prot · FW0957 · 1973-12-31 00:00:00 — Självfalletmåste det kosta pengar att ge samtliga lönearbetare ytterligare en veckasbetald semester. Del hade varit egendomligt om inle arbelsköparnas företrädarei parlamentet hade haft invändningar att göra mot dessa yrkanden. Därför är delinle ovänlat atl utskottets borgerliga ledamöter anför ekonomiska skäl för sittavslagsyrkande; om kommunisternas förslag i denna fråga bifallskommer det att betyda en viss nedskärning av arbelsköparnas profiter. All desocialdemokratiska ledamöterna har gått emot vårt yrkande är däremot inte lUcalogiskt. Del hade varit naturligt all de hade gett sitt stöd för etl sådantyrkande. När del gäller att stödja storfinansen talar man sig varm för det. Nuhar de socialdemokratiska riksdagsledamöterna möjlighet alt ta tillbaka någotav del man skänkt storfinansen, och det skulle komma löntagarna till godo. Detskall bli inlressanl atl se hur många av SÄP:s riksdagsmän som kommer att röstaför delta krav. eller senare kommer arbetarklassen atl samfällt resa dettaberättigade krav. Då måste ändå SAP undan för undan backa ut och resa sammakrav som kommu- Vi har upplevt samma förhållande också i tidigare frågor. I motionen 164 har kommunisterna tagit uppde deltidsanställdas problem. All denna grupp lönearbelare har väsentligt sämresociala förhållanden än övriga grupper slår utom allt tvivel. Här hararbelsköparna sett en möjlighet atl beskära denna grupps sociala förmåner genomdetta anslällningssyslem. De deltidsarbetande är tUl störredelen kvinnor. Del gäller således sjukvård, handel och andra serviceyrken. Härhar arbelsköparna anpassat anställningsformerna på sådant sätt att de mellan LOoch SAF träffade trygghetsavtalen till stora delar inte gäller. Men även semesterlagsliftningenhar trollats bort genom atl de deltidsanställda inte får arbeta mer änexempelvis eller mindre. På så sätt försvinnerkvalifikationen både för rätt till semester och semesterersättning. , nummer 5 ,lar upp dessa problem i en artikel rubricerad "Landstingens personalpolitik".Efter underrubriken förklaras att allt flers. k. grupp 2-anslällda, dvs. Jag lar mig frihetenall citera några meningar ur denna artikel. På s. 28 skrivs: "Avsiktligt eller ej innebär grupp 2-anslällningenåtta kalenderdagars arbetstid enstaka tillfällen under kalenderåret, men denmest omfattande tiden har av någon outgrundlig anledning stannat vid sjuarbetsdagar eller färre. Man frågar sig, om detta har något samband medsemesterlagens kvalifikalionsbestämmelser . Sambandetförnekas absolut från . Faktum är att landslingen urholkaren gällande semeslerlagstiflning." I samma artikel omtalas att antalet anställda inomlandslingen enligt här beskriven form ökat från ca 48 000 tillomkring 90 000 och alt av dessa 90 000 ungefär 50 000 drabbas av denna negativaeffekt. De deltidsanställda inom handeln således på det privata området ochdå främst inom de stora varuhuskedjorna är säkerligen mångdubbelt fler ochbehandlas på samma sätt. kommunisterna har yrkat på en ändring isemester-lagen så atl den nu gällande åtladagarsspärren för kvalifikation försvinneroch så all den anställde blir berättigad till semeslerförmåner i förhållandetill arbetad tid. Del är etl rättmätigt krav som har stor uppslutning blanddenna grupp lönearbelare, som hittUls satts på myckel gravt undanlag. Jag yrkar bifall till reservationen 3, somberör denna fråga. 1 motionen 1177 har kommunisterna yrkat altränteinkomsterna på lönearbetarnas intjänia semesterpengar skall tillföraslönearbelarna. Del är etl rättvisekrav atl den som har inneståendeserneslerpengar också skall få tillgodoräkna sig ränteinkomsterna. Ulskotlsmajorileten har i sitt belänkande anfört att detför alt tillgodose motionärernas yrkande torde vara nödvändigt atl införa etthelt nytt semesterkassesystem, "något som helt skulle bryta mot den ordningsom varit rådande". Ulskottsmajoriteten hänvisar också till altfrågan om semesterkassesystem tidigare diskuterats men befunnits olämpligt. Del är en egendomlig motivering för all avstyrka del kravsom har ställts. Man har inle tagit ställning lUI själva sakfrågan. Delföreligger naturligtvis inle så stora administrativa svårigheter som haranförts i belänkandet, nämligen alt det skulle vara omöjligt att ge lönearbelarnaränta på innestående ersättningar ulan denna nyordning. Utskottsmajoritelenhar i själva verket helt avstått från att ta ställning i sakfrågan: Är detarbetsköparen som skall ha rätt att lägga beslag på uppkomna ränteinkomster,eller är det den som äger pengarna - dvs. lönearbelaren som skall ha räntan?Vi motionärer anser det helt naturligt all del är lönearbetarnas pengar och atldel är de som skall komma i åtnjutande av de ränteinkomster som uppstår. Delkan inte vara vettigt atl arbelsköparna också skall kamma hem denna ränta förall ytterligare öka sina vinster. Jag vUl med hänvisning till vad som haranförts i motionen och vad jag nu har anfört yrka bifall lUl reservationen4. (vpk): Jag vUl börja med all yrka bifall tUlreservationerna 2 och 4. Reservationen 2 tar upp kravet all gruvarbetare under jordskall få en semester och därmed bli jämställda med andra arbetaremed radiologiskt arbete. Del rådet väl inget tvivel om atl gruvarbetare är i behovav längre semestertid än nuvarande , delta oavsett atl man på deallra har uppläckt att svenska gruvor innehåller radongas. När mantar hänsyn tUl att en gruvarbetare eller någon annan arbetare är utsatt för en speciellrisk, t. ex. gaser, damm eller något liknande, måste man ju även se på deövriga förhållandena på arbetsplatsen, t. ex. om arbetaren är lätt mottagligför denna risk. Det är t. ex. påtagligt alt hårt arbete betyder altriskmomentet i fråga inte behöver vara särskilt stort för alt ge en skada, somkan bestå för hela livet. När det gäller gruvarbetet är detta alldelespåtagligt. Med de nya brytningsmetoder som införts i våra gruvor ökarriskerna. Ökad ventilation för att eliminera något av radongasens effekterbetyder drag och lufttemperatur-växlingar, och nya maskiner med betydligtstörre kapacitet än de tidigare gör att ölägenheterna, såsom damm och gas,ökar. Tag sedan med i beräkningen att arbetstakten ständigt ökar, så finner manalt riskerna i delta arbete blir mer och mer påtagliga. Radongasen upptäcktes i svenska gruvor denupptäckten kan betecknas som etl yrvaket uppvaknande och del har föranlettfrågan, om del inte nu är dags atl äntligen förbättra vUlkoren förgruvarbelarkåren. För all förbättra arbetsplatsen måste man i första handeliminera radongasen. Enligt vad man nu känner lUl går det inte alt helt fåbort radongasen från gruvorna. Den finns där och därför borde såsom hemstäUt gruvarbetare få möjlighet tiU 12 protokoll 1973. förlängdsemester i likhet med vissa arbetare som har radiologiskt arbete. Socialministern har tUlsatt en utredare försemeslerfrågor. Denne har alt förutsättningslöst bedöma om gruvarbetare skallfå en förlängd semester. Men det är av yttersta vikt atl detta sker snart. Delär därför av största betydelse all uttalar sig för atl utredningengenomföres snabbt och att utredaren särskilt beaktar gruvarbetarnas krav på sexveckors semester. I motionen 1177 av mig och kamrat lar vi uppfrågan om att skiftarbetare i kontinuerligt arbete skall kunna räkna in sinafridagar under semestern. I och med att arbetet i regel pågår året runt såvälsöndagar som helgdagar är det synnerligen väl berättigat alt de i regeltidigare intjänia fridagar, som infaller under semester, också frånräknasdenna. Nuvarande regler innebär att denna grupp klart missgynnas. 1 och med allde måste arbeta söndagen före semestern har de kortare semester. En dagarbetareslutar i regel . Den sammanhängande ledigheten för enskiftarbelare i samband med semester blir alltså kortare. I och med den senaste arbetstidsförkortningen harskiftarbetarna utlagda fridagar som de arbetat in. Med den uppläggningsom ett skiftschema har kan fridagarna ofta hamna . Delborde därför vara en rältviseåtgärd att fridagarna frånräknades undersemestern. Motionen 1177 tar även upp frågan om semesternsförläggning. får arbetarna avgöra om de vUl ha en sammanhängande semesterpå , och arbetsköparen har all bestämma när semestern skallförläggas. Dock finns en rekommendation om att semestern skall förläggas tillsommartid. För de arbetare som drabbas av krav från förelagsledningarom alt sprida semestern är förhandlingsläget ganskadåligt. Kraven kommer fram när företag skall vara högrationella. Driften skallgå i första hand. Semesterns mening som en skyddslagstiftning för att förhindraöveransträngning och förlida förslitning kommer i bakgrunden. För att främjasemesterns syfte måste arbetarnas ställning i avgörandet om semesternsförläggande stärkas. Del är därför viktigt all arbetarna får bestämmahärvidlag. Semesterlagen bör ändras så atl semestern kan förläggasunder juni, . Vill ett förelag förlägga semestern under annantid än denna skall förhandlingar kunna tas upp mellan de lokala parterna. Mendet är viktigt alt arbetarna här får avgöra om semestern skall förläggasutanför . Delta stärker arbetarnas ställning betydligt vidförhandlingarna. Det anförs från utskottet all socialministern i sinutredning vill överväga ett medinflytande om semesterns förläggning och altdetta skulle vara tillräckligt. Vi anser inle detta vara tUlräckligt, Arbetarnamåste få bestämma detta, I annat fall kommer rationaliserings- ocheffektivitetskrav atl vara avgörande, H,errHÄLL(s): I motionen 291 har med herrFredriksson och mig som medmotionärer yrkat all den tillsattasemesterulredningen i sitt arbetesärskilt skall beakta behovet av en längre semester för gruvarbetare underjord. Vi har yrkat detta med kännedom om underjordsarbetarnas speciella ochmycket påfrestande mUjö, Jag har vid tidigare lUlfäUen i kammaren försökt attskildra denna speciella miljö för kammarens ledamöter, men det är svårt avbegripliga skäl för ledamöterna all kunna föreställa sig vad del egentligenhandlar om. Avståndet mellan vår arbetsmUjö och gruvarbetarens är naturligtvisalltför långt i många avseenden. Sådana faktorer som mörker och fukt och alt det trotsteknikens framsteg är ett fysiskt mycket tungt arbete harytterligare förvärrats genom tillkomsten av dieselgaser, intensivt buller och ien del fall även genom förekomsten av den nya och skrämmande radongasen. Jag är ingen expert och vUl heller inte försöka framståsom sådan, men nog förefaller del mig som om utskottet i sitt betänkande övermotionen har tagit litet för lätt på våra motiv. Jag vill emellertid gärnainstämma i utskottets mening att de svåra arbetsförhållandena främst skallmötas med ett effektivt arbetarskydd, Atl detta tyvärr egentligen är lättareall säga än atl göra är en annan historia, som jag inte skall fördjupa mig ivid denna sena timma. Vi får i alla hänseenden inte spara några ansträngningaroch inte lämna några åtgärder oprövade i våra ambitioner att förbättragruvarbetarnas arbetsmUjö och därmed skydda en hårt ansatt arbetargrupp förskador och ohälsa. Det kan kanske vara svårt att på del sätt vi föreslår brytaut en speciell kategori arbetare och göra dem till föremål för speciellbehandling och kanske lagstiftning. är del emellertid så, enligt våruppfattning, atl gruvarbete under jord innebär en alldeles speciell arbetsmUjö,därtUI kommer all del rör en klart avgränsad grupp människor, vUkel börunderlätta eventuella gränsdragningsproblem. Arbetarskyddsstyrelsen och har, vUket även framgår av utskottets skrivning,i framställning tUl föreslagit förlängd semester förgruvarbetare som utsätts för joniserande strålning. Del torde vara oslridigt alt gruvarbetarna exempelvis iKiruna och två av våra största underjordsgruvor utsätts förradongas och därmed för strålning. Del är alltså klarlagt all radongasförekommer. Jag vågar inle ha någon egen mening om strålningshalten och gradenav fara som detta innebär för arbetarna. Experter har emellertid sagt allexponeringsliden spelar en betydande roll i sammanhanget. Det är därför som vimotionärer har lagt vårt förslag om en längre semester och att detta skullekomma att närmare prövas av den tUlsatta utredningen. Vi är, herr talman, besvikna på gruvarbetarnas vägnar överall socialulskollel inle ansett detta vara skäl nog för alt ge utredningendenna möjlighet och därigenom snabbt och effektivt kartlägga värdet avmotionärernas förslag. Alt gå ifrån denna kammare och vara mer eller mindrebesviken på etl utskottsbetänkande är ju inte särskilt frukbart och löser ingaproblem och jag vill därför meddela vår avsikt all återkomma i delta ärende. Vikommer i denna kammare atl behandla arbetsmUjöfrågor och del ger ossmöjligheter all på nytt väcka frågan. Del finns emellertid vid denna punkt i utskottetsbelänkande fogad en reservation som direkt ligger i linje med vad vi motionärerhar yrkat. Därför, herr talman, kommer jag att rösta med reservationen 2 avherr i den efterföljande voteringen. i (s): 1 socialutskottets belänkande nr 2 behandlasolika frågor beträffande semestern vilka uppkommit genom etl flertal motioner. Yrkandena avser längre semester, semester för deltid,semester för privUegierad frånvaro, frånräkning av fridagar vid beräkning avsemester för arbetstagare med kontinuerligt skiftarbete, tid för semester samtränta på semesterlön. De flesta av dessa yrkanden är s. k. gamla kändisar, ochmotionerna innehåller därför inle något nytt i sak, varför jag inle ämnarkommentera dem närmare. Beträffande reservationen 1 så behandlades samma fråga isocialutskottets betänkande nr 1972 fastän reservationen fåll ennågot annorlunda utformad motivering. I utskoltsbetänkandet framhålls all förlängning avsemestern, liksom förkortning av arbetstiden, är en fråga om samhällsekonomiskprioritering och inte i första hand en skyddsfråga. Reservanterna har inteaccepterat detta. Enligt vad som erfarits kommer att undervåren utsända en förfrågan till medlemmarna bl. a. om önskemål beträffandeplaceringen av en viss del av löneökningen - om den skall tas ut som en femte semeslerveckaeller placeras på annat sätt. Genom detta kommer arbetstagarna att få ge sinsyn på hur de anser att olika önskemål skall prioriteras. Då utskottet är välmedvetet om förhållandena på arbetsplatserna, anser vi alt frågan bör behandlasav arbetsmarknadens parter i första hand. I motionen 1 177 och första delen av reservationen 4 harreglerna för beräkning av semester för arbetstagare i kontinuerlig skiftgångbehandlats. Som vi väl känner till kan del vid kontinuerlig skiftgång iblandinträffa att inom semesterperioden infaller sådana dagar som enligtarbetstidsschemat normalt skulle vara fridagar. Dessa fridagar sammanfallerinte alltid med , vUkel av de anställda upplevs som en förlust avledighelsdagar. För de flesta berörda arbetstagare torde, vilket framhållitstidigare i då frågan prövats, den bristande överensstämmelsen mellansöndagar och fridagar efter hand utjämnas. De problem som här uppstår synes enligt ulskoltel bästlämpade all regleras avtalsvägen. Utskottet har därför inte funnit skäl altinta annan ståndpunkt än vad gjort tidigare, senast föregående år,nämligen att någon ändring i lagsliflningen inte är påkallad för atl lösafrågan. Något nytt i sak har ej heller årets motioner eller reservationer inneburit, 1 motionen 291 av m, fl, yrkas alt dentillsatta utredningen särskilt skall beakta behovet av längre semester för gruvarbetareunder jord. Motionärerna framhåller att dessa arbetare utsätts för stöi're hälsorisk än andra. gruvinduslriarbelareförbundethar föreslagit längre semester för gruvarbetare som utsätts för strålning. I direktiven om översyn av semesterlagsliftningen harsocialministern uttalat att det åligger den sakkunnige att förutsättningslöstpröva frågan om en särlagstiftning erfordras för dem som i sitt arbete utsättsför joniserande strålning. En viktig fråga är de olika hälsorisker som uppges imotionen. Enligt utskottels mening är det i första hand en arbetarskyddsfråga.Som anförde kommer del all ges möjlighet all pröva denna fråga längrefram. Övriga yrkanden i motioner och reservationer är vältillgodosedda i direktiven till den pågående översynen, varför jag ej skalluppta kammarens lid med all kommentera dem. Vi bör avvakta den utredning sompåbörjats. Ej heller har eller lUlfört ärendet något nytt. vädjade om åtgärder frånSAP. Åtgärderna är redan vidtagna, utredningen är tUlsatt. Det är min förhoppningatt denna översyn skall ge bästa möjliga lösning på denna fråga. Med det anförda, herr talman, ber jag att få yrka bifalltill socialutskottets hemställan. (vpk): Del har här talats om all del gäller en frågaom effektivt arbetarskydd. De organisationer som skall skötaarbelarskyddsfrågorna har dock inte sådan makt alt de kan göra detta påett vettigt sätt. i säger atl dessa frågor harsamhällsekonomisk karaktär och att det är fråga om en prioritering. Hanhänvisar också tUl att de helst bör lösas avlalsvägen. Men på vUket sätt har vikunnat lösa dessa frågor hittUls? Ja, vi har varit tvingade alt lagstifta omsemesterns längd, semesleriön och semesterersättning. Vi har också när del gäller arbetarskyddet varit tvingadeall tillgripa lagstiftning dels på grund av arbelsköparnas motsträvighel, delspå grund av den form av lönepolitik LO för. LO:s återhållsamhelspolitik ilönefrågorna är naturligtvis hämmande och kommer framför allt att hindra denlösning av frågan , vilken vi har avsett med våra motioner. Frågan är vidare naturligtvis inte mindreviktig därför att vi tagit upp den och inte harnågra andra yrkanden än de som har ställts förut. Yrkandena är precis likavikliga som när de ställdes första gången. Del är bara beklagligt atlinle det stora - som SAP utger sig för all vara intetillgodoser lönearbetarnas intressen i dessa frågor. HerrHAGBERG (vpk): Om rnan slälll ett motionsyrkande sominle blir tillgodosett och utskottets talesman ett annat år säger, att man intetillför saken något nytt, kan yrkandet kanske ändå, som sade,kännas påtagligt för den som arbetar just under dessa förhållanden och som vill få det bättre. Det behövs inga nya argument för den som verkligenbehöver denna reform. Jag tycker alt de motiv som redan finns borde kunnaövertyga socialutskottets majoritet. i förde vidare etl resonemanginnebärande alt man skuUe få välja mellan semester eUer högre lön. Också dettabekräftar atl socialutskottets majoritet finner sig i alt socialt berättigadekrav skall angripas lönevägen. Alltså: mindre i lönekuvertet, så kan arbetarenfå litet längre semester, fastän man har höjt arbetstakten och gjort mycketannat som kanske inneburit försämringar för honom. Detta skall han ändå fåbetala med mindre pengar i lönekuvertet. Del är socialutskottets majoritetsmening att det skaU gå på det sättet, då man nu överlämnar frågan förutredning. TUl dem som arbetar i kontinuerlig skiftgång och harfridagar, som infaUer under semestern, säger man atl denna nackdel utjämnasefter hand. Men den som räknar på detta skall se all det tar innan ensådan utjämning kan ske. Det tar att vederbörande kanske hinnerdessförinnan sluta med skiftarbetet - och kanske även hinner börja på nytt, sommånga gör. Under del år som de drabbas skulle de behöva sina fridagar men fårdem inte. Del är ett förhållande som man borde kunna rätta lUI för denna gruppav arbetare, som verkligen får utstå mycket. Inte heller när det gäller gruvarbetarna fattarsocialutskottet frågans betydelse utan överlämnar den till enmansutredaren. Manvill inle ta hänsyn tUl synpunkterna i motionen eller ens understryka att utredningensärskUt skall beakta kravet om sex veckors semester i detta sammanhang. Man kaninte ens göra det. vUle inte kommentera de saker somsocialministern har under utredning. Ja, om man tycker alt direktiven ärrikliga, då gör man så. Men när det gäller förläggningen av semestern sägs detklart att den skall göras i samförstånd, och därmed åstadkommer man ingenting.Det sker i ett slags samförstånd, men vi vet vem det är som haravgörandet - det är arbetsköparen med sina krav på effektivitet och lönsamhet.Det enda som hjälper är att arbetaren har rätt i lag att bestämma alt semesternskall förläggas under sommarlid, men det vill inte socialutskottets majoritetvara med om. HerrJOHNSSON i (s): Till skulle jag vilja säga altLO inte kommer att försinka eller förhindra en lösning av frågorna. Tvärtomdriver man på dem i den takt som del går atl driva dem. Jag tror att de flestaproblem på avtalsfronten har lösts av på ett positivt sätt, TUl vUl jag säga all när LO skickar ut enförfrågan lUl sina medlemmar, så är del för atl medlemmarna skall få ettinflytande över den prioritering som måste göras av och ditanslutna förbund. Det trodde jag var någonting som kommunisternaverkligen skulle kunna acceptera. När det gäller den kontinuerliga skiftgången och arbetstidendär vill jag fråga : När aktualiserade respektive fackförbundfrågan om dessa fridagar? (vpk): i säger alt LOförsinkar inte det här ulan kommer all driva på i frågan. Men är del inle såalt utredningar och enkäter försinkar frågans lösning? Vi behöver inle utredabehovet av ytterligare en veckas betald semester. Det behövs ingen enkät omdet. Man behöver inle gå ut och fråga jobbarna ute på arbetsplatserna: Vilketväljer ni? Vårt krav är atl den femte semesterveckan skall genomföras påbekostnad av bolagens vinster och inle genom en fördelning av de eventuellaprocent eller ören eller kronor som kan bli resultatet av nästa lönerörelse. FårGiesecke i SAF bestämma så blir det ingenting, det har han redan uttalat. Dåkan det heller inle bli tal om någon femte semestervecka, och då skulle ju bådeutredningar och enkäter vara överflödiga. Det gäller alltså alt driva en aktivkamp för all framtvinga den femte semeslerveckan. Överläggningenvar härmed slutad. Propositioner gavs på bifall tiU dels utskottets hemställan,dels reservationen nr 1 av , och förklarades den förra propositionenvara med övervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästesoch godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaUer socialutskottets hemställan i betänkandetnr 2 punkten A röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifaUit reservationen nr 1 av . Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Propositioner gavs på bifall till dels utskottets hemställan,dels reservationen nr 2 av , och förklarades den förra propositionenvara med övervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästesoch godkändes följande voteringsproposition: Den som vill atl kammaren bifaller socialutskottets hemställan i betänkandetnr 2 punkten B röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 2 av . Vid omröstnmg genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då begärderösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstning gavföljande resultat: Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemstäUan, dels reservationen nr 3 av , och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposilion: Den som vill att kammaren bifaUer socialutskottets hemställan i betänkandetnr 2 punkten C röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifaUil reservationen nr 3 av . ' Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja - 243Nej - 15 Utskottets hemställan bifölls. Propositioner gavs på bifall till dels utskottets hemställan,dels reservationen nr 4 av , och förklarades den förra propositionenvara med övervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästesoch godkändes följande voteringsproposilion: Den som vill att kammaren bifaUer socialutskottets hemstäUan i betänkandetnr 2 punkten E röstar ja, den det ejvill röstar nej.