prot · FW09123 · 1973-12-31 00:00:00 — Det är en mycket bra skrivning, som vi självfaUet kommeratt fästa mycket stora förhoppningar tUl. De förhoppningarna mäste ställas påregeringen, eftersom beslut kommer att innebära att det mästeankomma pä Kungl. Maj;t att välja de former under vilka man vUl arbeta för attförsöka uppnå det angivna syftet. Utskottets uttalande är dock sä helt klartoch positivt att det ger oss en förhoppning om att det nu verkligen skall blimöjligt att gå över från den oerhörda mängd utredningar och alternativ som harförekommit i debatten till konkreta åtgärder. Utskottet säger vidare;"Det mest effektiva sättet attåstadkomma förbättringar av vatten är självfaUet att vidta åtgärdersom är direkt inriktade på föroreningskälloma." Det är vad vi nu hoppasskaU komma tUl utförande efter detta klara ståndpunktstagande frän . Jag yrkarbifaU tUl utskottets förslag. Som motionär i den här frägan viU jag barauttrycka den förhoppningen att det positiva utskottsbetänkandet nu verkligenskall leda tiU ett faktiskt resultat så att vi shpper att gång på gängaktualisera frågan här i . Den har varit en följetong . motionerade om åtgärder mot föroreningarna iIdefjorden. Ar 1971 interpeUerade jag i samma fråga, 1972 interpellerade herrMattsson i och 1973 motionerade och i två motioner omjust denna fråga. I interpellationssvaret tiU sadejordbruksministern att det inte fanns större anledning tiU oro, frägan skuUesäkert lösas. Den gjorde inte det, och har jordbruksutskottetpä ort och ställe studerat den enorma förorening som äger rum i området kringIdefjorden. Det är glädjande att insikten om nödvändigheten av åtgärder här nuär så stor och att ambitionen att göra någonting tydligen finns hos allaberörda parter. ligger aUtså initiativet hos regeringen. Jag hoppas bara att inte nägon på något vis tolkar det somstär i utskottsbetänkandet om att man bör öka tUlskottet av sötvatten tillIdefjorden på det sättet att man inte skulle behöva göra någonting ät själva föroreningskäUan.Man tar ju inte bort föroreningarna genom att späda ut vattnet, och jag tolkari det fallet i anförande så att också han sersötvattenstUlförseln enbart som ett sekundärt komplement medan det viktiga äratt man nu i första hand verkligen går in på själva föroreningskällan. Detinnebär att man inte längre hänvisar tUl utredningar eUer pågåendeundersökningar utan att regeringen tar initiativ för att komma tillrätta med den naturförstöring som just nu äger rum i . Med detta ber jag, herr talman, att få yrka bifaU tUljordbruksutskottets förslag i betänkande nr 32. Överiäggningen var härmed slutad. Utskottets hemställan bifölls. Nr 33 ianledning av motioner angående internationell mUjövärd Nr 35 ianledning av motion om bättre information och rådgivning Kammaren biföll vad utskottet i dessa betänkanden hemställt. § 20 Trädgårdsanläggningar och en statlig konserv- ochförädlingsindustri i Trädgårdsanläggningar och en statlig konserv-ochförädlingsindustri i Föredrogs jordbruksutskottetsbetänkande nr 36 i anledning av motion om trädgårdsanläggningar och en statligkonserv- och förädlingsindustri i . I detta betänkande behandladesmotionen 1973:330 av (vpk) och (vpk) vari föreslagitsatt hos regeringen hemstäUde att frågan om stathga insatser företablerandet av stora trädgårdsanläggningar i samt uppbyggnaden aven statlig industri för förädhng av jordbruks- och trädgårdsprodukter blevföremål för skyndsam utredning. Utskottet hemställde att lämnade motionen1973:330 utan åtgärd. Reservation hade avgivits av (vpk) som ansettatt utskottet bort hemställa, att med bifall tUl motionen 1973:330 hos Kungl.Maj:t skulle anhålla att frägan om en stathg etablering av storaträdgårdsanläggningar och uppbyggnaden av en statlig industri för förädhng avjordbruks-och trädgårdsprodukter i blev föremål för skyndsam utredning. (vpk): Det är inte aUtför ofta som jag känner behovav att citera kommerskoUegium, men jag gör det i samband med behandlingenav motionen 330. Vpk-motionen, som mynnar ut i förslag om statliga insatser företablerandet av stora trädgårdsanläggningar i och uppförandet av enstatlig industri för förädling av jordbruks- och trädgårdsprodukter, viftar maninte bort så lättvindigt som ofta brukar vara fallet med motioner från värthåU. I betänkandet nämner man att kommerskoUegium för sin delinte viU avstyrka viss utredning rörande föreslagen utbyggnad av trädgårdsnäringen.Jag vill citera vidare ur yttrandet, där det bl a. heter: "Kollegiet anser att med hänsyn tiUsysselsättningsproblemen i aUa möjhgheter att skapa nya arbetstUlfäUeni området bör prövas. Det är å andra sidan viktigt att de insatser som görsgrundar sig på realistiska ekonomiska beräkningar. Trädgårdsanläggningar och en statlig konserv-ochförädlingsindustri i KoUegiet har ej den sakkunskap som krävs för att bedöma denaturliga förutsättningarna för trädgårdsodhng i men vill ejbestrida möjligheten att de väl tål jämförelse med andra landsändars." KommerskoUegium överlämnar också yttrande frän Norrbottensoch läns handelskammare. Handelskammaren understryker att såvittden känner tiU är i de naturliga förutsättningarna förträdgårdsodling utomordentligt goda, även om artspridningen av naturliga skälicke är lika stor som söderat. Handelskammaren anför dels att behovet avinkomstbringande sysselsättning är stort, främst i glesbygden, dels attinsatser för ökad trädgårdsodhng bör omfatta även , där förhäUandenai stort sett är likartade. Handelskammaren tiUstyrker slutiigen enföratsättningslös utredning. Det är alltid sympatiskt med blygsamhet, ochkommerskoUegium erkänner att det inte har den sakkunskap som erfordras. Men,herr talman, den erfarenheten finns redan på annat håU. I den långa ochintressanta hUagan tUl reservationen delges kammarens ledamöter ocksåerfarenheter som bör väga mycket tungt. Där skUdras en 50-årig odlargäming, sompå ett övertygande sätt iUustrerar just vilka möjligheter det finns förutvidgad trädgårdsodling i stor skala i men givetvis också i andradelar av och säkerligen också i andra Norrlandslän. Jag skaU inte trötta kammaren med att skUdra vad som harvarit möjligt att bygga upp i närheten av . Det finns redan i tryck ibetänkandet, och dessutom har jordbruksutskottets ledamöter besökt anläggningeni fråga och vet följaktligen vad det handlar om. Men vi menar att anläggningeni kunde få många efterföljare, både större och mindre, och jagtycker det vore lika naturligt att staten satsade pä att tillvarata denaturtUlgångar som här är aktueUa som att man satsar på gruvdrift,järnframstäUning, träförädling osv. Det är därför vi efterlyser ett brett statligt engagemangpå detta område och det är, som framgår av reservationen, inte baraerfarenheterna från som åberopas utan också andra. Dit hör bl. a. deväldiga trädgårdsanläggningarna pä , där man ju driver mycket storaträdgårdsanläggningar med utmärkta resultat. Jag har själv besökt området ifräga och kan bekräfta de erfarenheter som hänvisar tUl. Då skallvi också komma ihåg att klimatet inte är mUdare i Murmanskomrädet utan tvärtom,men det hindrar inte att erfarenheterna är så goda att man friskt och frejdigtsatsar på byggandet av ännu fler stora statliga trädgårdsanläggningar. Också kvaliteten pä de grönsaker som odlas norr ut vorevärd ett särskUt kapitel. Det är en vetenskaplig realitet när man säger attkvaliteten pä produkterna i norr blir bättre än söderat. Detta sägs inte föratt förolämpa grönsaksodlare i Syd- och MeUansverige, utan här handlar det omnaturliga föratsättningar. För flera kulturer är det ingen överdrift att sägaatt man i norra har världens bästa förutsättningar. Tvärtemot vad somär den vanliga förestäUningen har vi bördiga marker, vi har de mångasoltimmarna under den korta tid när det växer så att det knakar. Våra grönsakerblir vackra, saftiga och vitaminrika. Jag är motden bakgrunden övertygad om att vi pläderar för en riktig Unje närvi föreslår satsning på uppbyggandet av stora stathga trädgårdsanläggningarkombinerat med förädhngsindustri. Dessutom - det är en annan viktig aspekt som påpekats isammanhanget behöver vi flera jobb. Det exempel som åberopas i reservationenoch dess bUaga visar att det skuUe kunna bli en betydande sysselsättningseffekt,om man i stor skala sloge in på den linje sorn vi rekommenderar. Vad skuUe detinte betyda exempelvis för en av de bygder som hårdast hardrabbats av avfolkrungspolitiken? Jo, det skuUe ge arbete och utkomst förungdom och äldre, det skuUe innebära ett fömuftigt tiUvaratagande av denaturtUlgångar som får ligga outnyttjade. Motionärerna har inte begärt attriksdagen nu skaU fatta beslut om en sådan statlig etablering i stor skala. Vihar bara begärt en skyndsam utredning för att undersöka möjlighetema, menutskottet föreslår att motionen avslås. Man gör det med den motiveringen att enutredning vore obehövlig, då den utbyggnad som vi syftar till kan åstadkommasmed hjälp av nuvarande stödformer. Såvitt vi förstår och kan bedöma finns inte dessamöjligheter. Det finns möjlighet att få lån och bidrag tUl begränsadesatsningar tiU bär- och köksväxtodlingar. Man åberopar de statligalånegarantierna tUl lokaler för uppsamling, sortering osv., men vi anser inteatt det räcker. Dessa stimulansåtgärder kan inte skapa de stora anläggningar viåsyftar och som inte aUs står i motsättning tUl odhng i mindre skala ikombination med exempelvis traditioneUt jordbruk. Mot den bakgranden ber jag att fä yrka bifaU tUl herrTakmans reservation i anledning av jordbruksutskottets betänkande nr 36. Trädgårdsanläggningar och en statlig konserv-ochförädlingsindustri i Under detta anförande övertog herr förste vice talmannenledningen av kammarens förhandhngar. HerrHANSSON i Skegrie (c); Det råder väl inget tvivel om att det finnsgoda' förutsättningar för trädgårdsodling i . Det hade utskottettUlfälle att konstatera under den resa vi gjorde där uppe för något är sedan. Det råder emeUertid delade meningar om den form avträdgårdsodling som är den mest lämpliga för vidkommande. Inomlänsorganen i , hushåUningssällskapet, landstingetoch även lantbruksstyrelsen - har man den uppfattningen att den naturligasteträdgårdsodlingen för är frilandsodling och att odhng under glasnärmast bör förekomma då det gäller blommor. Men blommor skapar ju inte någotunderlag för den förädlingsindustri som motionärerna och reservanten här är uteefter. Som aUa känner tiU är lantbruksstyrelsen huvudman för trädgårdsod-hngen.Den har också varit remissinstans i detta ärende. Men lantbraksstyrelsen är avden uppfattningen att det tyvärr finns för få företag i för attkunna trygga en fortsättning och ett vidmakthållande av en sådanförädlingsindustri som här åsyftas. Därför föreligger sägerlantbruksstyrelsen vissa osäkerhetsmoment om huravida man kan bygga upp enkonkurrenskraftig odling och förädling på . Det finns orter, sägerman, som har betydhgt gynnsammare betingelser men Trädgårdsanläggningar och en statlig konserv-ochförädlingsindustri i där mantrots detta har svårt att kunna hävda sig mot den lågprisimport som sker fränandra länder. Som jag sade är man emellertid på länsplanet , hushållningssällskapet och jag förmodar också lantbruksnämnden-intresserad av att försöka uppmuntra tUl ökade odlingar för att därmed pä siktkanske kunna skapa underlag för en sådan förädlingsindustri. har tillsatts som sysslar med detta och som har tUl uppgift attförsöka komma fram tUl sådana åtgärder som motionärerna och reservanten syftartiU. Man är aUtså redan nu på det lokala planet fuUt införstådd med det mål sommotionärerna här har, och man försöker i den mån det är möjligt att realiseradetta. Som jag nämnde har man frän hushåUningssäUskapen gjort mycket omfattandeundersökningar, och man har där också gjort upp ett program för en trädgårdsodlingi framtiden. Som också nämnde lämnar staten genomlantbruksstyrelsen stöd i olika former för trädgårdsnäringen. Det gällerrationaliseringar och det kan även gäUa nyetableringar i företag, men det kanockså gälla för nyetableringar på förädlingssidan. De regler vi har gäller isamma mån för som för övriga delar av landet. Men de måste givetvismötas av ett initiativ pä ort och stäUe. Det måste finnas människor där uppesom frivUligt vUl satsa på denna näring, men tyvärr har det visat sig att detinte finns sådant initiativ i tUlräckhg utsträckning. Motionärerna yrkar nu på en utredning av frågan. Fränlänsmyndigheternas sida har man emeUertid sagt att någon utredning intebehövs. Om en utredning utöver den man har gjort skulle behövas kanerforderliga undersökningar göras på ort och ställe. Jag vill gärna understryka att utskottet i sak ställer sigpositivt tiU det syfte motionärerna och reservanten har antytt. Men vi haransett att det betraktelsesätt länsorganen och länsmyndigheterna har är så passövertygande, att man väl ändå får förutsätta att dessa ansvariga myndigheter päort och stäUe har både intresse och förmåga att bedöma de omständigheter, motvUka detta problem skall ses och behandlas. Om man kan få fram ett ökatintresse för trädgårdsodling vilket vi hoppas bör detta möta det positivastäUningstagande det kan anses förtjänt av. Det är pä detta sätt man måste uppfatta utskottetsbetänkande, och jag ber att få yrka bifaU tUl dess hemstäUan. HenLÖVENBORG (vpk); i Skegrie säger att utskottet isak är positivt inställt tUl de mål motionärerna uppställt, och det är jualltid en. Jag har argumenterat utifrån två synpunkter: dels har jagutgått från att man har utomordentliga fömtsättningar för grönsaksodling ochförädling i stor skala i och dels från att det behövs ökadsysselsättning. Jag är väl medveten om att sysselsättningsproblemet i Norrbotteninte löses genom att man odlar bär och grönsaker. Jag tycker dock att allarealistiska projekt bör prövas. har säkerligen med en vissbedrövelse kunnat konstatera hur stora arealer där uppe förvandlas tUlsnårskog, människor gär arbetslösa och världen svälter. Jag har med egna ögon sett inte bara det exempel somåberopas i motionen, från , utan också exempel från en annan del avNordkalotten, och jag vet att den hnje vi föreslår är fuUt möjhg. Därför drivervi den också med en viss envishet. Nog tycker jag utskottet hade kunnat sträckasig så långt som att biträda förslaget om en förutsättningslös utredning. i Skegrie säger att det måste finnasmänniskor på ort och ställe. Ja, det sades också under landstingsveckan iNorrbotten, bl. a. av näringsutskottets ordförande , som också ärordförande i . Han sade ungefär så här, att kan lämplig personskaffas fram, kommer regeringen att ställa upp med pengar. Han tUlade att vihar en finansminister som själv sysslat med sådant arbete och som inte varovillig att satsa på grönsaksodlingar. Det är kanske synd att fmansministern inte är här. Jag ärnämligen övertygad om att det finns gott om lämphga personer i , mendet är pengarna som fattas. Trädgårdsanläggningar och en statlig konserv-ochförädlingsindustri i i Skegrie (c): Man får väl ändå utgå ifrån att demyndigheter som finns i , lantbruksnämnden, hushållningssällskapetoch , känner sitt ansvar för näringshvet där uppe. Enhgt vad vikunde uppfatta vid våra kontakter med dessa organ är man mycket intresserad avatt utveckla näringslivet på aUa omräden där det finns förutsättningar fördetta. Det är möjligt att det sä småningom blir fallet även inomträdgårdsnäringen, men tyvärr har det hittiUs visat sig att folk inte självmanthar börjat med trädgårdsodling i den utsträckning som och hansmedmotionär önskar. Motionärerna har tagit ett exempel från . Jagmåste säga att det knappast gär att utan vidare jämföra det med svenskaförhållanden. Man har ju där ett helt annat ekonomiskt system. Bygger man uppindustrier och företag och så att säga stäUer dem gratis tUl någons förfogande,blir bilden litet annorlunda än när vi i värt land och med värt system startarföretagsamhet. De liknelser som här har gjorts är alltså, menar jag, inte hållbara. (vpk): Det är klart att vad som sker pä KolahalvöntUldrar sig i ett annat ekonomiskt system. Men det system som vi har i Sverigebehöver inte innebära att vi inte kan gå in för stora statliga satsningar avdet slag som vi här är inne på. Det kan vara lika naturligt som att statensatsar på att utveckla gruvhanteringen, järnframställningen eUer nägot annatnäringsområde. Överläggningenvar härmed slutad. Propositioner gavs på bifall tUl dels utskottets hemstäUan,dels reservationen av , och förklarades den förra propositionen varamed övervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Den som vUl att kammaren bifaller jordbruksutskottets hemställan i betänkandetnr 36 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen av . Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Däherr Lövenborg begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat; Nr 38 ianledning av motion om inrättande av ett nordiskt institut Nr 39 ianledning av motioner angående förebyggande av kräftpest Nr 40 i anledning av motion om undersökning av nedgången i Kammaren biföU vad utskottet i dessa betänkandenhemställt. Föredrogs jordbruksutskottets betänkande nr 41 i anledning av motioner om fritidsfiske. HerrWIKNER (s); Denna fråga har tidigare behandlats fleragånger i och den är alUjämt, som jag ser det, mycket aktuell. Därförborde en lösning komma tiU stånd med det snaraste. Vi vet att riksdagsbeslut innebar, såsom det sägsi utskottsbetänkandet, att åtgärder vidtogs för "tillskapandet av ettsystem med lånegarantier tUl anordnande eUer förbättring av fiskevatten, ökadebidrag tiU förrättningskostnaderna vid bUdande av fiskevårdsområde samt enförstärkning av resurserna för rådgivning och annan serviceverksamhet. Vidarebeslöts vissa ändringar i lagen om fiskevärdsområden och lagen om rätt tUlfiske i syfte att underlätta bildandet av fiskevärdsområden och skyddafiskbeståndet. a. tiUerkändes staten och kommunen initiativrätt vidansökan om bUdande av fiskevårdsområde. beslut innebar en anslutningtill uppfattningen att en ökning av tiUgången på fritidsfiskevatten borde skegenom åtgärder som stimulerar tUl fler frivUliga upplåtelser för dettaändamål." Det är gott och väl detta som skrivs iutskottsbetänkandet, men det har inte skett något nämnvärt. Efterriksdagsbeslutet har avgivit tvåskrivelser till . Dessa, säger utskottet, är underprövning inom departementet, och ytterligareen utredning kommer att tUlsättas . Man frågar sig verkligen hur längevi skaU vänta på en sådan utredning. Det vi motionärer vUl är att man genomför försök för attfrämja tiUkomsten av större fritidsfiskeområden. Staten och länsstyrelsernamäste ta initiativ tiU bildandet av sådana områden. Med nuvarande förhållandenhar man det rent bedrövligt pä en del stäUen. Inom samma kommim kan det finnasett flertal fiskeföreningar med fiskekort. Det är då svårt för demsom bor på platsen att hålla reda på gränserna för varje förenings fiskeområde,och hur svart skall detta inte vara för dem som inte bor i kommunen, turisteroch övriga fritidsfiskare. Man kan råka ut för böter därför att man rentofrivUligt överskridit ett områdes gränser på grand av att man inte känt tillgränserna eUer på grund av att de varit otydUgt utmärkta. Om det är svårt att hitta ett lämpligt område där man kanbedriva sådan försöksverksamhet som föreslås i motionen, viU jag nämna att detinom landskapet finns goda fiskevatten. Dit kommer också mångaturister och även fritidsfiskare. Där skulle det vara möjligt att anordna ettförsöksområde. I finns fem kommuner som efter nyårkommer att sammanslås till en kommun. Som jag ser det torde det inte möta någothinder att ordna ett försöksområde inom Häqedalen. Då det gäller statens och bolagens fiskevatten borde dessai större utsträckning än som sker användas för allmänt fritidsfiske och inteenbart nyttias av privatpersoner. Jag hoppas staten och länsstyrelsema hjälper till attsnarast åstadkomma vad vi begärt i motionen. Det lönar sig föga att mot ettenhälligt utskott yrka bifaU tUl motionen, men jag hoppas verkligen att ettförsöksområde skaU komma tiU stånd och att detta skall stimulera tUlefterföljd. Jag haringet yrkande. Lagstadgad rätt för arbetstagare till ledighet för studier Överläggningen var härmed slutad. Utskottets hemställan bifölls. § 23 Lagstadgad rätt för arbetstagare till ledighet förstudier Föredrogs inrikesutskottets betänkande nr 25 i anledningav motioner om lagstadgad rätt för arbetstagare tUl ledighet för studier. Fra (vpk): när förstagången motionerade om att rätt tiU tiänstledighet för deltagande i vuxenutbUdningskulle lagstadgas skrev dåvarande andra lagutskottet att man delade våruppfattning om att det är önskvärt att på olika sätt vidga möjligheterna tUlutbUdning för vuxna. Man pekade bl. a. på det studiesociala stödet i vUkenfråga det dä pågick utredning. Detta var ju helt korrekt, då det studiesocialastödet var en av de mest angelägna Lagstadgad rätt för arbetstagare tiU ledighet för studier 1968 hävdade vi från vpk att det andraviktiga problem som måste lösas utan dröjsmål, om det skall bli något helt medden genomförda vuxenutbUdningsreformen, är rätten tUl tiänstledighet när säerfordras för vuxenstudier. Och beträffande detta problem pågick då inte ensnägon utredning. Vär motion utsändes på remiss, och jag vUl bara kort erinra om att LO i sitt remissyttrande skrev att man betraktadedet som mycket väsentligt att tiänstledighet erhålles för att möjliggöravuxenstudier. Sedan skrev man det nästan obhgatoriska; men skuUe vidutbyggnaden av vuxenutbUdningen det uppkomma större svårigheter att erhåUatjänstledighet än vad hittiUs varit fallet bör lagstiftning övervägas. Jag framhöU debatt med stöd av de rapportervi fått från arbetsplatsema att det knappast kunde bh svårare än det var,vilket dä var fallet, nästan omöjhgt att få tiänstledighet för vuxenutbildning.Det vUle man då inte tro pä det är glädjande att man begriper bättre . TCO skrev däremot i sitt remissyttrande 1968 att man pådetta häU kunde tänka sig en utredning och därefter lagstiftning i frågan. Jag skall inte trötta kammarens ledamöter med en längrehistorieskrivning utan viU bara konstatera att utskottet aUtså 1968visserligen delade vår uppfattning men ansåg att frågan i första hand bordelösas genom avtal meUan berörda organisationer pä arbetsmarknaden. Att dåvarande andra kammaren följde utskottets hemställanoch avslog vår motion behöver jag väl knappast tUlägga. Motioner med sammainnehåll har dock avslagits även efter är 1968. Emellertid röstade vid voteringen i andra kammaren20 ledamöter för vär motion och 10 lade ner sina röster. För dessa ledamöter liksom för oss gamla motionärer är det nog mycket frestande att i dagspontant utbrista: Äntligen trägen vinner! Ty hela fem är efter vär första motion skriverinrikesutskottet, som har hand om frågan, att en arbetsgrupp under ledningav statsrådet söker lösa frågan. Därefter står det i inrikesutskottetsbetänkande: "Förslag tUl lagstiftning i ämnet kan väntas ." I vår motion 110 yrkasju på snabb utredningoch förslag till åtgärder. Jag har därför givetvis inte något yrkande.Jag vill bara slutligen uttrycka den förhoppningen att tidsangivelsen"" i betänkandet verkligen också betyder , så attytterligare tid mte går tiU spUlo innan detta viktiga problem kan lösas. Överläggningen var härmed slutad. Nr 26 i anledning av motion angående pensionsförmåner förE. Nr 27 i anledning av motion om återinförande av obligatorisk Nr 123 bostadsanmälan för utländsk medborgare den Nr 28 i anledning av motion om robotutvecklingen inomnäringslivet j Nr 15 i anledning av motioner angående Ventrafiken, m.m. Nr 24 i anledning av motion om åtgärder förvidareutveckling av Ettgemensam t planeringsorgan för och län Kammaren biföll vad utskotten i dessa betänkandenhemstäUt. § 25 Ett gemensamt planeringsorgan för ochKristianstads län Föredrogs civilutskottets betänkande nr 25 i anledning avmotion om ett gemensamt planeringsorgan för och län. HerrGREBÄCK (c):