatliga bestäUningar av civila FoU-arbeten hos industrin av herrar Anderssoni (fp), i (c), (). Hovhammar (m), iSäffle (c) och () vilka ansett att utskottets yttrande i viss delskulle ha av reservanterna angiven lydelse, 3. beträffandeinrättande av ett teknikvärderingskontor av herrar i (fp),i (c), (). Hovhammar (m), i (c) ochNordgren (m) vUka ansett alt utskottet under 3 bort hemställa, att med bifaU tUl motionen 1973:1463 hos Kungl.Maj:t begärde att förutsättningarna för inrättande av ett svenskt teknikvärderingskontorprövades. i Ulfsbyn (c): Jag vill yrka bifall till reservationen 3 inäringsutskotlets betänkande nr 18. Jag ber atl få yrka bifall tillreservationerna 1 och 2 i betänkande nr 18. Jag ber att få yrka bifaU till utskottetsförslag. Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs på bifall tiU dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 1 av i m. fl., ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vUl all kammaren bifaUer näringsutskotlets hemställan i betänkandetnr 18 punkten I röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 1 av i m. fl. Åtgärder för att främja industrieUt utvecklingsarbete Åtgärder för att främja industrieUt u tvecklingsarbete Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då begärderösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstning gavföljande resuUat: Propositioner gavs på bifaU till dels utskottetshemställan med godkännande av utskottels motivering, dels utskottets hemställanmed den ändrmg i motiveringen som föreslagits i reservationen nr 2 av herrAndersson i m, fl,, och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller näringsutskottets hemställan i betänkandetnr 18 punkten 2 med godkännande av utskottets motivering den det ejvUl röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifaUit utskottets hemställan med den ändring i motiveringensom föreslagits i reservationen nr 2 av i m,fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 3 av i m. fl., ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposilion: Den som vill att kammaren bifaller näringsutskotlets hemställan i betänkandetnr 18 punkten 3 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 3 av i Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då begärderösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstning gavföljande resultat: i (c) anmälde att han avsett attrösta nej men markerats som frånvarande. § 4Förstatligande av läkemedelsindustrin Föredrogs näringsutskottetsbetänkande nr 19 i anledning av motion om förstatligande av läkemedelsindustrin. I detta betänkande behandladesmotionen 1973:1473 av m. fl. (vpk) vari hemställts altriksdagen skulle hos regeringen begära förslag om ett förstatUgande avläkemedelsindustrin i . Utskottet hemställde att skulle avslå motionen1973:1473. Reservation hade avgivits av herrSvensson i (vpk) som ansett att utskottet bort hemställa, att med bifaU tUl motionen 1973:1473 hos Kungl.Maj:t begärde förslag om ett förstatligande av läkemedelsindustrin i . (vpk): I vpk-motionen 1473 yrkar vi påförstatligande av läkemedelsindustrin i . Denna tanke är inte ny, denhar tidigare framförts i olika sammanhang. Distributionsfunktionen handhas i dagslägel av detstatliga apoteksbolaget. På produktionssidan är läget att detstatskontroUerade Kabi har och privata tillverkare 80 procent.Värdemässigt tUlverkas ungefär hälften av de konsumerade läkemedlen inom landetoch hälften importeras. 1 såväl motionen som reservationen till det förevarandebetänkandet från näringsutskottet hävdar vi, att det finns många skäl som talarför överförandel av läkemedelsindustrin i samhällets ägo som någraverkligt bärande skäl inte talar emot denna överföring. Jag skall i detta sammanhang begränsa mig tiU att ange sjuolika skäl som stöder yrkandet i motionen och reservationen. Det första är densamordning av forskningen och utveckhngen på läkemedelsområdet som skulle kunnakomma tUl stånd. Som det nu är hemlighåUer företagen i betydande utsträckningsina framsteg för varandra, mycket onödigt dubbelarbete förekommer ochforskningen får en kommersiell inriktning på produkter, som kan ge god vinst istället för att tillgodose primära 10 protokoU 1973. 1 många fall sysslar forskningen och utvecklingen med synonyma produkter,som redan finns på marknaden, i stället för att komma med helt nya produkterför att täcka icke tiUgodosedda behov bland sjuka människor. En samordning av hela forskningen och undervisningen påområdet måste rimligen leda tUl stora fördelar även ekonomiskt. Den vinst somläkemedelsproduktionen ger skulle komma att stanna i samhällets hand. Dettaverkar rimligt om man tar i betraktande, att samhället genom sinasubventioner betalar en mycket stor del av läkemedelskostnaderna. Den direkta utprovningen av nya läkemedel bör liggautanför kommersieUa intressen, vilket den inte gör . Visserligen finns enoffentlig kontroll för registrering och godkännande av nya preparat, men trotsdetta förhållande förefaller det riktigare att utprovningen handhas av enhuvudman, som inte har ekonomiskt intresse av att få ut medlen så fort sommöjhgt på marknaden. Jag föreställer mig att det inte skulle vara någon nackdelom antalet synonymer av vissa läkemedel skulle minska i antal. Härvid skulleekonomiska fördelar kunna vinnas genom tUlverkning i större skala av dekvarvarande modifikationerna. De effekter detta skulle kunna få påsysselsättningen skulle lättare kunna utjämnas om huvudmannen var gemensam. En väsentlig fördel med en enda och samhällsägdläkemedelsindustri här i landet anser jag vara att den nuvarande striden ommarknadsandelar via reklam och andra marknadsföringsmetoder kan bringas atlupphöra och ersättas med en betydligt mindre kostsam sakinformation om de olikamedlen. Detta skulle frigöra ekonomiska resurser för grundligare test av bådenya och redan använda preparat liksom tester av medel som importeras frånutlandet. Hade så skett tidigare, så hade vi kanske inte någraneurosedynskadade barn i . På andra områden inom industrin genomförprivatkapitalistiska företag fusioner för att samordna resurserna och öka denekonomiska konkurrenskraften. Men om samhället i fråga om läkemedelsindustrinskulle vilja göra en fusion för att samordna resurserna i sjuka människors gemensammaintresse, så stegrar sig privatkapitalistiska intressen som gör godavinster. I detta faU tycker vi alt samhällsintresset väger klart över. Det kan också vara ett beredskapsintresse attläkemedelsindustrin i landet samordnas i samhällets hand och atl i sambanddärmed självförsörjningsgraden väsentligt höjs. För detta talar ävenarbetsmarknadsskäl. Det är här fråga om en lätt kemisk industri som bör kunnalokaliseras till den del av landet där det i varje särskUl fall kan bedömaslämpligast. Den helt övervägande delen av läkemedelsförbrukningen skervia förskrivning av läkare. Därför inriktar sig de olika privatägda läkemedelsfirmornapå läkarna och söker förmå dem alt förskriva just deras specialiteter. Vitycker atl det vore riktigare alt koppla bort denna påträngande reklam motläkarna och tvärtom i stället framhålla alla tänkbara biverkningar som delevererade preparaten kan tänkas ha. En firma med affärsintressen har rimligeninte något intresse av atl framhålla biverkningarutan i stället de positiva sidorna. 1 utskottets skrivning framhåUes att det med hänsyn tUl destora forsknings- och utvecklingskostnaderna på området är väsentligt att densvenska läkemedelsindustrin kan avsätta sina produkter på en större marknad änden svenska. Man säger att ungefär hälften av den nuvarande tUlverkningenexporteras. Vi kan inte inse att ett förstatligande skulle forsvåramöjhgheterna för en svensk export av läkemedel, utan denna export skulle istället bli mera konkurrenskraftig genom samordningen av forskningen ochstordriftsfördelarna. Utskottets påstående att industrin är i hög grad beroendeav att forsknings- och utvecklingsarbete kan bedrivas i konkurrens mellan flerasjälvständiga enheter kan i varje fall jag inte förstå. Som jag tidigare redannämnt är det ju i stället tvärtom. Uppsplittringen av forskningen ochutveckhngen leder tiU dubbelarbete, bristande totalplanering mot mål som ärcentrerade till de sjuka människorna och minskad samlad konkurrenskraft. Nej, herr talman, vill vi ha en läkemedelsindustri somskaU tjäna de sjuka människorna, kan vi inle ha profiten som drivkraft. Jagyrkar därför bifaU till den reservation som fogats tUl näringsutskottetsbetänkande nr 19 av i . HerrANDERSSON i (s): Den fråga vi nu behandlar är inte ny. Vi harbehandlat den tidigare. Redan vid riksdag väcktes fråganom utredning för ett förstatligande av läkemedelsindustrin. Bankoutskollet, som då behandlade ärendet, hänvisade isitt utlåtande till att förslag förelåg om att staten skuUe förvärva tvåläkemedelsföretag, dels tiU atl en proposition med förslag om inrättande av ettstatligt apoteksbolag hade förutskickats. Man var därför inte beredd attföretaga någon utredning i ärendet, men det framstod som angeläget att Kungl.Maj;t kontinuerligt skulle låta följa och värdera resultaten av forsknings-ochutvecklingsarbetet inom läkemedelsbranschen. Det skulle enligt bankoutskottetsmening kunna övervägas huruvida ytterligare åtgärder på läkemedelsområdet kundevara önskvärda från samhällets sida för att främja en förbättring avfolkhälsan. Utskottels mening delades vid det tUlfället av , ochmotionen avslogs. Som bankoutskollet framhöll. 1969 ingick staten iläkemedelsindustrin. Bolagets aktier ägs tiU två tredjedelar av staten och till entredjedel av en av Apolekarsocieteten grundad stiftelse.