prot · FW0963 · 1973-12-31 00:00:00 — Men då i förklarar atl motionerna varitöverflödiga måste jag säga att jag har en helt annan uppfattning. När man fårrecit på elva sidor med remissutlålanden av ,statens pris- och karlellnämnd och marknadsrådet, där alla använder del rättanamnet på detta fenomen och kallar del monopol, så visar del alt motionernaingalunda är överflödiga. Det är intressant läsning för konsumenter,och vi tycks ha läst detta material gmndligare än vad iHarplinge har gjort. Han undrar var vi får uttrycken monopol och monopolistiskifrån. De har använts av alla remissinstanser. Dessa använder uttrycket"monopolistisk utveckling". Utskottet sammanfattar exempelvisstatens pris- och kartellnämnds yttrande så här: "Sammanfattningsvisuttalar SPK sina betänkligheter inför koncentrationslendenserna inomlivsmedelsindustrin vilka sägs förutom vissa nackdelar av regionalpolitisknatur och från miljövårdssynpunkl medföra också problem från både konkurrens-och effektivitetssynpunkt." Marknadsrådels ordförande framför vissakonkur-rensrällsligt betingade synpunkter och skriver: "Undersökningen visaratt det inom livsmedelsindustrin råder förhåUandevis stark koncentration ileden före och efler förädlingsindustrin, i vissa branscher rena monopol-eUeroligopolsilualioner." Jag skuhe kunna la många fler citat, men jag skall integöra det ulan vUl uppmana i alt åtminstone läsa denrecit som föregår utskottets yttrande. Där har han den text han efterlyste, ochdet är dessa citat vi byggt våra inlägg på. säger vidare all alla ramar är givna engång för alla och att vi inte skall ge oss på detta. Men del är väl ändå på detsättet att vi som sitter i del här huset har som en uppgift atl kontrollera aUmaktutövning, och vi har naturligtvis frihet all reglera i de fall där det kanfinnas risk för att denna missbrukas. Det är därför motionen skrivits, och jagkan försäkra atl även om han tycker illa om motionen, såfinns det hundratusentals konsumenter som tycker all det här är enbetydelsefull motion. () kort genmäle: När i först sägeralt man inle får jämföra jordbrukskooperationen med övriga förelag som säherlivsmedel och tjänar pengar på det och efler vill ha oss att betraktajordbrukarrörelsens företag som sådana företag tycker jag alt han talar med tvåtungor. Vidare säger han att det inte finns någol riktigt monopol,eftersom vi har möjligheter till import. Men del är väl ändå så att jordbruketsföretag kämpar för en högre självförsörjningsgrad, och denna högre självförsörjningsgradutgör naturligtvis grunden för det gränsskydd i form av importavgifter som vihar. Det finns alltså en sammanbindning på dessa Hur är del egentligen, : Har den friakonkurrensen helt kommit bort i sammanhanget? sägs del bara all vi skall setill att man får bärkraftiga förelag. Vad beträffar det sade om atl del intefanns några specificerade upplysningar i det vi hade sagt vill jag gärnaframhålla all vi med hänsyn liU den sena timmen inte viU göra för långa inläggi debatten. Men både i motionen och utskottets betänkande finns en massaexempel på det vi nämnt, t. ex. när det sägs att slakleriorganisationerna haren helt dominerande slällning på slaktdjurssidan. Det framhålls också att detvarit mycket svårt för andra slakterier all göra sig gällande. Näringsfrihetsombudsmannenhar vid ett par tillfäUen måst ingripa mot direkt konkurrensbegränsande åtgärderfrån slakleriorganisationernas sida. i (s) kort genmäle: Om han läst motionerna och recilen tUl näringsutskoltets betänkande,hade han inle behövt ställa frågan. sade vidare alt skulle ha förordatstora och starka organisationer för jordbruket. Jag tror att det är rikligt,och ingen av motionerna syftar lUl atl sönderdela de organisationer som finns.Men där del uppstått monopolförelag anser vi att det bör finnas insyn för demsom skall betala de varor som produceras inom denna del av näringslivet. säger att del står var och en fritt altkonkurrera som vill bygga slakterier. Det är emellertid ingen som krävt flerföretag, ulan som jag sagt vill vi ha insyn i denna bransch somdomineras av jordbrukskooperationen och där del förekommer monopollendenser. () kort genmäle: iHarplinge frågar: Vad hindrar er atl sälta upp slakterier? Ja, det kanske inteär så lätt som gör gällande. 1 varje faU får man börja födaupp slaktdjur själv, med den leveransplikt som finns till redan befintligaslakterier. HerrKRISTIANSSON i Harphnge (c) kort genmäle: Jag är inte irriterad över dessa motionerulan över uttalandena om maktmissbruk och om monopol. Jag efterlyste exempelmen har inte fått något. Del är fortfarande bara allmänna talesätt. Även om vi har en hög självförsörjningsgrad, måste väl fruLundblad vela atl en icke oväsentlig import sker till detta land, exempelvis avfläsk och kött, som förorsakar en motsvarande export. Del läggs inga hinder fördetta. Det finns ingen möjlighet för det ni kaUar monopolförelagel i fråga omkött och fläsk, för atl ytterligare exemplifiera, atl avstänga någon frånleveranser. Del går inte heller all skapa en bristsituation med hjälp avimportavgifterna. Kan slakteriorganisationerna inte leverera olika sortimentsänks importavgifterna skedde , varvid importen snabbtökade. Allt detta talar för alt det inte går all utöva någolmonopol. Del är närmast delta jag vill ha sagt. Från dessa utgångspunkter menarjag att det redanfinns betryggande insyn, så mycket mera som del också finns ramer inom vilkadessa förelag arbetar. Det är ju också som bestämmer dem. De ärsjälvfallet inte givna från rid tUl annan. Vi har i detta hus ständigt möjhghetatl justera dem. () kort genmäle: i har två gångerefterlyst varifrån vi fått uttrycket maktmissbruk. Jag kan tala om att jag harläst det i partiprogram. kanske lyssnade htetförstrött, men uttrycket maktmissbruk är taget ur en bok, som bl. a. innehållercenterpartiets partiprogram. Jag kan upprepa vad jag citerade: "All finansiell maktkoncentration, privat såväl somstatlig, innebär risk för maktmissbruk, snedvridning av konkurrensen ochotUlräckligt utrymme för individernas framstegsviha. Strävandena lUl etldecentraliserat samhäUe måste därför inriktas på kamp mot maktkoncentrationoch monopolism." Citatet äralltså hämtat ul partiprogram. HerrSVANSTRÖM (c): Det har varit inlressanl att lyssna tilldenna debatt. Den bekräftar den tidigare vunna erfarenheten att ju mindre manvet om en sak, desto säkrare är man i allmänhet på all uttala sig om den och habestämda uppfattningar. Det är klart all det för en person som jag, som ända sedanjag etablerade mig såsom ung jordbrukare aktivt har arbetat idessa sammarUiang, kan vara intressant alt lyssna på de synpunkter som härkommer fram. Men jag beklagar att den förhoppningsfulla enighet somuppnåddes i näringsutskottel på detta sätt skall kunna ifrågasättas. Vi bör håUa oss liU ämnet och i första hand tala omjordbrukarnas producentkooperativa företag och läsa litet färre citat ochutdrag ur ett visst partis program. Jag måste väl förutsätta att så högtavancerade människor som fått säte och stämma i riksdag har möjlighetall skiha det ena från del andra. Alt det sedan i några fall förekommer attpolitiskt engagerade människor också är engagerade i en fackföreningsrörelse,har vi ju respekt för. Och vad är nu jordbrukarnas kooperativa samarbelsföreningarför någonting? Ni som inte direkt har varit engagerade i dem och som endastutifrån har tittat på del hela har kanske inte satt er in i atl del iövervägande antalet fall är fråga om ett sätt att sälja sinarbetskraft. Böndernas arbetskraft omvandlas i färdiga produkter. De färdigaprodukterna skall försäljas på bästa möjliga sätt och naturligtvis till bästamöjliga pris ur arbetskraftens synpunkt. Särskilt myckel krångligare är del juinle, om man ser till del stora flertalet av dem som är organiserade ijordbrukels föreningsrörelse. Om man har den bakgrunden klar för sig, minskaren del av de anklagelser som bl. a. här har riktats mot denna rörelsebetydligt i styrka. Om vi då alltså håUer oss tUl vad man i motionerna har sagtsig vilja undersöka, nämligen den s. k. maktkoncentrationen, de monopoltenden- ser somanses föreligga, så råder det väl ingen tvekan om att det t. ex. på slaktensområde har träffats etl ömsesidigt avtal mellan föreningen och den enskildemedlemmen. Del slår också i utskotlsbetänkandet. Del har träffats ett avtal,, mellan å ena sidan företagel som alltid måste ta emot denfärdiga produkten, vid vUket tUlfälle den än anmäls för leverans, och å andrasidan medlemmen som har bundit sig all leverera alla sina varor så länge han ärmedlem. Det råder full frihet atl lämna föreningen, och del är alltså fel närdel påstås alt det föreligger någol slags leveranstvång som en del i en monopolsträvan. Det andra avsnittet som man har önskat få en insyn i ärhuruvida denna stora andel jag erkänner gärna att den är stor av en vissproduktion inom landet las om hand på ett rationeUl och rikligt sätt. En mindredel av denna produktion förädlas, och den största delen säljs vidare som råvaraför fortsatt förädling hos enskilda och konsumentkooperativa företag. Jag harnu vall att hela liden tala om slaktens område, som är det jag personligen bästkänner tUl. Vi som arbetar i del här tror väl atl vi efter bästaförmåga försöker att begränsa marginal-, transport- och förädlingskostnadernaså att såväl producenter som konsumenter tjänar på del samlade förelagelsresultat. Jag är verkligt och uppriktigt ledsen över atl vid det här tiUfäUeloch i många andra sammanhang vårt arbete och vår strävan så starktmisstänkliggörs. Jag tror att det är helt felaktigt atl man gör på det sättet.Föreningarna representerar en stor spridning av ägandet. För atl la ett företagpå slakteriområdet som har nämnts här, nämligen i , såredovisas i den senaste styrelseberättelsen 32 000 medlemmar. Det är alltså 32000 slaktdjursproducerande bönder i östra som har gått tUlsammans föratt i möjligaste mån se tUl sina intressen. Detta företag sägs nu utgöra ettexempel på en väldig maktkoncentration och en koncentration i sinproduktionsapparat. Jag vUl tvärtom påstå atl jusl det företaget är etl exempelpå hur man kan försöka driva ell stort företag med en decentraliseradinriktning på ett fortfarande relativt stort antal tUlverkningsplatser. När vi gör våra rationaliseringsslrävanden genom all t.ex. specialisera tUlverkningen på de olika tUlverkningsplatsema och genom att iett fall köpa en apparat som helautomatiskt och under en mycket exemplariskhygiensk kontroll tillverkar all varmkorv, som vi försäher i del här området,så gör vi del självklart för all få bästa möjliga ekonomiska resultat av vårverksamhet, men naturhgtvis tillkommer dessa resultat också de konsumenter, somfrån kvalitetssynpunkt får den bästa möjliga produkt som över huvud laget kanåstadkommas. Jag tror inle att vi i del sammanhanget alls behöver vara oroligaöver den självklara konkurrens som i anförtexistera i , eftersom gränserna i princip är öppna och eftersom jusl iden här branschen en ungefär hälften så stor import av kött och fläsk äger rum. Det är med andra ord som jag sett saken, herr talman, allanledning att studera denna vår verksamhet, men jag skulle vara tacksam om mannågot kunde lugna ner ambitionerna atl i det här sammanhanget misstänkliggörainle bara jordbrukarnas kooperativa samlingssträvanden ulan ocksåcenterpartiet, därför att en del av styrelseledamöterna i dessa föreningar den S aprU 1973 också haren politisk verksamhet. Jag inbillar mig att del är en frihet och rättighet somvi måste ha. Jag försäkrar kammarens ledamöter atl våra strävanden i detsammanhanget går ut på dels all tillgodose våra medlemmars självklara krav påbästa möjliga ersättning för sitt arbete presenterat i form av färdigaprodukter, dels att så bra som möjligt och tUl minsta möjliga kostnadvidaredislribuera delta direkt lUl konsumenterna men också lUl de enskildaproducenter av färdigvaror som vi har så många av. Litet större vilja tUlsamförstånd, litet mindre önskan alt misstänkliggöra oss och att försökaeftersträva politiska vinningar i det här sammanhanget skulle verkligen hedramånga av dem som yttrat sig här . () kort genmäle: Det var ordet leveransplikl som jag användeoch som tydligen fastnade för. Detta ord var etl svar på herrKristianssons i erbjudande att vi själva skulle starta slakterier.Jag svarade då att det inte är så lätt atl starta slakterier när avslakten domineras och det förekommer leveransplikt. Då svarar det förekommer ömsesidiga avtal om alt medlem skall leverera sina produktertill sitt slakteri. Han talade också om atl man i östra hade 32000 medlemmar som hade iklätt sig denna skyldighet. Ja, del var andra ord för vadjag har sagt och ingenting annat. Därför är del så svårt för andra all konkurrera. Behöverett påpekande om detta vara ett misstänkliggörande av jordbrukskooperalionen?Inle aUs, men vi skall undvika atl få den pricken på oss alt vi utvecklas lUlatt bli monopolister. Del är det vi har talat om - inte att ni är monopolistermen risken för att ni kommer alt bli det, om vi inte försöker titta htet på dethela. i (s) kort genmäle: har hållit etl långt anförandeom jordbrukarnas föreningsrörelse och hur man byggt upp den. Ingen av talarnahar ifrågasatt föreningsrörelsen, och ingen har intresserat sig för hur manbyggt upp den. kommer däremot med ett myckel intressantoch starkt bevis för vad i frågade efter, nämligenmonopoltendenser. förklarar alt all varm korv levereras från ettföretag utan någon som helst insyn från konsumenterna. Jag tackar för beviset. FruLUNDBLAD (s) kort genmäle: Vi har ju inte velat angripa jordbrukarnasföreningsrörelse. Del är de producentkooperativa förelagens struktur ochpolitik som vi önskat få litet närmare analyserad, därför att vi har blivitstyrkta av sädana uttalanden från näringsfrUielsombudsmannen och från statenspris- och kartellnämnd, som ändå mycket väl begriper dessa frågor. i antyder atl vi inle begriperfrågan därför att vi inle är jordbrukare. Jag skulle gärna viha säga atl somkonsument med mycket god kontakt med livsmedelshandeln begriper jag faktiskt htet avhur del är för konsumenterna när del bhr en viss åtstramning på Nr 63 den 5 aprU 1973 den friakonkurrensen inom livsmedelsområdet. Det är bl. a. detta som fått mig altspekulera över all motionera på detta område. Jag skulle också vilja säga alt om en jordbmkare skulle gåupp och diskutera socialvården, skulle jag aldrig på någol sätt viha fattamisstankar om atl han inle begrep frågan. Jag tycker del är viktigt atl vi försöker se htet lugnt påden här frågan. Jag tycker del vore mycket klädsamt om herrarna frånjordbrukamas föreningsrörelse hade visat litet av självkritik i denna fråga. i (c) kort genmäle; Jag är väldigt ledsen om jag har sagt att fruLundberg inte begriper detta. Jag skall studera protokollet, och har jag sagtdel skaU jag inte stryka ut det utan låta del stå kvar, del kan jag försäkra.Men del var nog i så fall utanför manuskriptet. Jag vel alt hon begriper vadhon talar om. Får jag säga till det ju finns full elableringsfrihet i det här landet, inle minst när det gäUeratl producera slaktdjur eller, i , när del gäller attproducera korv. Även om man Farmexproducerar all sin korv i en maskin, är delingen som tvingas att köpa just den korven. Det finns möjligheter alt importerakorv, och del finns möjligheter alt göra korv på andra håll också. Del finnsråvaror tUl detta. Lägg den saken på minnet. HerrSVANSTRÖM (c) kort genmäle: Först några ord liU . Vem somhelst som vill etablera sig och producera slaktdjur i , herrAuguslsson inräknad, kan antingen leverera sina djur till vårt förelag ellertill enskilda företag som finns i närheten. Men om väher allleverera tUl oss, får han finna sig i alt gå in i ett medlemskap som innebärett ömsesidigt avtal. Det är vad jag har sagt. TUl i vill jag säga, alt denvarmkorv som vi tUlverkar är all varmkorv för försäljning inom Farmex område.Det är alltså vår egen försäljning vilken motsvarar jag tror noga räknat 28procent av hela produktionen inom vårt område. Det är alltså inle fråga omnågon monopolställning. TUl vill jag säga all jag inle har ifrågasatthennes intresse för konsumentfrågorna del var kanske någon annan som gjordedet. Jag är bara ledsen över all det har smugit sig in ell fel i motionen. Detstår nämligen alt producentkooperationens ökade engagemang idelalj-handelsledet också bör uppmärksammas. Inom det område där jag är verksamhar vi avvecklat aUa våra egna detaljaffärer. Det skulle vara mig fjärran all försöka gå in på ett annatämne, men om det är berättigat med insyn i dessa sammanhang och det har jaginte bestrill - är det självklart atl andra intressegrupper också önskar insyn.Denna ömsesidiga insyn eftersträvar vi i varje fall politiskt. Vi har inle sagtannat än atl vi vill ha en ökad förståelse. Därförbeklagar jag än en gång, herr talman, att denna debatt kommit Den fysiska riksplaneringen m. m. atl röjaså mycken misstänksamhet mot det här företaget. Det vore mera klädsamt atlnärma sig problemen med en någol större ödmjukhet. Vi kan en del om detta, ochni kan säkert myckel mera om andra ting vi borde försöka samarbeta. () kort genmäle; talar så vackert om frihet altetablera t. o. m. nere i . Som jag sade i mitt inledningsanförande:del går an att tala verkligheten är annorlunda. Det är bara det jag vill hasagt. Jag vUl framföra enhten synpunkt som kan vara lämplig att fundera över; det skuUe kanske skingraen hel del problem. Jordbrukskooperationen arbetar på det sättet atl mansamlar ihop varorna, förädlar dem och förmedlar dem tiU konsumenterna på detmest effektiva sättet. Man driver inte rörelsen för atl åstadkomma någon vinst.Vad föreningen kan åstadkomma utgår liU medlemmarna i form av betalning avprodukterna. Likväl vet vi all den ersättning som jordbrukarna härvidlag får,den timpenning de uppnår, ligger under vad andra kategorier kan uppnå. Dettareglerar vi genom ett prisavtal , där ersättningen tilljordbrukarna avvägs. Det kommer snart en proposition i denna fråga, och därförskall vi väl inle vid denna sena timme uppehålla oss vid detta.Jordbrukskooperalionen är ett mellanled, som bara har den funktion som jag nyssnämnde. Organisationen arbetar på etl sådant sätt alt den väl tål alt allapapper läggs på bordet. Sådan insyn har medlemmarna, och det kan även andra få.Del finns ingen från föreningsrörelsens sida, enligt vad jag kan förslå, somhar någonting att förlora på detta. Det har vi också försökt klargöra här. Jag ber atl få yrka bifall lUl utskottets hemställan. Överläggningen var härmed slutad. § 15 Föredrogs näringsutskotlets belänkande nr 27 motion angåendetUlverkningen av spelpolletter. Utskottets hemstäUan bifölls. §16 Denfysiska riksplaneringen m. m. Föredrogs civUutskotlets betänkandenr 11 i anledning av motioner rörande den fysiska riksplaneringen m. m. I detta betänkande hade behandlats moflonerna 1973:870 av m. fl. (m)vari hemstäUts att hos Kungl. Maj :t skuUe anhåUa att Kungl. Maj :tlät kartlägga vilka åtgärder somerfordrades för att i enlighet med de riktUnjer som angivits i motionen1973:241 underlätta bebyggelse för fritid och fast bosättning i glesbygder ochi anslutning tUl befintliga jordbmk, 1973:1556 av m.fl. (c)vari hemstäUts att beslutade 1. atl detfortsatta fysiska riksplanearbetet skulle inriktas efter de krav sommålsättningen om en så långt möjligt decentrahserad bebyggelse ställde, 2. alt fastslå attdet var ett riksintresse att den bästa jordbruksmarken bevarades för fortsattjordbmksproduktion, 3. att möjlighetertiU byggande skulle förekomma även som åtgick för enöversiktlig planering på sätt som angivits i motionen, 4. atl kommunernagavs möjlighet att på ett tidigt stadium delta i riksplaneringsarbetel, 5. att ersättningför förlorad glesbebyggelserätt skuUe kunna utgå på sätt som angivits imotionen, 6. atlvederbörande utskott gavs i uppdrag att utarbeta erforderlig lagtext. Den fysiska riksplaneringen m. m. 1973:1558av m. fl. (m) samt 1973:1566 av ()vari hemstäUts atl godkände att lokaliseringsprövning enligt 136 a § byggnadslagen fick avse även flygplats. 1. beträffande endecentraliserad bebyggelse atl lämnade motionen 1973:1556, yrkandet1, ulan ytterligare åtgärd, 2. beträffandekarlläggning av åtgärder för all underlätta bebyggelse i glesbygder alt riksdagenskuUe avslå motionen 1973:870, 3. beträffandeutredning angående vissa bebyggelseformer i glesbygd att skuUe avslåmotionen 1973:1558, 4. beträffandeöversiktliga bedömningar av glesbebyggelse i ett övergångsskede atl riksdagenskulle avslå motionen 1973:1556, yrkandet 3, 5. beträffandebyggande på jordbmksmark, m. m., atl lämnade motionen 1973:1556,yrkandet 2, utan ytterligare åtgärd, 6. beträffandekommunernas dellagande i riksplaneringsarbetel all lämnade motionen1973:1556, yrkandet 4, ulan ytterligare åtgärd, 7. beträffandeersättning för förlorad glesbebyggelserätt att skuUe avslå motionen1973:1556, yrkandena 5 och 6, 8. beträffandelokahseringsprövning av flygplats atl i anledning av motionen1973:1566 som sin mening gav Kungl. Maj:t flll känna vad utskottet ibetänkandet anfört. 1. beträffande kartläggning av åtgärder för alt underlättabebyggelse i 12 protokoU 1973. den 5 aprU 1973 Den fysiska riksplaneringen m. m. glesbygderav fröken () och () som ansett att utskottet under 2bort hemställa, atl med bifaU tUl moflonen 1973:870 som sinmening gav Kungl. Maj;t tiU känna vad reservanterna anfört, 2. beträffande ersättning förförlorad glesbebyggelserätt av herrar Grebäck (c) och Tobé (fp), frökenLjungberg (m) samt herrar i (c), Äkerfeldt (c). Annerås (fp)och () som ansett att utskottet under 7 bort hemstäUa, att i anledning av motionen 1973:1556, yrkandena5 och 6, som sin mening gav Kungl. Maj.t till känna vad reservanterna anfört. I reservationen 1 vid civUulskottetsbetänkande nr 11 kommer till ullryck en viss oro inför kommunernas hantering avglesbebyggelsefrågor. Del råder stor ovisshet beträffande hurkommunerna skaU handla i detta sammanhang och hur detaljerade planerna skaUvara. Ett visst mått av klarläggande kom dock från civUministern iår i etl interpellationssvar. Jag citerar civUministerns uttalande för atl pånytt få det tiU protokoUet. "1 fråga om s. k. glesbebyggelse innebär riksdagsbeslutetatt även sådan bebyggelse numera skall föregås av en prövning från allmänsynpunkt av om och i så faU var den lämpUgen bör komma lUl stånd. Prövningen,som skall göras i samband med byggnadslovet, fömlsätts i aUmänhet ske medutgångspunkt i någon form av översiktliga bedömningar. Något formellt plankravför glesbebyggelse stäUs dock inte upp, vilket interpellanten synes ha utgåttfrån. Det ankommer på kommunerna att ta ställning tUl hurglesbebyggelsefrågorna skaU hanteras i kommunernas olika delar. Varkenriksdagsbeslutet eller civUdepartementets anvis-lungar kan tas tUl intäkt föratl hävda något aUmänt stopp för glesbebyggelse. Däremot kan det finnas godaskäl atl i vissa områden vara återhållsam med att ta i anspråk nya arealer förbebyggelse innan planering kommit tiU stånd, särskUt i de områden där enhgtriksdagsbeslutet viss restriktivitet bör iakttas mot ytterligarefritidsbebyggelse. utarbetar i samverkan medSvenska kommunförbundet anvisningar för översiktlig planering. I dettaarbete ingår anvisningar för planering för spridd bebyggelse över huvud taget,alltså inte uteslutande vad som avses med s. k. glesbebyggelse. Denna del avanvisningsarbetet syftar tUl att ange enkla och smidiga handläggningsformer fördessa bebyggelsefrågor med utgångspunkt i både planmässiga krav ochmedborgarnas krav på insyn och rättssäkerhet samt klarhet i fömtsättningarnaatt få bygga i ohka områden." Det är särskUt den mening i civUministerns svar jag fästermig vid som lyder: "Varken riksdagsbeslutet eller civUdepartementetsanvisningar kan tas tUl intäkt för att hävda något allmänt stopp förglesbebyggelse." Det hade varit önskvärt alt civilministem hade haft enklarare och positivare formulering som gett kommunerna ett klart besked attbebyggelse skall underlättas och inte försvåras. De nya,stora, tvångsvis sammanslagna kommunerna har fått tekniska