prot · FW09107 · 1973-12-31 00:00:00 — fl., och förklarades den förra proposi- 150 tionen vara med övervägandeja besvarad. voteringupplästes och godkändes följande voteringsproposition; Den somvill att kammaren godkänner justitieutskottets motivering i betänkandetnr 26 punkterna 1-9 mom. O röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nej har kammaren godkänt utskottets motivering med den ändringdäri som föreslagits i reservationen nr 12 av m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat; Åtgärder mot brottsligheten in. M o m. Utskottets hemställan bifölls. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 13 av och , ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan fruKristensson begärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller justitieutskottets hemställan i betänkandetnr 26 punkterna 1 -9 mom. R röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 13 av Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåfru begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hf?mställt. M o m. M o m. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 19 av , och förklarades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Åtgärder rnot brottsligheten m. m. Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr I av herrar Carlshamre och , ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr begärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller socialutskottets hemställan i betänkandetnr 18 punkten 1 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 1 av herrar Carlshamre Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Utskottets hemställan bifölls. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 2 av herrar Carlshamre och , ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr begärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller socialutskottets hemställan i betänkandetnr 18 punkten 3 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 2 av herrar Carlshamre Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då begärderösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstning gavföljande resultat: § 2 Föredrogs betänkande nr 24 med anledning Nr 107 avpropositionen 1973:114 med förslag till lag om ändring i kommunal- Fredagenden lagen1953:753, m. m. Utskottets hemställan bifölls. ''"' '''Sor röran- § 3 Vissa frågor rörande skogsindustrin Föredrogs näringsutskottets betänkandenr 52 i anledning av motioner i vissa frågor rörande skogsindustrin. I detta betänkande behandlades motionerna 1973:347 av m. fl. (vpk) vari hemställtsatt skulle i skrivelse till regeringen anhålla om förslag till ensamordning och utveckling av skogsnäringens forskningsarbete i enlighet med vadsom anförts i motionen samt 1973:826 av m. fl. (s) vari hemställts attriksdagen skulle hos Kungl. Maj:t begära en skyndsam utredning av möjlighetentill skogsindustrien utveckling i norra delarna av . 1. att riksdagenskulle avslå motionen 1973:826 om utveckling av skogsindustrin i norra delen avKopparbergs län, 2. att riksdagenskulle avslå motionen 1973:347 om samordning och utveckling av skogsnäringensforskningsarbete. 1. beträffande skogsindustrin i norra delen avKopparbergs län av i (vpk) som ansett att utskottet under 1 bort hemställa, att med bifall till motionen 1973:826 hos Kungl,Maj:t skulle anhålla om en skyndsam utredning av möjligheterna till skogsindustrienutveckling i norra delen av , 2. beträffande skogsnäringensforskningsarbete av i (vpk) som ansett att utskottet under 2 bort hemställa, att med bifall till motionen 1973:347 hos Kungl.Maj:t skulle anhålla om förslag till en samordning och utveckling av skogsnäringensforskningsarbete i enlighet med vad reservanten anfört. TiU betänkandet hade fogats ettsärskilt yttrande av (). (vpk): Motionerna som vi nu behandlar i samband mednäringsutskottets betänkande nr 52 har två beröringspunkter: utveckling avskogsindustrin och arbetstUlfällen i skogslänen. Motionen 347 med som första namn har krävten samordning och utveckling av skogsnäringens forskningsarbete. Vissa frågor rörande skogsindustrin motionenframhåller är det egentligen endast skogsindustrin inom svensk storindustri somi stort sett inte ändrat sin produktionsprocess för att få fram merahögförädlade varor. är det massa, papper och sågade trävaror somutgör de huvudsakliga produkterna. Men med den omfattande rationalisering somskett inom denna produktionssektor har tiotusentals gjorts arbetslösa. Enomfattande avfolkning av hela bygder har följt i den kapitalistiskt styrdastrukturrationaliseringens spär Någon satsning på avancerad forskning för attur skogen som råvara få fram nya produkter och därmed nya arbetstillfällen harskogsbolagen inte gjort. Skogsbolagen, med sin omfattande skogsskövling, ärfortfarande inställda pä att genom i bästa fall halvfabrikat göra de storavinsterna. Att någon avancerad forskning inte förekommer - framför alltgrundforskning men också målforskning - är givetvis orsakat av att skogsbolagenunder år som gått inriktat sig på att skära guld med täljknivar på sin massa-,pappers- och träexport. Något ansvar för de tiotusentals arbetare som gjortsarbetslösa har skogsbolagen inte ansett att de behövt ha. Detta illustrerar även kapitalismens verkliga problem att inte kunna planera på lång sikt utan ta kortsiktiga planer ochbeslut. Med en planerad ekonomi skulle det inte tillåtas att man bedriver ensådan rovdrift med naturtillgångar som man genomför en omfattanderationalisering och ställer arbetare utan sysselsättning. Där skulle nyaarbetstillfällen planeras innan man vidtar en rationalisering. 1 det sammanhanget kommer forskningen och dess roll in ibilden. När vi motionärer har ställt förslaget om en samordning och utvecklingav skogsnäringens forskningsarbete, är det för att denna del av vårt näringslivskall inordnas i en planerad långsiktig utveckling där framför allt skogslänenkan få tillbaka något av de arbetstillfällen vi har förloratgenom skogsbolagens kortsiktiga industripolitik. Det förtjänar att understrykasatt forsknings- och utvecklingsarbete inte fär vara underställt och lett avkapitalägarnas värderingar som den nuvarande forskningen inom detta område är.Det är därför vi kräver denna samordning, där lönearbetarnas värderingar och målskall vara vägledande. Vad man klart kan slå fast är att skogsindustrinsprodukter är långt mindre förädlade än andra branschers, t. ex.verkstadsindustrins. Det saknas djärva experiment, och det är brist på nyaidéer och produkter. Allt talar för - som vi slår fast i vår reservation - och samordnad insats till förmän för en bredare och mer avanceradproduktutveckling på träsidan. Inte minst den kemiska forskningen är angelägen.Den måste betraktas som en av de viktigaste vägarna att komma ifrån denensidighet som präglar skogslänens näringsliv och som har vållat en stor del avavfolknings- och sysselsättningsproblemen. För en planmässig industripolitik i stort, liksom för ettbekämpande av arbetslöshet och undersysselsättning som skapas av vårt ekonomiskasystems krisfaktorer, är det nämnda forskningsarbetet av väsentlig betydelse.Jag vill därför, herr talman, yrka bifall till reservationen 2. Genom skogsbrukets och skogsindustrins utveckling underden kapitalistiska strukturomvandlingen har många landsdelar, framför allt iNorrland och skogslänen, fått betydande problem. problemenblivit svåra, och det är framför allt de norra delarna som har drabbats. I en motion från några socialdemokratiska riksdagsmän påDalabänken har frågan om utveckling tagits upp. Man kräver en skyndsamutredning av möjligheterna till en industriell utveckling av norra delarna avKopparbergs län. I utskottet har inga socialdemokrater biträtt motionen; det ärendast vpk;s representant som har reserverat sig tiU förmän för en sådanutredning. är ett av de länsom hårdast har drabbats av kapitalismens koncentrations- ochcentraliseringsprocess. Avfolkningen av var markant under 1960-taletssenare del. När sedan även arbetslösheten blev ett gissel i tidigare snabbttillväxande koncentrationsområden här i landet avstannade avfolkningen och igengäld har en kraftig undersysselsättning. Det kan beräknas att minst10 000 är arbetslösa eller undersysselsatta. Som en följd av länets utveckling finns ett stort antal avde undersysselsatta i delar där skogsbruket är dominerande. Här kan vi se hurvårt samhällssystem har misslyckats med att ge arbete. TUlräckligt med nya jobbhar man inte kunnat planera för. Någon planering har heller inte existerat i dedelar av länet som av tradition varit skogsbruksbygder För de arbetslösa ellerundersysselsatta får man leta efter projekt. I stället kan man från det privata näringslivet i Dalarnanotera en alltmer omfattande kapitalexport. En stor nackdel för norra delar och övrigaskogsdelar är den koncentration av resurser som sker till den centrala delen avlänet, alltså . Ortsklassificeringen kommer att bidra till att denorra delarna av länet får ytterligare svårigheter. I norra och även i västra delarna av länet har enomfattande rovdrift av skog pågått inom vissa områden. I den socialdemokratiskamotionen talas det om ett ökat uttag av skog. Men jag vUl här klart deklarerafrän kommunistiskt håll att en industrialisering av skogsnäringen i norraDalarna inte behöver betyda ökat skogsuttag. Vidareförädlar manskogsprodukterna i stor omfattning kommer det att ge sysselsättning och behöverinte betyda skogsskövling. Såsom betonas i vpk-reservationen 1 mäste rimligaekologiska krav tillgodoses. Vad som behövs för länär enindustrialiseringsplan, där i norra skogsnäringen skall utgöra bas. Detinnebär att staten-samhället mäste gå in och se tUl att detta blir av.Befolkningen i norra väntar sig att något skall göras åt utvecklingen,så att man inte bara får åse en låtgäpolitik. Basindustrier behövs i en stor del av värt land, framförallt då i och i skogslänen, och just denna del av är en bygdsom väl skulle behöva en basindustri. En skogsindustri i denna del, där mankunde utveckla förädlingen av skogsprodukterna, skuUe vara denna länsändasräddning. Utskottets svar på motionen 826 måste betecknas som ettjaså. Man säger att frågan måste studeras i ett större sammanhang. Om man gören skyndsam utredning, enligt förslaget i motionen 826, Vissa frågor rörande skogsindustrin Vissa frågor rörande skogsindustrin skulledetta såsom framhålls i reservationen I ge värdefulla erfarenheter som kantUlämpas även pä andra regioner med samma problem. Vpk:s förslag om att använda AP-fonderna för att etablerabasindustrier måste ju i detta sammanhang utredas och beaktas. För befolkningenär detta det enda förslag som kan ge sysselsättning i denna delav . Med beaktande av den akuta kris som råder i denna del avvårt land yrkar jag, herr talman, bifall också till reservationen 1. HerrMELLQVIST (s): I motionen 826 har vi motionärer påvisatutvecklingen inom skogsindustrin i norra delen av . Vi har pekatpå att antalet arbetstUlfällen i länet minskade med över 10 000 under1960-talets fem sista år. Det har också visat sig att denna tillbakagång såvälrelativt som absolut var den största som något län fick vidkännas. En starkt bidragande orsak tUl denna för länet negativautveckling var nedgången inom länets jord- och skogsbruk. Dessa näringarförlorade mer än 6 000 arbetstillfällen. I Moraplaneringsregion, som omfattar hela övre , arbetade vid mitten av1960-talet var fjärde yrkesverksam inom industri och övriga basnäringar iskogsbruket. Utvecklingen innebar för dessa delar avlänet en kraftigare sysselsättningsmässig nedgång än för någon av länets övrigadelar. Det kan vidare framhållas att av länets skogsmarkåterfinns drygt hälften i planeringsregion. Av det totala virkesförrådetsvarar regionen för . Långt över en fjärdedel av all skog i områdetär redan awerkningsmogen. För vissa delar av skogsbeståndet är den höga åldernän mer kännetecknande. I kommun är t. ex. hälften av all skog i enskildahänder awerkningsmogen. Då skogsbruket utgör själva basen för skogsindustrin ärdet den industriella förädlingen av skogsråvaran som ger bmket av skogen dessvärde. Därför mäste skogsindustrin och skogsbruket ses i ett sammanhang. Den blygsamma avverkningen i länets norra delar är inteminst en följd av att området saknar sådan avnämare. Timmer och massaved mästetransporteras över stora avstånd innan olika förbmkare kan näs. Det kanupplysas att bara kostnaderna för fjärrtransporter av virke utgör i av de totala virkeskostnaderna för samtliga sågverk ochmassafabriker i landet. TUlkomsten av en skogsindustrieli anläggning av störreformat i norra skulle radikalt förändra inte minst dettransportekonomiska läget för skogsbmket i denna del av länet. Olika insatsermåste göras, så att fömtsättningarna för skogsbrukets verksamhet i länets norradelar förbättras pä ett grundläggande sätt. Här kommer frågan om enskogsindustrien utbyggnad in i bilden. Vi har i motionen begärt attförutsättningarna skall prövas närmare att i sammanhanget aktualiseramöjligheten att förlägga en massaindustri tUl norra . En prövning böromfatta möjligheterna för statlig medverkan i en eventuell utbyggnad I ett tiopunktsprogram har vi från socialdemokratiskt hälli framhållit behovet av ett kraftfullt stöd till just norra och västraDalarna, men det mäktiga näringsutskottet har en helt annan uppfattning omlänsdelens bekymmer, en uppfattning som inte sammanfaller med motionärernas. Utskottet gör det lätt för sig genom att hänvisa till denskogspolitiska utredningen och tUl långtidsutredning. Förklaringen tUlden negativa utvecklingen i är, enligt utskottet, att länet ärett inlandslän! Allt som är inland och inte kustland behöver alltså inte stödför industriell utveckling. Det finns enligt utskottet ett par storaskogsindustriella anläggningar vid kusten inte långt utanför länets gränser Menså blottställt på skogsindustrier som utskottet försökt göra gällande är intelänet. Jag vill bara i all enkelhet erinra om att pappersbruk, ettav landets största, har sin hemort i . Det var motionärernasförhoppning att en liknande anläggning efter utredning skuUe förläggas tilllänets norra del, men kanske även detta har undgått utskottet. Om enskogsindustrien satsning är aktuell, skall den enligt utskottet inte avgörasförrän en rad olika förhållanden har studerats i ett större sammanhang. Dessa eventuella undersökningar måste, enligt utskottet, iförsta hand vara en uppgift för intressenterna. Med "intressenter"avser väl utskottet domänverket och det allmänna eller hur? Det kan väl intevara så att folket i denna del av länet får räknas till intressenterna? Med den nämnda, från våra utgångspunkter något krystadeupplysningen, avstyrker utskottet motionen. Därmed skiljer sig utskottet frånKopparbergs läns problem. Ett något mera positivt utlåtande över en seriösmotion hade vi väntat, men det uteblev, herr talman. Vissa frågor rörande skogsindustrin HerrHAGLUND (s): De båda föregående talarna har redogjort bådeför motionerna och för reservationerna, så jag behöver inte gä djupare in pådem. Reservationerna har alltså föranletts av en motion om samordning ochUtveckling av skogsnäringens forskningsarbete och en motion om en skyndsamutredning av möjligheten till skogsindustrien utveckling i norra delarna avKopparbergs län. Det är inte så, som trodde, att vi inteuppmärksammat att motionärerna ville få till stånd en skogsindustri i norraDalarna; det är vi väl medvetna om. Jag tycker att det är nödvändigt att förenkla debatterna idetta skede av vårsession. Jag skall därför bara läsa upp rubrikernaur utskottets betänkande: Statistiska uppgifter om skogsbruket i Kopparbergslän. Några statistiska uppgifter om skogsbruket iKopparbergs län och vissa närliggande län, Forsknings- och utvecklingsarbeteinom skogsindustrin, Framskrivning av långtidsutredning ochsjälvfallet - liknande rubriker finns i alla utskottsbetänkanden - Tidigarebehandling av motion om skogsnäringens forskningsarbete. Jag skallså gä direkt på reservation 1 och utskottets motivering för 12 protokoll 1973. Vissa frågor rörande skogsindustrin Reservanten i har faktiskt erkänt vad utskottetbetonar på åtskilliga ställen i betänkandet. I reservationen skriver hannämligen: "Åtgärder av det slag som motionärerna förordar är givetvisinte utan sina problem." I reservationen tar också upp frågan om deekologiska förutsättningarna för skogsdrift i områden av denna typ. Med anledning av bl. a. resonemang om denskogsindustriella utvecklingen i norra vill jag säga att vi är fulltmedvetna om och läns problem med avfolkning ochavflyttning, med bristen på industri och med bristande utnyttjande av skogen.Dessa problem har vi också belyst med siffermaterial i betänkandet. Antaletarbetsställen anges fem sista år ha minskat med 10 000.Motionärerna har också i motionen tämligen vältaligt utvecklat orsakerna tilldenna utveckling inom skogsnäringen och framför allt inom skogsindustrin. Bl.a. har man föreslagit en upprustning av vägnätet. Om man kan utveckla ochutbygga det, har man lättare att få fram råvaran, alltså det virke somavverkas. Detta är enligt motionärerna ett väsentligt problem i sammanhanget;man ser det som ett hinder för avverkning att man inte i erforderligutsträckning kan utnyttja vägnätet. Jag vill inte säga att vägväsendet inte ärtillräckligt utbyggt i , men jag vill göra ett påpekande medanledning av att väglängder och närheten till råvaran har nämnts. I betänkandetfinns jämförande statistik beträffande skogsbruket i ochkringliggande län, och jag har faktiskt roat mig med att jämföra väglängder iKopparbergs län, mitt hemlän - och . När detgäller kilometerlängden är inte särskilt underförsörjt. Kopparbergslän har väg, i finns och i mitt eget hemlän 2 725. Det kan vara intressant att notera kostnaderna förinvesteringar och underhåll 19621971: I har maninvesterat pä riksvägar och pälänsvägar, för är motsvarande siffror påriksvägar och på länsvägar och i mitt eget hemlän ärsiffrorna pä riksvägar och på länsvägar.Jag har velat ta med dessa siffror såsom komplettering till vad som angivits ilänsmotionen. Naturligtvis hänvisar vi till omfattande pågåendeutredningsverksamhet. Vi vill betona, när nu skogsindustrins utveckling i Kopparbergslän diskuteras, att vi är fullt medvetna om denna frågas betydelse, men vianser att det är svårt att ta ut detta enskilda län. Vi har givetvis ocksåhänvisat till den skogspolitiska utredningen och de skogspolitiska målen. Jag vill göra det bekvämt för mig genom att ange någrarubriker ur skogspolitiska utredningens betänkande och klargöra vad vi menarmed att det behövs en hela landet omfattande utredning. Skogspolitiska utredningens betänkande innehåller bl. a.följande rubriker: Splittrad ägo- och brukningsstruktur. Överskott avavverknings-mogen skog, Stark expansion väntas, Skogspolitiskt styrmedel osv.Alla vet hur det har gått med den skogspolitiska utredningen. Regeringen haranfört i en kommuniké att utredningens betänkande skall ligga som grund, menatt det skall kompletteras bl. a. med belysning av följderna av kalhuggning.Det var inte heller skogspolitiska utredningens uppgift att Nr 107 undersöka den frågan, och för övrigt tillsattes redanunder föregående år -. enarbetsgrupp med uppgift att allsidigt belysa problemet i samband med ,. . ,q-,-, Regeringen har ansett att ytterligare undersökningar börgöras för att vissa jragor roran-rnan skall kunna utforma framtidensskogspolitik. Bl, a. behöver virkes- " skogsindustrin tUlgångenundersökas, och vidare behöver belysas hur det förhällandet att skogsägarnaalltmer blir industriägare påverkar virkesuttaget. Sä småningom kommer förslagtill ny skogsvårdslag att framläggas, och fär vi en översyn avnaturvårdslagen. Jag vill alltså starkt understryka att utskottetsavstyrkande av motionen är baserat pä att det är en verkligt stor fräga, enfråga av nationell karaktär. Vi vill naturligtvis också peka på strukturomvandlingen,som faktiskt pågår och med förödande kraft påverkar antalet arbetstillfällen.Vi talar här i om den pågående strukturomvandlingen. Menvi har fått för litet siffermaterial, och jag vill inte påstå att det somföreligger här är fullödigt heller, men genom utredningar har det ändå kommitfram att skogsbruket är 1970 sysselsatte ca 50 000 arbetare. Man beräknar attantalet är 1980 skall vara nere i 20 000 - de mest pessimistiska talar t. o. m.om att antalet skall vara nere i 17 000. Vår motivering för avstyrkande av motionen om en utredningav möjligheten tUl skogsindustrien utveckling i norra är alltså attalla dessa faktorer måste tas med i beräkningen när man skall försöka få enbild av förhållandena. har talat om reservationen 2 om skogsnäringenoch om samordnad forskning. Också vi anser det vara självklart att det behövsen utökad forskning på detta område. Utskottsmajoriteten är medveten om attforsknings- och utvecklingskostnadernas andel av omsättningen ochförädlingsvärdet är för låg, men vi vet också att det inom skogsindustrinbedrivs ett omfattande forsknings- och utvecklingsarbete, som tar växande realaresurser i anspråk. Vi har i betänkandet även presenterat material om detta. Därutöver har jag uppmärksammat att redogjort för den skogstekniska forskningenoch dennas uppgifter. Den undersökning som bedrivs gäller s. k.rotskärande fälldon. Med dessa kan också stubbvirke tas till vara. Dessutompåstår man att man med tillhjälp därav skall kunna få ett ökat virkesuttag medca per hektar. Vidare talas det om den svenska massa- och pappersindustrinsmiljövårdsinvesteringar. Dessa beräknas för treårsperioden 1973 tiU 470miljoner kronor, alltså en tredubbling jämfört med femårsperioden 19661970.Det betyderatt i genomsnitt per ton av massaproduktionen är 1972 gicktill miljövärdsinvesteringar mot per ton . I utskottets betänkande hänvisar vi till den kollektivaforskning som äger rum vid det halvstatliga , vilket också är landets största branschforskningsinstitut. Forskningen där omfattar såväl grundforskning som tillämpad forskning och innefattar också 159 Vissa frågor rörande skogsindustrin ligninet,som vpk-motionen särskilt tar upp. Ännu en tendens som vi pekar på i betänkandet ärutvecklingen i riktning emot ökad förädlingsgrad som kännetecknar dagensskogsindustri, vilken i sin tur ställer krav pä ytterligare arbetskraft ochövriga insatser är staten företrädd genomstyrelsen för teknisk utveckling. Vi finner det därför lämpligt att statensinflytande över forsknings- och utvecklingsarbetet inom skogsindustrinkanaliseras denna väg, varför vi anser att de krav på ökade forskningsinsatserfrån statens och skogsbolagens sida som framställts i motionen delvis ärtillgodosedda. Naturligtvis kan man alltid tycka att det är för htet när detgäller forskning. Jag hemställer om bifall till utskottets hemställan,vilket betyder avslag på motionerna 347 och 826. () kort genmäle: Jag fär nog säga att i Malmöhar fattat motionens innebörd på ett helt annat sätt än , somgjorde sig till talesman för utskottsmajoriteten. uppehöll sig vidfrågor som kanske inte hörde så mycket dit. Framför allt intog vägfrågorna encentral plats i utskottets talesmans resonemang.