prot · FW0988 · 1973-12-31 00:00:00 — Derasmililärpolitik är en blandning av chauvinism och stormaklstänkande från KarlXII:s dagar, och det kombineras med omsorgen om storfinansens profiler, som jui stor utsträckning hämtas jusl ur försvarsbudgelen. Men det fanns också ert socialdemokratiskt intresse av attframställa försvarsulredningens förslag som någon form av nytänkande, som någon Vissa organisations- och anslagsfrågor m. m. rörandeförsvaret form avnedrustning, presenterade förslaget under rubriken . Socialdemokratiska talare ute i landet försökte spinna påsamma tema. Här är del klart all bevekelsegrunderna är någol annorlunda än deborgerligas; de är följande: Under en rad år har den socialdemokratiska regeringentiUåtil en ohämmad mUjonrullning till försvaret. Opinionen mot den pohtiken harundan för undan växt, AUt fler har börjat uppfatta de starkt stegradeförsvarskoslnaderna som en aUvarlig spärr för sociala framsteg, som en bördasom blir tyngre och tyngre för svensk arbetarklass, som storfinanseninhöstar jätteprofiler på den typen av improduktiv tillverkning. Frånsocialdemokratisk synpunkt fanns det därför ett uppenbart intresse av atl lugnaopinionen, av alt ge intrycket alt regeringen nu verkligen hade "lyssnatUU rörelsen". Del var alltså teater från två ohka scener: de borgerligaulvecklade alla sina talanger i syfte atl väcka opinion för ännu högremUitäranslag; socialdemokratin spelade å sin sida upp sitt dramatiska registerför att hos opinionen skapa intryck av atl regeringen verkhgen hade gått in förett nytt tänkande i försvarsfrågan. En granskning av försvarsulredningens förslag visadeemellerlid ganska snabbt alt utredningen inte alls hade gått in för minskaderustningskostnader eller t, o, m. nedrastning, som det hette i -utan bara för en mycket måttlig återhållsamhet i förhållande lill generalernasextrema krav. Fjolårets riksdagsbehandhng visade samma resultat, ochdetta bekräftas än en gång av försvarsutskottets betänkande 1973:16, Ingen kanlängre tala om vare sig avrustning eUer nedrustning. Det som har skett kanmöjligen karakteriseras som en dämpning i ökningstakten. Utgiftsramen /74 anges till , men vi vel alt det utöverdella finns dolda försvarskostnader. Sanningen torde i själva verket vara altden verkliga mUilärkoslnaden väsentligen överstiger 7 mUjarder, Det är bl, a,mol den bakgrunden som vi i motionen 1115 föreslår all samtliga mUitärautgifter uppförs under sjätte huvudtiteln, försvarsbeslut innebar en planeringsram för denärmaste fem åren uppgående UU . Det förutsätts också altkompensation för pris- och löneförändringar skall lämnas. Femårsperiodenkommer med andra ord att sluka . Delta är siffror someffektivt dementerar aUt tal om en ny försvarspolitik, vare sig de kommer frånsocialdemokratiskt eller från moderat håll. En besvikelsens tystnad har sänklsig över den oppositionella delen av socialdemokratin, som hoppades och troddeatl etl nytänkande möjligen var på gång. Del blev ingen ny försvarspohlik,ingen spärr för miljonrullningen! Den nuvarande pohtiken är ingen realistisk pohtik - ingenpolitik som utgår från våra behov och resurser. Statistiska uppgifter visade attvi, om stormakten undantas, har de högsta militäralgifterna iEuropa räknat per capita; 143 doUar, ligger på 118 doUar ochStorbritannien på . Ja, bara , och har störremUitärutgifler per capita än det neutrala , Och de neutrala länderna och har mycket lägre försvarsutgifler än -69 respektive 107 doUar per capita, har en mUilärapparat uppbyggd som enstormaktskopia. Det är den konstruktionen som kostar svenska folkel så oerhörtmycket pengar, pengar som till stor del kunde användas på andra betydelsefuUaområden, UU verkliga sociala reformer skolor, sjukhus, vägbyggande ellervarför inte till alt la bort momsen på maten. Både socialdemokratin och de borgerliga bör emellertidgöra klart för sig att trots allt det skådespeleri som utvecklats imililärfrågan kommer opinionen för en annan och mer realistisk pohtik att växa.Del förslag som vpk har släUl i motionen 1115 mynnar ut i kravet på en helt nyförsvarsordning eller, som vi uttrycker del i motionen, "en försvarsordningbyggd på folkförsvarels principer". Del är krav som vi har förtfrarn, och mol bakgrunden av den nuvarande militärordningens väldiga kostnaderär detta ett alternativ väl värt alt kämpa för. neutralitet ochsjälvständighet skall försvaras, men del sker framför alll genom en fast ochkonsekvent neutralilelspolitik och inte genom vapenskrammel och försök attefterlikna stormakternas militära uppbyggnad. Vi har under en följd av år föreslagit en ulredninginnebärande något som verkligen skuhe kunna förtjäna namnet ny mililärpolitik.Vi anser inte att vårt land är betjänt av en militärpohtik som är uppbyggdefler stormaktsmodell. Vpk anser också att skälen lill en verklig omprövning ärinte bara de jättelika kostnaderna utan också atl ett folkförsvar enligt deprinciper som vi har föreslagit skuUe kunna ge ett bättre och effektivareskydd. Vi anser att det är en illusion att tro all vårt land skuUe kunna bjudaen stormakt spetsen genom atl möta den på samma viUkor och med i princip sammastruktur på militärapparaten som en anfallande fiendes. Däremot har historien,också myckel näraliggande sådan, visat att även en stark och överlägsen fiendekan tillbakavisas genom försvar baserat på helt andra principer, som hartvingat konventionellt mycket välutrustade motståndare till reträtt, I dagens läge är det vietnamesiska folkets kamp etlbelysande exempel på folkförsvarels effektivitet, när inte ens supermaklen ,beväpnad med nutidens allra effektivaste mordvapen, lyckades betvinga dellalilla tappra folk. Vi finner det mot den bakgrunden orimligt atl den politiskaoch mihtära ledningen i vårt land ingenting har lärt av detta ulan istället satsar så hårt på en fortsalt konventionell militärapparat. Vi har i motionen skisserat hur vi tänkt oss uppbyggnadenav ett svenskt folkförsvar, och jag skall därför inte gå in på detaherna intresserade kan ta del av motionen 1115 liksom av en rad motioner väcktaunder de föregående åren. Vi finner del oroväckande alt militärledningen ochregeringen satsar så hårt på kostnadskrävande och offensiva stridsmedel av dentyp som exempelvis Viggenprojektel representerar och som fick så stark kritikbl, a, vid den socialdemokratiska partikongressen. Vpk föreslår att satsningenpå Viggenprojektel avbryts, I betänkandet heter del på s, 10 atl "åtaganden sombinder avsevärda resurser bör emellertid göras med storförsiktighet". Men var och en som har studerat Viggenprojektel finner all den Vissa organisations- och anslagsfrågor m. m. rörande försvaret Vissa organisations- och anslagsfrågor m. m. rörandeförsvaret principenhar man sannerligen inle följt tidigare, och hka klart står att man nuförbereder sig för nya steg, vilkas ekonomiska konsekvenseringen klart kanredovisa. Historien bakom , dess tillkomst ochvidareutvecklande är egentligen en modern skälmhisloria, som man emellertidinte kan skratta ål, därför all det är del arbetande folket som har fåll betaladen lättsinniga leken med mUjonerna, Jag rekommenderar kammarledamöterna alltitta på en nyinspelad film om tillkomst, spelet och myglelbakom mihonanslagen, "Den är diaboliskt välgjord", lär någon av deinblandade ha sagt. Han kunde också ha tiUagt att den är sann, eftersom såvälstorfinansens företrädare som försvarsstabens folk genom filmade intervjuer medegna ord har bekräftat hur de svindlande affärerna kan skötas på hög nivå,bakom svenska folkets rygg. Historien är lång, jag skaU inle återupprepa den, men delmåste nämnas all projektet första gången nämndes för 1963 men attstarten skedde , då flygförvallningen och dåvarande ÖB fastställde deflygtekniska prestanda som skuUe ligga lill grund för :s utvecklingsarbeteunder . bildades inom en projektgrupp,ansvarig för Viggenarbelet. 1961 undertecknade flygförvaltningen etl raUanderamavtal med , i vilket förelaget garanterades en kostnadsram för atl bedriva forskning och utveckling. Regeringen informerades i efterhand. uppgickkostnaderna för projektet liU sammanlagt 158 mihoner. De anslag som riksdagenlämnade doldes genom atl man sade att pengarna avsåg flygmateriel punkt ochslut. lämnades en fyUigare redovisning, men då var också riksdagenställd inför fullbordade fakta. Sedan rallade det vidare, detta tvivelaktigaprojekt, som inte bara vi utan också många andra anser att svenskt försvar kanklara sig ulan. Del är enorma summor del handlar om. 30 miharder har nämnts somen korrekt siffra, och den har inle dementerats. kommunisterna kräver all man sätter stoppför delta vansinniga slöseri. Vi är inte ensamma bakom del kravet. Det som ärgjort kan inle göras ogjort, men man får inle gå vidare. På den socialdemokratiskapartikongressen fanns en motion från arbetarekommun, som gick ut påatl någon ytterligare avancerad flygplanstyp. Flygplan 80, inte bör komma UUstånd. Motionen biföUs med röstsiffroma 174 mot 163. Försvarsminister som ett lejon, men led nederlag. Vi vet att arbetet med redan är långtframskridet. Dit har redan åtskiUiga mUjoner rullat. Del har också, som nämnts,talats om Flygplan 80 och utvecklandet av till en attackversion. Iförsvarsutskollels belänkande heter det att jaktversionen av Flygplan 37 Viggenskall utvecklas för senare anskaffning. Det projektet rallar redan, men vikräver all del skall avbrytas. I förra årets stalsverksproposition kunde man också spåraFlygplan 80. Där lalade departementschefen om ett nytt kvalificeratkrigsflygplan, som i första hand avses ersätta ÄJ 37 från mitten av1980-lalet. Del finns all anledning för alt dra öronen åtsig. I annal fall kan det bh en ännu svårare baksmälla än den som uppstod,sedan del blev klart attde Viggenplan som tillverkals blev oerhört mycket merakostnadskrävande än de ursprungliga beräkningarna. bör säga stopp nu för Viggenprojektel och gå inför en verklig omprövning av vår försvarspolitik. Det finns bättre ochbilligare alternativ, som mera rimmar med våra behov och resurser. I propositionen 75 ställs också vissa förslagom organisations- och anslagsfrågor. I propositionen nämns på några rader atlanslag skaU bevihas tiU ett eventuellt nytt flygplan efter 37 . Jag harredan i det föregående berört Viggenprojektel och del utvecklingsarbete som äri gång och som vi anser bör avbrytas. Vi yrkar i motionen 1664 atl studiernaför ell eventuellt nytt flygplan efler 37 avbryts och attforskningsanslaget tUl flygförbanden nedräknas med den i propositionen förstudier lill etl eventuellt nytt flygplan redovisade summan, dvs. 4 mihonerkronor, för /74. Efter dessa mycket stora saker vill jag övergå tiU ettdelyrkande i motionen 1664. Del rör sig om ell ärende av betydligt mindreomfattning men som ändå har sin betydelse för vanligt folk i ett speciellt område.Del gäller en utvidgning av Bodens garnisons skjutfäll i Kusträsk. Genom ellskrivfel i vår molion kom del alt stå Kusfors. Där yrkar vi avslag, inle medkostnadsskäl som den dominerande bevekelsegrunden, utan därför all del medförolägenheter för befolkningen. Vi anser alt mUitära skjutfäll redan omfattar nogstor yta och atl också Bodens garnison med en vettig organisation bör klara sigmed de territorier som man har tiU sill förfogande. Förslaget tUl utvidgning har mötts av protester från människorbosatta i närheten av området, och vi har i motionen 1664 anfört all denföreslagna utvidgningen medför existensholande ingrepp för jord- ochskogsbrukarnas livsvillkor och ell allvarligt mihöhol. Vi anser att de mUiläraskälen väger mindre lungt än de som framförts av folkel. Del sistnämnda är också riktningsgivande för vpk:smiUtärpolitik i sin helhet. En ny mUitärpohlik i enlighet med våra förslagligger i folkmajoritetens intresse. Imperialism och militarism strider molarbetarklassens intressen, och deltar i en miljardslukande militärupprustning, som binder stora resurser, som i stället kunde användas lill aktivinternationell biståndspolitik och till sociala förbättringar i vårt eget land. Jag ber all med del anförda få yrka bifaU tiUvår motion 1115 saml att i anslutning till motionen 1664 uttalar sigför att studierna för ett eventuellt nytl flygplan efler 37 avbryts ochatl forskningsanslaget till flygvapenförbanden nedräknas med den i propositionenför studier lill ett eventueUt nytt flygplan redovisade summan om 4 000 000kronor för /74, Vi har här lagt våra egna förslag. Jag har i mittanförande framfört vår bedömning av socialdemokratisk respektive borgeriigmililärpolitik. Skulle våra förslag inle vinna bifall kommer vi, föratt markera vår instäUning, all lägga ner våra röster vid reservationen 1, Vikommer också i del följande all stödja utskottets hemställan, inte därför attvi är överens med ulskottsmajoriteten utan därför att utskottsmajoriletensförslag något mindre gynnar mUilarismen än de olika borgerliga reservationerna. Vissa organisations- och anslagsfrågor m. tn. Vissa organisations- och anslagsfrågor m. m. rörandeförsvaret HerrGUSTAVSSON i EskUstuna (s): fattade degrundläggande besluten i enlighet med den proposition som byggde på 1970 årsförsvarsutredning. Årets beslut om planeringsramen och om nästaårsbudget är en vidareutveckling av det grundläggande beslutet. Vi är ju nuinne i etl syslem som syftar lill all förena långsiktig planering med årligprövning och möjlighet tUl korrigering av kursen. Bifall tUl de propositioner som behandlas och som ihuvudsak stödes av en bred utskottsmajoritel innebär fuUföhande av riktlinjernai försvarsbeslut, Fundamentet för vår säkerhetspolitik skaU varaaUiansfrihet i fred, syftande liU neutralitet i krig. Detta innebär inle lusttUl trång nationalism, utan det är en strävan att skapa oss bästa möjligaförutsättning atl i alla lägen få utveckla vårt eget land genom fri debatt och attfå medverka UU en positiv utveckhng i de större sammanhangen samt tiU balans iden del av världen som är värt närområde. Första förutsättningen för della är naturligtvis en klokutrikespohlik och goda relationer med omvärlden. Men del kan uppslå lägen då vimåste vara beredda på all kunna skydda vår befolkning och att t, o, m, kunnabita ifrån oss med vapenmakt. Vi vill göra vår beredskap och förmåga UU deltaså trovärdig all vårt totalförsvar verkar fredsbevarande. Liksom inför tidigare försvarsbeslut biträder utskottethelhjärtat folkförsvarstanken och framhåller alt "totalförsvaret bör varaså organiserat att det står klart för en angripare atl han kommer att mötafolkets samlade motstånd. Det mUitära försvaret skall även i fortsättningenbygga på den allmänna värnpliktens grund. Genom en allsidig underrättelsetjänstoch genom smidiga och effektiva former för beredskapsändringar skallmöjligheterna till förvarning tillvaratas och utnyttjas". års försvarsbeslut kunde åtskUliga tendenser UUavspänning i stormaktspoliliken - i varie fall i vad det gällde -framhållas, vUket naturligtvis positivt påverkade vår säkerhetspolitiskasituation, då del ju är vid krig i , mellan supermakterna, som vår fredkan hotas. Med fog kunde dock genmälas att avspänningssträvandena inte föhts avmätbara nedrustningsålgärder. kan en viss nedgående trend skönjas, vilketväl är naturligt utgående från såväl samförståndssträvanden mellan stormakternasom från träffade normaliseringsavtal och säkerhetspolitiskkonferensverksamhet liksom från bekymmer med kostnadsutvecklingen även förstormakternas mUitära engagemang. Alltjämt föreligger emellertid de rentmilitära förutsättningarna för etl snabbt omslag lill ell storkrig i , Sålänge politiska garantier inle har skapats mot detta behöver vi ett efler våraförhållanden avpassat försvar. Våra försvarsförutsättningar är goda, inte minst därförall vi inle torde vara ell primärt angreppsmål. Risken för vårt vidkommande kanvara alt en stormakt kan ha fördelar atl vinna på alt behärska vårt områdeeller anse sig löpa risker om motparten kan göra detta och därför känna behovav att förekomma. Kan -vi själva hävda vårt oberoende och det kan vi bl, a.med stöd av etl väl balanserat totalförsvar - bör vi kunna gå fria från angreppäven i ett skärpt läge. Vi har isåväl den kortsiktiga som den långsiktiga försvarsplaneringen en givenfördel i att det just är försvar som det är fråga om. Genom en grundkapacitet,bestående av befolkningens samlade insatser i totalförsvaret och en materiellutrustning grundad på enkla och robusta stridsmedel men också med tillgång tillvad vi behöver men inte mera - av hög teknisk styrka, kan vi resa etterforderligt starkt värn utan alt ställa alltför betungande anspråk på vårtfolkhushålls resurser. På detta synsätt bygger föreliggande propositioner, vilkashuvudlinjer jag förutsätter är väl kända. De stöds av en bredutskottsmajoritel. Jag kanske bäst Ulustrerar problemaliken genom attkommentera en del mer eller mindre måttfulla invändningar som motions- ellerreservationsledes rests under frågekomplexels gång från propositioner tillbehandhngen här i kammaren. De starkaste invändningarna beträffande försvarets fortsattainriktning svarar moderalerna herrar i Gäddvik och lalman Virgin för.De talar om alt antalet högkvalitativa enheler minskar tUl hälften och att aUatecken tyder på att effekten hos det svenska militära försvaret , med hittillsvarande planeringsinriktning, likaledeskommer atl minska till bortemot hälften. Detta halveringsresonemang ärvälbekant, men jag vUl inle påstå alt del är välkänt. Del kan rent av varaganska förödande tUl sina verkningar. Reaktionen kan lätt bh den atl får vinågot så verkningslöst för 34 520 mihoner kronor , ifast penningvärde därtill, så kan pengarna användas tUl något meningsfullare. Sanningen är den atl kostnadsökningen för materiel ochpersonal är sådan atl skulle vi komma på den vilda idén atl håUa oss med heladen stora organisation, som vi började planera när 1950-talets hotfuUa vindardrog runt våra kuster, och alltigenom förse den med modernaste och dyrasteutmstning så skulle vi likaledes i fast penningvärde få sevåra redan nu rätt höga försvarskostnader fördubblade. Den situationen är vi inte ensamma om. Även andra måste seom sina hus, och vissa verkningar av detta kan skönjas i utplanadeförsvarskost-nadskurvor. beskyller jag inte för att viha liUåta enså svindlande kostnadsutveckhng. Det har heller aldrig ÖB räknat med. Även ihans tidigare bibehållandenivå skulle antalet topputrustade enheter gå ner rättväsenthgt i antal. Det är klart att man kan få en hel del för de I 725mihoner kronor som vill ge det mUitära försvaret mer än vad övrigai utskottet företrädda partier är vilhga , men inte representerar summanhalva vår försvarsförmåga. Vår beredskap kommer all vara god, under överblickbarframtid, även med nuvarande planeringsinriktning. Den saken tycker jagförsvarsutskottets ordförande, som den hedersman han är, skall slå fast.Därmed gör han försvaret den tjänst del är värt, efter alla desolnedgångsbelraklelser det drabbats av . De enda områdena i den statliga verksamheten somvärdesäkras med ett indexsystem är folkpensionerna och försvaret, AUtså tvåangelägna trygghelsområden. Ett på den inre och ell på den yttre trygghetensområde. Vissa organisations- och anslagsfrågor/n. Vissa organisations- och anslagsfrågor m. m. rörandeförsvaret Den enda gemensamma borgerliga reservationen gällerprisregleringssystemel. Det exklusivt förmånliga i atl ha ettvärdesäkringsinslrument bör slås fast innan kritiken mot systemels eventuellabrister besvaras. Försvaret har haft ett värdesäkringssystem ,fram UU 1969 genom ell särskUl försvarsindex, därefter i form av nettoprisindexmed, som övergångsform, viss utfyllnad med reservationsmedel, beslutförutsatte etl rent nelloprisindex. Fördelen med detta är att del ansluter liUnärmast motsvarande beräkningar för andra samhällssektorer och all del är lättalt tUlämpa, Jag vUl gärna erkänna atl det har sina trubbigheter. Systemetmäter t, ex, utslaget på hela lönesektorn, och det är ju inför varjelöneuppgörelse en öppen fråga om försvarels anstäUda skall få en bättre elleren sämre löneuppgörelse än andra grupper, I det långa loppet kanske det tar utsig, men viss osäkerhet skapar det väl för planeringen. Man kanske också kanuttrycka saken så alt del hgger ett starkare incitament tiU rationaliseringar idet nya systemet än i det gamla. Enligt utskottets mening är kärnfrågan den hurstarkt delta lämpligen bör vara, Atl del bör finnas ell sådant betonar ocksåreservanterna, problem som säkert aUa inser är svårigheten alt, främst ifråga om materielanskaffningen, klarlägga den egentliga prisutvecklingen ochrensa den från sådana koslnadsslegringar som orsakas av kvahtaliva förändringar. Över huvud taget är del här tekniskt komplicerade saker,och reservanterna är också ganska hovsamma i sin framstäUning, De vill atlriksdagen skaU begära att regeringen skall lägga fram förslag om ett nytlpriskompensalionssystem tUl nästa års riksdag, Utskottsmajoritelen ikläder sig å sin sida inle rollen somofelbarhets-stämpel för prisregleringssystemel men anser inte att del finnsanledning all påfordra omprövning förrän ytterligare underlag föreligger om delångsiktiga effekterna. Frågan bör naturligtvis ägnas erforderlig uppmärksamhet,och rön av positiv och negativ art redovisas för , TUltron tiU den regering som skall lägga fram nästa årsbudget varierar tydligen mellan majoritet och reservanter, vilket väl får tassom etl understalemenl i regeringsfrågan, Mittenparliernas åsiktsdifferens gentemotsocialdemokraternas förslag är anmärkningsvärt liten. En särskUd omtanke omförsvarsindustrin, 80 miljoner mindre till repulbUdning och 80 miljoner merlill malerielbe-ställningar UU del mihtära försvaret under kommande budgetår ärinle särskUl upphetsande. Ekonomiskt är det väl fråga om en dubbelomfördelning, då man får förutsätta all den minskade reputbildningen skulle fåtas igen . i Stenkyrka har i sitt anförande bekräftat allså är fallet. För att få utrymme för erforderlig materielanskaffning ärreputbUd-lUngen redan neddragen så långt som kan anses försvarbart. Längre villinle utskottet gå och avstyrker bifall till den av millenparlierna förordadeomfördelningen inom årsbudgeten. Vi har i vårt land etl befolkningsskydd ettcivilförsvar, som vid internationell jämförelse står sig mycket bra. Iblandundrar jag, om inte utlandetär mera medvetet om detta än svenskarna i gemen är själva. Civilförsvaret gårpå etl naturligt sätt in i en planering, som inte utesluter att vi i ett skärptläge kan komma att utsättas för hot. Skadeförebyggande åtgärder står i lur atlprioriteras. Skyddsmöjligheterna skall förbättras, och beredskap för ökadskyddsmasktillverkning skaU håUas, Civilförsvaret befinner sig i ett skede som somverksamheten pågår för fuUl kännetecknas av studier och utredningar. Vissarekryte-ringssvårigheter föreligger, vilket påverkar medelsbehovet förcivUför-svarsulbildning. Det är signifikativt att den enda konkreta reservationenpå civUför-svarssidan, som kommer från , gäller ett mindre belopp,till barnskydd mot ABC-slridsmedel ett förvisso angelägel syfte som dockmycket väl kan hinna tillgodoses om hotbUden skuUe ändras och utvisa att såpåfordras. Låt mig, innan jag återgår till en sammanfattande syn påberörda problemställningar, något vidröra några av de större motionsparen omjag får uttrycka mig så om motioner som läggs och som kommer igen ividareutvecklad form . som i sina motioner sökt fuUföha sina,tidigare också miltenpartiernas, kostnadsmässiga intentioner har också, pågrundval av omnämnande i statsverksproposilionen, tagit upp frågan om de småkärnvapnen, Ulskoltel har fått information om bakgmnden till detuttalande i propositionen som motionären åberopar och om den debatt somförekommer utomlands angående möjligheterna all i vissa lägen utnyttja taktiskakärnvapen, Ulskoltel anser liksom regeringen alt denna debatt bör föhas meduppmärksamhet men art den inte påkallar några andra åtgärder. Omde tekniska möjligheterna och politiska ställningstagandena skulle innebärarisk för att taktiska kärnvapen i samband med en konflikt mellanslormaklsblocken kan komma atl användas mot , bör detta självfalletpåverka försvarsplaneringen.