prot · FW0929 · 1973-12-31 00:00:00 — Förhandlingarna leddes av herr tredje vice talmannen. § 1 Justerades protokollet för den 15 innevarande månad. § 2 Föredrogs och hänvisades Kungl. Maj:ts proposition nr 28 till . § 3Föredrogs och biföUs interpellationsframställningarna nr 49 och 50. § 4Interpellation nr 51 ang. förkunskaperna hos elever vid universitet ochhögskolor Ordet lämnades pä begäran till HerrWIKSTRÖM (fp), som yttrade: Förkunskaperna hos dem som påbörjar studiervid universitet och högskolor är av avgörande betydelse för deras möjligheteratt fullfölja studierna inom avsedd tid och för möjligheterna att bibehålla eni stort sett oförändrad utbildningsnivå. Otillräckliga förkunskaper resulterarofelbart i förlängda studietider och individuella studiemisslyckanden. Det är i första hand de tre- och fyraåriga linjerna igymnasieskolan som skall förbereda för fortsatta studier. Man kan emellertidifrågasätta, om gymnasieskolan på ett tUlfredsställande sätt fullgör dennauppgift. Många elever lämnar uppenbarligen denna utan att ha fått entillräcklig grund för framgångsrik fortsatt utbildning. Problemet kan Ulustreras med exempel från tvä ämnesområden moderna språk och matematik. har genomströmningstakten vad gällerstudier i moderna språk vid universiteten varit låg. Av UKÄ:s rapport angåendede tre första årens erfarenheter av den nya studieordningen vid filosofiskfakultet framgår att andelen studerande som klarar 40 poäng på två terminer ärmycket låg i såväl engelska som tyska och franska. I extrema fall rör det sigom . Att denna låga genomström ningstakt till stor del har singrund i otillräckliga förkunskaper framgår av rapporter från utbildningsnämnderoch utbildningsledare. I en gymnasieinspektörsrapport t. ex.betecknade en utbildningsledare hela språkutbildningens situation somkrisartad. Och i sin senaste rapport framhåller språkvetenskapliga sektionenvid bl. "att det stipulerade förkunskapskravetpå betyget 2 från gymnasieskolan i det språk som skall studeras viduniversitetet är klart otillräckligt". Destuderandes otillräckliga förkunskaper i moderna språk drabbar Nr 29 emellertid inte bara självaspråkutbildningen utan också utbildningen i Fredagenden andra ämnen. Möjligheterna attanvända kurslitteratur på annat språk än 23februari 1973 svenska har minskat kraftigt undersenare år. Detta gäller även engelsk- -------------------- språkig litteratur. Att otillräckliga språkkunskaper därigenom är ett avgörandehinder för en internationalisering av den högre utbildningens innehållframhålls också i det senaste betänkandet från UKÄ:sinlernatio-naliseringsutredning där en revision av gymnasieskolans språkprogramförordas. Vad gäller matematik är problemen likartade. I enuppföljning av en årgång nybörjare i matematik som genomförts vid Stockholmsuniversitet heter det bl. a., att "förkunskaperna i matematik uppfattassom otillfredsställande av huvuddelen elever som kommer från ekonomisk,samhällsvetenskaplig eller allmän gymnasielinje och även av många studerandesom kommer från naturvetenskapliga gymnasielinjer. Ett allmänt önskemål är attmöjligheter skapas för komplettering och repetition av gymnasiekursen imatematik före universitetsstudiernas början." Även de starkt försämrade studieresultaten vid de tekniskahögskolorna tycks i hög grad sammanhänga med otillräckliga förkunskaper i bl.a. matematik. 1 anslutning till redovisningen av det diagnostiska prov imatematik som genomförde konstaterades, attläget är bekymmersamt för de tekniska högskolornas matematikundervisning. Av denyantagna teknologerna hade skolbetyget 2 i matematik betyget 3. Av det diagnostiska provet framgår att flertalet av dessaelever har dålig grund för sina studier. Det problem som elevernas otillräckliga förkunskaperställer universitet och högskolor inför kan sammanfattas med vad som anfördesi den rapport som rektorsämbetet vid tillställde UKÄ medanledning av erfarenheterna från det första studieåret med den nyastudieordningen vid filosofisk fakultet. I den heter det bl. a.: "Tydligtär att de studerandes kunskaper och färdigheter i många fall inte motsvarar vadsom borde kunna förutsättas med utgångspunkt i gymnasiets kursplaner. Detta kanfå till följd att startnivån för undervisning måste sänkas,vilket i sin tur medför antingen att studietiden förlängs eller att omkravet på en viss genomströmning upprätthålls - de kvalitetskrav som uppställtsi normalstudieplanerna måste eftersättas. Inget av dessa alternativ kanrimligtvis accepteras; de för utbildningen närmast ansvariga försätts härigenomi en orimlig situation. Problemet kan inte lösas enbart genom lokala åtgärder-effektivisering av undervisningen etc. utan det fordras också centraltinitierade åtgärder för att åstadkomma en bättre samordning mellan gymnasietsoch undervisning." Med anledning av vad jag anfört hemställer jag omkammarens tillstånd att till herr utbildningsministern framställa följandefråga: Vilka slutsatser drar utbildningsministern av rapporternaom otillräckliga förkunskaper hos de elever som påbörjar studier viduniversitet och högskolor? § 5Interpellation nr 52 ang. undervisningen i svenska för invandrare Nr 29 den Ordet lämnades på begäran till (), som yttrade: "----------------- Planeringen av den undervisning i svenska förinvandrare, varom fattade beslut , är i full gång. I enskrivelse från ABF tUl dess distrikt och avdelningar samt anställdafunktionärer och invandrarkonsulenter karakteriseras denna undervisning som"en facklig studieverksamhet". 1 en skrivelse från ett enskiltfackförbund sägs att "det är fackföreningsrörelsen som har drivit framdenna lag om rätt till svenskundervisning. Vi har därför all anledning attbevaka tillämpningen ute på arbetsplatserna. Det anförs vidare: "AttutbUdningen av invandrare, som fackligt hör hemma i , skall handhasav ABF anser vi en självklarhet som ej behöver påpekas. Men då det i en delfall funnits en viss rädvillhet, finner vi det vara angeläget att ånyounderstryka detta." Man hänvisar där till en överenskommelse mellan ABFoch TBV, enligt vilken "den fackliga hemvisten avgör vUket studieförbundsom skall svara för svenskundervisningen". Från de andra av statsmakterna erkända studieförbunden haren rad invändningar mot dessa snäva tolkningar gjorts. Är verkligen dennaspråkundervisning helt en facklig fråga, trots att den bedrivs med statligamedel och de bekostas av arbetsgivaren? Kan inte invandrare tänkasha andra intressen än de rent fackliga? Är det illegitimt om en invandrare medkatolsk eller ortodox tro vill följa undervisningen i något av de kristnastudieförbundens regi? Skall den betydande erfarenhet som andra studieförbundhar av invandrarundervisning helt negligeras? Det är naturligt att statsmakterna visar intresse för hurden av beslutade undervisningen i praktiken organiseras. Inte minstfrågan om vilka kvalifikationer som skall efterfrågas bland de personer somskall ha denna undervisning om hand är här betydelsefull. Mot bakgrund av det anförda hemställer jag om kammarenstillstånd att till herr inrikesministern få ställa följande frågor: att undervisning i svenska för invandrare skall kunna ges av alla deav staten erkända studieförbunden? att lärarna bör ha pedagogiska erfarenheter av liknandeundervisning? att vidta åtgärder för att tillgodose de berättigade kraven på eneffektiv undervisning i svenska för invandrare? Denna anhållan bordlades. 9 protokoll 1973. § 6Interpellation nr 53 ang. betygssystemet i och gymnasieskolan Ordet lämades på begäran till (), som yttrade: Frågan om betygssystemet har varit aktuelloch brännande . Missnöjet med det nuvarande systemet harutifrån helt olika utgångspunkter varit omfattande. Kritiken har riktats motsåväl och som lärarna. De senare haranklagats för att inte tillämpa gällande principer på ett riktigt sätt och deförra för att inte ändra på ett system'som visat sig vara mindre bra. Bakgrundentill dagens situation kan sammanfattas på följande sätt: I och med destora skolreformerna infördes det grupprelateradebetygssystemet. Detta innebär egentligen att betygsättningen blir enrangordning av de elever som läser samma kurser. 1 slutet av1960-talet uppstod bland både elever och föräldrar ett uttalat missnöje meddetta system, som bl. a. anses bidra till ökad stress i skolarbetet. Maj:tger () i uppdrag att se överbetygssystemet, vUket leder till att en arbetsgrupp jämte en referensgrupptillsätts. Maj:t utan hörande skolstadgans bestämmelser om antaletbetygstUlfällen. Detta beslut ändras i sin tur 1971. SÖ:sbetygsgrupp framlägger förslag till ett nytt målrelateratbetygssystem, vUket sänds ut på remiss. Efter ett ljumt intresse för fråganvaknar opinionen, vUket leder till att remisstiden förlängs tUl den 1 juli1972. Ett omfattande remissmaterial inkommer. Våren 1972utfärdar Kungl. Maj:t nya bestämmelser om betygen för"yrkesskolesektorn" i den nya gymnasieskolan inför kommande läsår. Denya betygen skall vara grupprelaterade, vilket innebär att Kungl. Maj:t går irakt motsatt riktning mot vad föreslagit, alltså frånmålrelaterade betyg till grupprelaterade. Hösten 1972framlägger förslag om ändring av betygssystemet i riktningmot kursrelaterade betyg. Uppdraget var alltså avslutat utrednings- och remissarbete. har lagt fram sitt förslag med uppbåd avsina främsta experter, med hjälp av en särskild referensgrupp och efter att medstor lyhördhet ha inhämtat synpunkter från hela Skolsverige. Alla tänkbaraaspekter har granskats och ventilerats. Reaktionen bland skolfolk och politiker har varitövervägande positiv. De stora lärarförbunden har accepterat förslaget imedvetande om att ett betygssystem som innehåller enbart fördelar inteexisterar och aldrig kommer att existera. Allt är med andra ord upplagt för ett snabbt beslut iriksdagen i syfte att så fort som möjligt få bort de uppenbara avigsidorna meddet nuvarande betygssystemet. Men i detta läge förklarar utbildningsministerni att ett beslut i betygsfrågan nu inte är möjligt, utan att denockså måste bli föremål för ytterligare parlamentarisk utredning. Medhänvisning till vad jag här anfört hemställer jag om kammarens den tUlståndatt tUl herr utbUdningsministern få framställa följande fråga: Av vilka skäl har det inte varit möjligt att nu ta ställning tiU------------- utformningen av betygen i och gymnasieskolan? Denna anhållan bordlades. § 7 Anmäldes och bordlades Kungl. Nr 16 med förslag till samordning av civil och militärläkemedelsförsörjning m.m. Nr 19angående vissa inskränkningar i trafik med tyngre lastfordon Nr 20 angåendevissa avtal med läns landstingskommun Nr 29 med förslag till lag om ändring i lagen (1947:529) om allmänna barnbidrag, m.m. § 8 Anmäldes och bordlades Nr 6 med anledning av till utskottet hänvisade framställningari propositionen 1973:1 om anslag för /74 under huvudtitelnRiksdagen och dess verk m. m. Nr 1 i anledning av Kungl. Maj:ts i propositionen 1973:1framlagda finansplan för /74 jämte motioner Nr 4 i anledning av Kungl. Maj:ts i proposition 1973:1gjorda framställning om det promilletal, varmed skogsvårdsavgiften skall utgåförär Nr 5 i anledning av Kungl. Maj:ts i propositionen 1973:1gjorda framställningar om anslag för /74 till ,m. m. jämte motioner Nr 1 i anledning av motion om rätt till ersättning urkvarlåtenskap för vård av den avlidne Nr 2 i anledning av motion om beaktande avförsäkringsfrågor vid översynen av giftorättsinstitutet Nr 1 med anledning av förslag i propositionen 1973:1bilaga 23 om beredskapsstat för försvarsväsendet för /74 Nr 2 med anledning av motion angående krigsplaceringen avvärnplik tiga lantbrukare 131 Nr 29 Nr 3 med anledning av motion omhöjning av den nedre åldersgrän- den " °' vapen- och stridsövningar 23februari 1973 "'' anledning av motion om tjänstgöring i internationellt -------------------- biståndsarbete som alternativ till värnpliktstjänstgöring och vapenfri Nr 5 med anledning av motion om förbud motcivilförsvarsförråd i skolor och ålderdomshem Nr 6 med anledning av motion om anstånd medrepetitionsövning vid barns födelse Nr 2 ianledning av motioner om sänkning av pensionsåldern m. m. Nr 5 i anledning av motion om sänkning av åldersgränsenför rätt till förtidspension Nr 3 i anledning av Kungl. Maj:ts proposition 1973:2angående utgifter på tilläggsstat till riksstaten för /73 ivad avser anslag inom verksamhetsområde jämtemotioner Nr 4 i anledning av motioner berörande vissa frågorbeträffande förordningen (1940:910) angående yrkesmässig automobiltrafik, m.m. § 9 Meddelande ang. enkla frågor Meddelades att följande enklafrågor denna dag framställts, nämligen av Nr 110 i (vpk) till herrutbildningsministern angående skolelevers deltagande i protestaktioner: Står prickning av elever som deltar i protestaktioner iöverensstämmelse med utbildningspolitikens målsättningar? Nr 111 (vpk) tUl herr finansministernangående Vin- & spritcentralens använding av engångsglas: Anser statsrådet att Vin- & spritcentralens ökadeanvändning av engångsglas är förenlig med en framsynt miljöpolitik? Nr 112 () tUl herr statsministern angåendestatstjänstemäns besvarande av frågeformulär från politiskt parti: Är statsministern beredd uttala, att statstjänstemän ickebör uppmanas att i tjänsten besvara av politiskt parti utsända frågeformulär? § 10 Kammaren åtskildes .