prot · FW0986 · 1973-12-31 00:00:00 — Och somjag sagt kommer senare den regionala trafikplaneringens resultat attpåverka det inlerregionala nätet. Skulle vi vända på det - som förordar i sininlerpellalion - skulle vi riskera att tidsförskjuta den regionala trafikplaneringen- jag säger detta som ett skäl utöver det jag nu talat om -och upprättandet aven tillfredsställande regional kollektivtrafik . Det är såledesett skäl bredvid del rent principiella. Och jag vill gärna ha sagl all en sådantidsförlust vill jag inle medverka till. För mig är det alltså, , sammantaget intefråga orn det ena eller del andra - del är fråga om att från tid till annan fälill stånd en samverkan. Del är utifrån dessa utgångspunkter jag menar all viskall bedriva trafikplaneringen på det sålt som vi nu gör. Nr 86 (): Måndaeen den ' talman! Om jag skall tolka vad kommunikationsministern senast 14 mai1973 yttrade, så var detkommunikationsministern sade i början av anförandet -------------------- litetmotslridande mot det han sade i slutet. Umjasttagganae början av anförandet sadekommunikationsministern atl han inte ett helalandet om- - betrakta den interregionala trafiken, fjärrtrafiken, somöverordnad jattanaeJjari a- .regionala, och därvidlag skiljer sig våra uppfattningar. j"'' göra en jämförelse med vägnätet.Hur skulle del vara om vi skulle planera ett vägnätoch började med byvägarna, länsvägarna och riksvägarna och så småningomkom fram till Europavägarna? Det skulle inte bli något vidare Del blir inle heller något bra system om man planerar kommunikationernapå liknande sätt. Men jag skall inte hänga upp mig på del där första somstatsrådet sade, alt han inte ville se den inlerregionala trafiken somöverordnad, eftersom statsrådet i slutet av anförandet sade ungefär tvärtom,nämligen att man vid den länsvisa planeringen av den regionalatrafikförsörjningen som utgångspunkt måste ha dagens inlerregionala nät. Ja,det är precis vad jag menar. Det är bara det att man inte skulle vilja haendast dagens inlerregionala nät som utgångspunkt utan också ett besked frånstatsmakterna om hur länge dagens inlerregionala, allmänna kommunikationsnätkommer att bestå. Vilka inskränkningar riskerar vi kommer att göras i delnätet? Sådana inskränkningar kan nämligen rycka sönder den regionala trafikplaneringen.Det är dit jag vill komma. Efter det där sista som kommunikationsministern sade trorjag atl vi egentligen är ganska överens. Men det skulle naturligtvis vara braom detta blev fastslaget i litet mera preciserade ordalag än bara att del ärdagens nät man skall gå ul ifrån. Del kanske inte är morgondagens - och dä stårman där i de delar av landet där den regionala trafikförsörjningen har passeratdagens inlerregionala nät. Vad sade senast tyder på attdet som kom fram i interpellationen kanske inle var tänkt som någon meravåldsam förändring av del interregionala Irafiknätel, jämfört med detnuvarande. Jag sade i min replik atl det fjärrlrafiknät vi har betraktarvi som så pass riktigt för dagens situation och för den trafikplanering som vinu bedriver på länsnivå, alt vi kan arbeta med del som ell instrument i denpågående regionala trafikplaneringen. anser atl detta är ett försök av mig allsitta på två stolar . Det är del inle alls. Om vi har ettinterregionalt nät som duger för trafikplaneringen på länsplanel, varför skallvi då ändra på del , när vi säger all om det uppstår behov avändringar i det interregionala transportnätet efter den regionalatrafikplaneringen på länsplanet så skall vi naturligtvis göra de större ellermindre justeringar som kan vara nödvändiga. Såvitt jag förstår finns det därinte alls någon motsägelse. förfäktar den uppfattningen alt det interregio- 48 nala Irafiknätel - som jag har saglfungerar ganska bra - bör kunna ligga tillgrund för den trafikplanering vi håller på med, och därmed har vi väl intemyckel mer att orda om. Överläggningen var härmed slutad. § 6 Ang, behovet av register för svenska forskningsprojekt Ang. behovet av register för svenska forskningsprojekt Herr statsrådet erhöll ordet för att besvara herrBergqvists (s) framställda inlerpellalion, nr 69, och anförde: har frågat mig dels hur jagbedömer behovet av register för svenska forskningsprojekt, dels vilka åtgärderjag anser erfordras för alt åstadkomma tillfredsställande registrering ochindexering av forskningsprojekt. Frågan om behovet av ett register över svenskaforskningsprojekt är en del av den mycket viktiga frågan om hur information ochdokumentation rörande forskning skall utformas och spridas. Många har behov avsådan information i olika former. Jag kan självfallet inte här ge någonuttömmande uppräkning, men jag vill ändå peka på några olika informationsbehov. Forskarna själva och de som arbetar i direkt kontakt medforskning har självfallet behov av information om uppnådda forskningsresultat.Information om pågående och planerad forskning är vidare mycket angelägen förorgan med ansvar för dimensionering och prioritering, planering och initierrngav forskningsinsatser. Både hos allmänheten och hos samhällsorgan av olika slagfinns vidare behov av allmän information om forskningsresultat - innefattandeområdesöversikter, sammanfattningar, handlingsrekommendationer,populariseringar o, d, som underlag för bildningsarbele och debatt, politiskverksamhet och ställningstaganden i olika frågor, I det här sammanhanget måste man komma ihåg attforskningen i enligt statistik bara utgör ca en proceni avall forskning som bedrivs i världen. Insatser för atl förbättra information ochdokumentation om i pågående forskning är angelägna, men de måste ocksåvägas mol behovet av insatser för all underlätta inhämtandet av information omutomlands pågående forskning och uppnådda forskningsresultat. Som redovisat i sin interpellationförekommer redan registrering av planerad och pågående forskning inom vissaområden. Frågor rörande sådan registrering utreds dessutom bl. a. av statensråd för vetenskaplig information och dokumentation SINFDOK - som undersökermöjligheterna alt åstadkomma ell dalorbaseral register över pågående projektoch färdigställda rapporter vid svenska högskolor, universitet ochforskningsråd. Därvid kartläggs behovet av ell register av detta slag och denomfattning det skulle få vid ohka ambitionsnivåer. Inom forskningsråden pågårockså visst utredningsarbete rörande gemensamt klassificeringssystem förforskningsprojekt. Forskningsrådsulredningen har bl. a. i uppdrag all prövadels värdet av pågående dokumentationsverksamhet, dels skälen att förytterligare någon forskningssektor 4 protokoll 1973. Ang. behovet av register för svenska forskn ingsprojek t upprättaetl system för fortlöpande registrering av pågående forskning ochforskningsresultat. Enligt min mening bör ställningslagande till frågor ombehovet av ett eller flera register över svenska forskningsprojekt,utformningen av sådan registrering och de åtgärder som behövs för atlåstadkomma den anstå tills vi - bl. a. från nu pågåenderegistreringsverksamheter och utredningsarbete har fått närmarepreciseringar av vilken information som bör ingå i eventuella register för altolika avnämares önskemål skall kunna tillgodoses, .ytterligare erfarenheter avför- och nackdelar med olika registreringssystem saml uppgifter om kostnadernaför registrering i olika former. Sammanfattningsvis vill jag som svar på för det första konstatera att klokt upplagda register över svenskaforskningsprojekt kommer all kunna tillgodose viktiga informationsbehov, fördel andra hävda atl, i avvaktan på erfarenheter och resultat av pågåenderegislreringsverksamheler och utredningsarbete, det inte fordrasnågra ytterligare åtgärder på området. Jag ber att få tacka statsrådet försvaret. Del innehöll inte något konkret besked om kommande utbyggnadsinsalserpå det här området, och del hade jag inte heller väntat. Det finns ingenanledning atl här föregripa utredningsarbetet. Vad som däremot är angelägel äratl del finns garantier för att utredningsarbetet bedrivs intensivt och medtillräckliga resurser, alt man dessutom har som utgångspunkt i utredningsarbetetatt registrering av forskningsprojekt i främsta rummet är en statligangelägenhet och att man som etl huvudalternativ prövar förutsättningarna förall upprätta ett stort centralt databaseral register över samtliga i Sverigeplanerade, pågående och avslutade projekt etl register som har samarbete medde nordiska länderna och även i övrigt har internationellt samarbete. anförde i silt av enhälligtgodkända belänkande nr 197 1 bl. a, följande: "Utskottet har sålunda blivit övertygat om vikten avatt möjligheterna utreds all få till stånd ett dalasystem för central registrering av planerade, pågående och avslutade forskningsprojekt, forskningsinstitutioner, en skilda forskare, medelstilldelning etc. För forskningsplaneringen skulle ell sådant register vara av stort värde och del skulle också underlätta det internationella samarbetet. "Det ankommer på Kungl. Maj:t att besluta i vilkaformer arbetet på atl utveckla ifrågavarande ADB-system skall bedrivas. Somframgått av det föregående har statskontoret skaffat sig erfarenhet från ettflertal områden med informationsåtervinningsproblern av samma typ som skullevara aktuella vid skapandet av ett databaseral svenskt forskningsregister. Ellutredningsuppdrag med syfte att skapa ett sådant register skulle på etlnaturligt sätt inrymmas bland verkets pågående aktiviteter. Utskottet föreslår atl som sin mening ger Kungl.Maj:t till känna vad utskottet sålunda anfört," Det har nugått ungefär , och det kan vara värdefullt att stanna upp och sevad som hänt sedan uttryckte dessa önskemål till regeringen. Maj:l sakkunnigaför alt utreda forskningsrådens fortsatta verksamhet. I direktiven sägs del bl.a.: "Inom vissa forskningsområden, t. ex. de beteendevelenskapliga,bedrivs systematiskt dokumentationsverksamhet. De sakkunniga bör pröva delsvärdet av denna dokumentationsverksamhet, dels skälen atl för ytterligare någonforskningssektor upprätta ett syslem för fortlöpande registrering av pågåendeforskning och forskningsresultat." Jag var på ett ganska tidigt stadium av utredningensarbete i kontakt med sekretariatet och efterhörde hur man såg på denna del avsina direktiv. Sekreteraren var helt korrekt och ville inle uttala sig omsaken, eftersom de sakkunniga inte kommit i gång med sitt arbete. Del är i ochför sig ingenting alt säga om del, men det visar ändå atl det inle var alldelessjälvklart all delta var en betydelsefull del av utredningens arbete.Utredningen har många vikliga uppgifter, och i varje fall i början framstod delinle som klart atl del här skulle vara en av de mera betydelsefulla. Jag tror all det skulle vara av värde om statsrådet möjlighet att understryka atl della är en viktig del av utredningensverksamhet. När det gäller det som utbildningsutskottet sagl omstatskontoret och ADB-system så har det inte på det området hänt någonlingsåvitt jag vet. Och del har väl sina skäl; del är inle själva ADB-problemen somär någol bekymmer i sammanhanget. Del finns redan ADB-system som kan användas,och tekniken är väl känd. Just den sidan av saken behöver därför inleytterligare utvecklas, ulan del avgörande är all man får fram bra klassificeringssystemoch liknande. Statsrådet hänvisar tUl statens råd för vetenskapliginformation och dokumentation, SINFDOK. Här verkar det som om jag skulle hafått svar på mm fråga. Statsrådet säger all man "undersöker möjligheternaatl åstadkomma ett dalorbaseral register över pågående projekt och färdigställdarapporter vid svenska högskolor, universitet och forskningsråd. Därvidkarlläggs behovet av ell register av detta slag och den omfallning det skullefå vid olika ambitionsnivåer." Det är utmärkt. Det är kanske bara för alljag inle är tillräckligt insatt i saken som jag skulle viha ställa någrakompletterande frågor. Först och främst är detta inte till detsamlade grepp jag efterlyste. Man gör vissa inskränkningar. Man begränsar sigtill statlig forskning, och man begränsar sig lUl pågående projekt och tar intemed planerade. Men det är kanske inga stora svårigheter i sammanhanget. Det somhar gjort mig lilel fundersam är alt när jag har talat med forskare som ärintresserade av att man skall få fram ell syslem för central registrering, såhar de bara i förbigående berört SINFDOK, som egentligen borde ha den centralarollen i sammanhanget. SINFDOK är enligt sin instruktion centralt organ förfrågor rörande vetenskaplig och teknisk information och dokumentation. Inom detområdet har man till uppgift all bl. "sälja utvecklingen och dra uppriktlinjer för verksamheten i syfte all skapa en samordning av tillgänghgaresurser och en i Ang. behovet av register för svenska forskningsprojekt Ang. behovet av registerförsvenska forskningsprojekt övrigttillfredsställande ordning". I början av verksamheten har rådets arbete lill störredelen inriktats på den tekniska och naturvetenskapliga forskningens område. granskningspromemoria som revisorer avlät om denstatliga forskningen förmedlas en synpunkt om atl SINFDOK saknar erforderligaresurser för alt fullgöra sina uppgifler som centralt organ när det gällerinformation och dokumentation. Del saknas ett sådant centralt organ, och detsaknas också ett övergripande system för sådan verksamhet. Revisorerna sägerför egen del: "Det synes angelägel med ett ökat utbyte av FOU-resultat,vilket kan genomföras genom informationssystem på nordisk, europeisk eUerglobal nivå. Det måste alltid vara en avvägningsfråga mellan svensk forskningoch ny kunskap utifrån, och ell förbältrat informationssystem ökar otvivelaktigtmöjligheterna till ett rationellt utnyttjande av de svenska statligaforskningsresurserna. Gällande svenska system och organisation för vetenskapliginformation och dokumentation bör ses över med sikte på förbättrad effektivitetoch mer enhelliga system. Översynen bör göras, helst i samverkan, på nordiskeller vidare internationell nivå." Om SINFDOK hade det samlade greppet över verksamheten ochom där bedrevs en utredning som inom en icke alltför avlägsen framlid kunde gebeslutsunderlag för atl upprätta ett centralt register, vore det juutomordentligt bra. 1 så fall kunde man rent av säga alt forskningsrådsutredningensarbete skulle behöva samordnas mycket hårt med SINFDOK :s verksamhet. En heldel annal arbete, såsom utarbetande av klassificeringssystem, skulle ocksåbehöva knytas hårdare lill SINFDOK:s verksamhet. Del är närmast sådana saker som jag gärna skulle vilja bestatsrådet kommentera, liksom möjligheterna atl här inom en inle alltför långtid få fram ett beslutsunderlag, varvid man prövar olika alternativ och gerstatsmakterna underlag för att kunna gå fram med konkreta åtgärder. I sak tror jag inle del föreligger någonskiljaktighet i uppfattning mellan och mig när del gällerbehovet av att, inte bara för forskarnas del ulan även för politikernas och förallmänhetens del, skaffa bättre uppgifter om pågående och planeradeforskningsverksamheter och deras resultat. efterlyste inledningsvis garantier för attstatsmakterna känner ansvaret här. Till en början vUl jag erinra om attforskningsberedningen i början av sitt arbete under den tidigarestatsministerns ledning såsom en av sina väsentligaste uppgifter fann vara atlman borde initiera verksamhet just på dokumentalionsområdet. Etl av resultatenav det initiativ som forskningsberedningen tog och som bekantgjordes i regeringenssamtliga departement var just tillskapandet av SINFDOK. Men även i andrasammanhang verkade del initiativet i positiv riktning. Inom utbildningsdepartementetsram kom vid i gång arbetet med det där förlagda speciellaregistret, som brukar kallas för MEDLARS-systemet och som efter ett antal årservar med internationell information av högsta klass på den medicinska forsk- visar, menar jag, att statsmakterna sedan längekänner sitt ansvar för alt här vara den styrande och ledande kraften i arbetetpå bättre dokumentation. Sedan är det en teknisk och administrativ fråga huruvidainsatserna skall resultera i att ett stort centralt register upprättas eller omman med hänsyn till datateknikens utveckling och de speciella behoven påavnämarsidan skall använda sig av ett mer decentraliserat system. Ingen kan väli dag säga all del ena systemet är överlägset del andra. Jag tyckte att herrBergqvist här hade en förutfattad mening, jag anser inle all det är såsjälvklart vilken ståndpunkt vi skall ta, om del som anser skallbli etl centralt enhetligt system eller om del skall bli flera register. Deltorde erfarenheterna, teknikens utveckling m.m. få avgöra. berörde frågan om vilken roll arbetet meddokumenla-tionsfrågorna spelar för den forskningsrådsulredning som jag lät tillsättaför någon tid sedan. Självfallet har jag i samband med vänt mig även lill den utredningen för att få synpunkter påinterpeUantens frågor. Äv del svar som jag har fåll framgår tydligt allutredningen tillmäter den uppgiften stor betydelse, även om man inledningsvisfann anledning alt starta med de övriga uppgifler som utredningen är ålagd attlösa. Jag har även vänt mig lill SINFDOK och bett all fåsynpunkter på inlerpellalion. Med anledning av fråga om vilken insats som man från SINFDOK:s sida gör när del gälleratt studera möjligheten atl få etl dalorbaseral register över pågående projektoch färdigställda rapporter vid svenska universitet och högskolor skall jag beall ur SlNFDOK:s skrivelse lill mig få citera följande: "Undersökningen" - dvs. den som gäller etldalorbaseral register över pågående projekt och färdigställda rapporter vidsvenska högskolor, universitet och forskningsråd - "består i all kartläggabehovet och ange vilken omfattning ett register av detta slag skulle få vidolika ambitionsnivåer. Behovet är naturligen relaterat till vilka tjänster etltänkt register kan ge. Följande frågeställningar är aktuella: Skall periodiskutgivning av på olika sätt uppställda listor göras? Skall svar på specifikafrågor ges genom maskinell sökning i registret? Vilken snabbhet krävs? Fråganom ell länkl registers omfattning skall belysas utifrån studier av mängden avdoktorsavhandlingar, 3-betygsuppsalser, examensarbeten och övriga forskningsprojektinom olika ämnesområden. Utredningen beräknas bli klar under -73." Att inte har fåll informationer frånkolleger vid universiteten om del arbetet kan jag inle kommentera. Jag barakonstaterar att SINFDOK i en rapport lill mig har givit ett klart besked om atletl seriöst arbete här pågår. Låt mig , herr lalman, understryka atl när delgäller problemet i stort är del väldigt centralt vad jag säger i milt svar,nämligen all för informationen både lill forskare och lill allmänhet är det vidavvägningen av resurserna viktigt att komma ihåg all svensk verksamhet på dellaområde endast omfattar en proceni av all den forskningsverksamhet del här ärfråga om och att vi följaktligen för alt undgå provinsialism bör Ang. behovet av register för svenska forskningsprojekt Om åtgärder mot brottslighet av icke bofasta utlänningar akta oss för all lägga majoriteten av våra resurser på att registreraforskningsresultat som uppnåtts här i landet. Det som ursprungligen gjorde all jag kom atlintressera mig för dessa frågor var att tog initiativlill ell särskilt register över samhällsvetenskapliga forskningsprojekt vidsvenska högskolor och universitet. Jag gjorde då den bedömningen all det uilekan vara särskilt rationeUl att olika organisationer i det svenska samhälletupprättar förhåUandevis dyra register över den forskning som pågår här ilandet. Det rimliga måste vara att slalen samordnar och leder verksamheten.Del var mol den bakgrunden jag väckte en motion kring vilkenutbildningsutskottet sedan byggde upp sitt uttalande. För mig är delsjälvfallet inte så alt poängen ligger i om vi får ett centralt register elleren decentraliserad typ av registrering, ulan del avgörande är alt statsmakternaleder utvecklingen och all man med kraft driver på del utredningsarbete sombehövs för alt få fram underlag för beslut. Jag är myckel tillfredsställd med all SINFDOK :s utredningkan komma fram . Vi får då naturligtvis ta ställning lill vilkaytterligare utredningsinsatser som eventuellt kan behövas, eller om det kanskerent av kommit fram underlag för direkta beslut redan då. Jag har heller ingenting att invända mot vad statsrådetsade om att vi inte får stirra oss blinda på vad som händer i , utan attvi i allra högsta grad har mycket alt vinna genom alt se ut över gränserna. Menäven här är det viktigt att statsmakterna har ansvaret. Just de utredningar somär initierade bör också kunna bilda underlag för bedömning av på vilket sätt viskall kunna få information om forskning utifrån. Det är ett oerhört stortproblem, och det löses säkerligen inte enbart genom de utredningar som nupågår, ulan jag förmodar att det får i etapper. Avslutningsvis vill jag säga att jag egentligen inle harnågra invändningar alt göra mot statsrådet resonemang. Jag tycker atldel är viktigt att han slagit fast atl delta är statsmakternas ansvar och attdel här är etl viktigt område. Jag önskar honom lycka till i det forsatiaarbetet. Överläggningen var härmed slutad. §7 Om åtgärder mot brottslighet av icke bofasta utlänningar Herr inrikesministern erhöll ordel för atlbesvara () den 13 aprU framsläUda interpeUation, nr 81, UU herrjustitieministern, och anförde: har frågat chefen förjustitiedepartementet om denne är beredd att medverka tUl en sådan skärpningav invandringskonlrollen att de tjuvnads- och bedrägeribrolt som begås här iSverige av företrädesvis kringflackande ulomnordiska zigenarkollektiv kanförebyggas. Frågan har överlämnats lill mig för besvarande. Enligtutlänningslagen kan en utländsk medborgare avvisas vid gränsen eller inomviss lid efler inresan bl. a. om del är känt alt han tidigare blivit dömd tillfrihetsstraff och del skäligen kan befaras alt han kommer all fortsättabrottslig verksamhet här. Prövningen görs i varje fall för sig med deutredningsinsatser som bedömts påkallade med hänsyn till föreliggandeomständigheter. Enstaka utlänningar av skilda nationaliteter har på dennagrund avvisats. Därav föher givetvis inte all andra utlänningar som tillhörsamma nationalitet, etnisk grupp e. d. generellt bör avvisas. Detta borde varasjälvklart för alla. Jag är alltså inte beredd all vidta åtgärder för allskärpa invandringskontrollen av de skäl som interpellanten anför. Jag ber all få tacka statsrådet för svaret påmin fråga. Givetvis är jag helt medveten om all man varken kan eller bör avvisautländska medborgare på grund av nationalitet, etniskt ursprung eller hknande.Tvärtom innebär invandringen lill ett värdefullt tillskott till såvälarbetsmarknaden som den svenska kulturen. Men det är inle vad man normall menarmed invandring som jag har velat uppmärksamma utan den omständigheten att delförefaller vara myckel lätt att ta sig in i vårt land, även för den som ärregistrerad för ett brottsligt förflutet i andra länder, helt enkelt därför attkontrollen brister. Detta är inte mitt eget påfund, ulan del är en polisiäruppfattning på hög ort. Olyckligtvis exemplifierade jag i min interpellation påell sätt som har kommit atl i andra sammanhang leda lill atl jagmisstänkliggjorts vara böjd för all sprida fördomar om vissa folkgrupper. Jaghar tidigare beklagat detta och understrukit all del på intet sätt är avsikten. Bakgrunden utgör en promemoria från rikskriminalen tillrikspolisstyrelsen. Beskyllningarna återfaller alltså på ett av landets högstapolisiära organ, och del är naturligtvis orimligt. Eftersom jag inte villförvärra situationen genom atl här uttrycka mig så atl någon kan tro alt jag ärnegativ till normal laglig invandring av vem del vara må, vill jag hålla migtill mera allmänna ordalag. Vi upplever i dagens en mycket tråkig och negalivutveckling när det gäller brollsligheten. Kurvan pekar uppåt, och om vårt landär den högt utvecklade stat, kulturellt och socialt, som oftaframställs, bl. a. av regeringens representanter, borde regeringen också vi.sabättre handlingskraft och viha att garantera medborgarna säkerhet till liv ochegendom.