prot · FW0967 · 1973-12-31 00:00:00 — Viproducerar då inte bara de varor som vi producerar . Vi kommer såledesinte alt dränkas i varor som vi inte behöver. Det kommer sannolikt ocksåframöver att råda efterfrågan på nya varor, förutsatt atl den ekonomiskapolitiken sköts riktigt och att det blir balans mellan dessa båda sektorer. När vi angriper den offentliga sektorn, angriper visjälvfallet i första hand administrationen och byråkratin här i landet. Detmåste väl vara djärvt av .\rne alt påstå inför denna kammare ochinför svenska folket, att här finns ingenting att göra i fråga om effektivitetsökningar.Ty det är tydhgen vad viU påstå. Vad slutligen gäller besparingsutredningen menar vi påfullt allvar att vi nu bör ta itu med de här problemen. Enda skälet tUl att jag återigen går upp ireplUc är att jag gärna viU undervisa i en fråga. Vi har inte talat om att utan vidare flytta överriksrevisionsverket tiU alt lyda under ; vi har begärt en utredning.Vi har förklarat att det kunde vara rimligt att dela riksrevisionsverketsnuvarande funktioner, så att de funktioner som motsvarar regeringenskonlrollbehov etc. skaU lyda under regeringen och alt de andra funktioner sommotsvarar rimliga kontroUbehov skall lyda under . Det ärdetta det gäller. Beträffande talet om att vi skuUe komma med förslag sominnebär att vi öser på med statsutgifter vUl jag bara säga att vi naturligtvishar avvikit från regeringens förslag åt båda hållen. Men i den mån våraförslag utgör budgetalternativ har vi balans i de förslagen i förhåUande tUlregeringens förslag. Det finns, , exempel på medelstora städer iMeUan-sverige där antalet jobb i näringslivet under den senaste femårsperiodenminskal med 6 000 men där man fått 6 000 fler jobb i den offentligaverksamheten. Tror att man avhjälper en besvärlig sUualion baragenom att tiUskapa fler offentliga tjänster? SkuUe det inle vara värt att la enfunderare på om man inle i stället borde försöka åtei-vinna de förlorade jobbeni näringslivet? Jag förslår alt haranledning att slingra sig. Del är inle så lätt atl komma förbi att det iutskotlsmajoritetens skrivning står: "När vi har att räkna med attsysselsättningen i de varaproducerandenäringarna kommer atl fortsätta atl gå tUlbaka ". Det ärmöjligt atl det beror på den ekonomiska politik som nuvarande regeringen för,att ni själva tvingats konstatera all vi måste räkna med att det skall gåtUlbaka. Därför är det tydligen en tröst för atl ökningenav verksamheten på tjänstesektorn inom del offentliga har varit så betydande.Jag för min del hade hoppals att ni skuUe komma till insikt om att vi måstegöra kraftiga ansträngningar för att den varuproducerande sektorn ochnäringslivet skaU bli så pass blomstrande alt vi sedan har råd atl hålla enförvaltning av ganska stor omfattningäven i fortsättningen. Men om vi inte väsentligt kan öka de resursskapandekrafterna kommer vi att få betydande svårigheter också i fortsättningen, och dåkanske det finns anledning att återigen tala . Jag har inte fått något svar av påfrågan om det är förbjudet att vidtaga rationaliseringsålgärder inom denoffentliga sektorn även om det skulle kunna innebära att det blir möjligt attspara viss personal. Vi vet ju i aUa fall atl det ständigt uppstår nya storabehov, och därför vore det väl bra att kunna konstatera atl det finnsmöjligheter att vidtaga rationaliseringsåtgärder. säger att socialdemokraterna intetror på vår medverkan. Det vet ni ingenting om. Men vad vi vet är alt ni inteviU vara med det har ni själva sagt, och då är det ju ingen tvekan om saken.Därför är det tyvärr så att vi måste konstatera att vi inte kan uppnå deresultat som vi vUl försöka uppnå genom att inbjuda er tiU etl gemensamtarbete. den 11 aprU 1973 Besparings- och ra-tionaliseringsu t redningar m. m. i (s): Jag tror inte att jag skaU fortsätta såsärskUt mycket längre. Jag lackar för den lektion jag fick. Jagsaknar den pedagogiska förmåga som har och som gör att jag kanavnjuta hans lärdomar. Det är tydligen alldeles omöjligt för mig atl få minameddebattörer att förstå vad jag gång på gång försöker säga. För det första så sade jag att vi kan räkna meden ökad varuproduktion med ett minskat antal sysselsatta. Delta är någontingfullkomligt fantastiskt. Det innebär att vi får en fördubbling av tillgängligaresurser på varusidan med etl mindre antal människor sysselsatta. Vinstenhärvid, mina herrar, ligger i att man med den ökande effektiviteten lösgör gmpp människor, som annars skulle ha sysselsatts i varuproduktionen, ochhärtUI kommer de som skulle ha varit kvar i varuproduktionen. En stor gruppmänniskor med initiativförmåga kan sättas in på andra uppgifter. Del vore ännubättre om man på den perioden tredubblade varuproduktionen. Jag skall gärnavara med och satsa på det och släppa hälften av de anstäUda. Det skuUe bh enenorm vinst, om man lyckades därmed, för det är ju detta man strävar efter iaUt effekliviserings- och rationaliseringsarbete. Det kan inte vara en vinstatt låta flera människor göra färre människors arbete. För det andra försöker ni atl få mig alt framstå såsom densom skulle ha vägrat att vara med på effektivitetsförbättringar ochrationahseringar inom samhäUsverksamheten. Det finns inget belägg härför. Jagtalade om vUket de herrar väl erinrar sig som är ledamöter av finansutskottet den i mitt tycke i varje fall utomordentligt intressanta dag, när RRV ochstatskontoret presenterade sitt arbete. Vi var fuUa av beundran för deras sättatt arbeta för en ökad effektivisering av statsförvaltningen. Del var en metod.Men det finns också en annan metod. Jag vUl la två exempel. Det har skett en mycket hård rationahsering inom SJ.Anklagelser har gjorts mot SJ-ledningen för att den skulle ställa 20 000-30 000människor utan arbete. Men det innebär en effektivitetsökning inomstatstjänsten. har presenterat etl förslag till Besparings- och rationaliseringsutredningar m. m. omorganisation,som trots en väsentligt ökad produktion innebär en kraftig minskning av antaletanställda. En rationahsering pågår aUtså även inom statsverksamheten.Är det förresten inte litet generande att förutsätta att aUa de kolleger vi harinom statstjänsten skulle ha en annan syn på sin verksamhet än den de har somarbetar inom privat företagsamhet? att uträtta någonting på sitt jobb, om man har ettjobb som är intressant, och att förbättra verksamhetsmetoderna finns, tro mig,lika stark hos statstjänstemän som hos de privatanställda, vare sig de ärtjänstemän eUer arbetare. Jag upplever detta i kontakt med en mängd människor istatstjänst, och jag är full av respekt och beundran för deras sätt att angripasill jobb, även om de själva riskerar att bli ställda vid sidan. Beskyll intede statsanstäUda för att inte göra sin insats då det gäller att åstadkomma eneffektivare verksamhet! Jag tror inte att herrArne kan fortsätta att påstå att jag skuUe beskylla de statsanstäUdaför atl inte göra sin insats. Jag har tiUräckligl mycken insikt i vad som görsav ralionaliseringsarbeten inom detta område, om inte annat så genom mittledamotskap av styrelsen för statskontoret. Tänk dessutom om verkligheten hade kunnat anpassa sigefter den beskrivning av välfärdstUlståndet som den socialdemokratiskaregeringen tydligen ger. Då hade det varit väldigt bra. Men stämmertiUståndet inte med beskrivningen. säger att vi nuproducerar mycket mera varor med mindre folk. Det är aUdeles självklart. Vi ärtvungna att driva arbetet inom näringslivet på det sättet. Men skulle det då havarit någon nackdel, om man hade kunnat sysselsätta allesammans och produceraännu mera? Nej, självklart inte. Då hade vi haft betydligt bättre resurser. Jag vUl tiU slut bara konstatera att ni socialdemokraterinte är vUliga att ta krafttag för att åstadkomma besparingar istatsförvaltningen av statsutgifterna. Det är väl bäst att vi avslutar debattenoch röstar , för vi kommer inle längre. HerrKRISTIANSSON i (c): För undvikande av missförstånd vill jag sägatUl i att ingen här i varje faU inte jag harpåstått all vi skulle ha fler människor kvar i varuproduktionen bara för atlsysselsätta dem. Det är självfaUet meningen atl de skall producera, ochproducera med större effektivitet. utgår tydligen ifrån attmöjligheterna för människor i det här landet atl konsumera - här kommer ocksåexportmarknaden in - är en gång för aUa givna, men så är del inle. Här strävarvi i alla fall mot en ökad välfärd, och då måste vi kunna bjuda människorna mervaror och nya varor, som inte finns men som säkerligen kommer attefterfrågas . recept är tydligen att aUleftersomsysselsättningen nu viker skall man i stället bjuda människorna administrationoch byråkrati.Det kan inte vara något för den enskilda människan att konsumera framöver, mendet är det valet gäller. VUl vi rationalisera inom denna sektor så kan vi bjudamänniskorna mer av andra nyttigheter. Så enkel är problematiken, och jag tyckeratt vi inte skall göra den konstigare heUer. Jag tror inte att människor blirsärskUt glada över ökad byråkrati och administration och ser det knappast somen välfärdsökning heUer. Jag bringas till tvivel beträffande i intresse av och förståelse för rationaliseringsverksamhetennär jag märker hur han i den här debatten håUer samma anförande . i (s); Jag skaU fatta mig kort. Det är bara tUl herrKristiansson i jag skaU rikta mig. Jag eftersträvar inte att ersätta varaproduktion medtjänster. ser tydhgen detta som något ont, men enkeltuttryckt är det så här. Jag tror, , att vi kan sälja enoändlig mängd nya varor med en mördande reklam. Lät mig ta ett enda exempel. Jag har använt det en gångtidigare, men jag tycker det är så bra. Förut rakade jag mig med en rakhyvelmed ett blad som hade en egg på vardera sidan. har det kommit ut en ny hyveli marknaden. Den har två eggar på en sida, och det betyder att det blir fyragånger så stor förslitning på eggarna som på den gamla rakhyveln. Och detta ären försäljningssuccé! Det är alltså ett alternativ. Till sådant kan vi användaresurserna. Att de människor som den ökade produktiviteten frigör kan börjatillverka sådana här saker är väl underbart? Men alternativet är inte tjänsterför tjänsternas skull, utan alternativet är att de människor som skall göra dehär dumma rakbladen onödiga i stäUet kan användas i vårdsektorn eller förmUjöarbete. Det är dessa två alternativ vi har att välja meUan. i Harplmge (c): Efter i sistaanförande kan jag bara konstatera att han tydhgen är renrakad på argument. Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs på bifaU tiU dels utskottets hemstäUan,dels reservationen nr 1 av herrar och i ,och förklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad.Sedan begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vUl att kammaren bifaUer finansutskottets hemställan i betänkandetnr 18 punkten 1 röstar ja, den det ejvUl röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifalht reservationen nr 1 av herrar Besparings- och rationaUseringsutredningar m. m. 10 protokoU 1973. Besparings- och rationaliseringsutredningar m. m. Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då begärderösträkning verkstäUdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstning gavföljande resultat: Punkterna 2 och 3 Propositioner gavs på bifaU tUl dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 2 av m. fl., och förklarades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvote:ring upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den -som viU att kammaren bifaller finansutskottets hemställan i betänkandetnr 18 punkterna 2 och 3 röstar ja, den det ejv:ill röstar nej. Vinner nej har kammaren bifallit reservationen nr 2 avherr m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då begärderösträkning verkstäUdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstning gavföljande resultat: Ja - 156 Nej - 143. Propositioner gavs på bifaU tUI dels utskottets hemställanmed godkännande av utskottets motivering, dels utskottets hemställan medgodkännande av den i reservationen nr 3 av m. fl. föreslagnamotiveringen, och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan i begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Den som vih att kammaren bifaller finansutskottetshemställan i betänkandet nr 18 punkten 4 med godkännande av utskottetsmotivering röstar ja, den det ejvUl röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifaUit utskottets hemställan med godkännande av den ireservationen nr 3 av m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr i begärde rösträkning verkstäUdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: § 7 betänkande nr 19 angående verkställd Nr 67 granskning av förvaltningen av Stiftelsen den . llaprU1973 §8 Åtgärder mot skatteflykt Föredrogs skatteutskottets betänkande nr 21 ianledning av motioner om åtgärder mot skatteflykt. 1detta betänkande behandlades motionerna 1973:134 av herrPettersson i m. fl. (s), fL (s), 1973:262 av m.fl. (s), 1973:568 av iStockholm m. fl. (s), 1973:1022 av herrar () och FäUdin (c) varisåvitt nu var i fråga hemställts att hos Kungl. skulle anhållaom tiUäggsdirekliv tUl pågående skatteutredningar av innebörd att man vidkonstraktionen av nya skattesystem särskilt beaktade problemen med skattefuskoch skatteflykt, 1973:1025av m. fl. (vpk) vari hemstäUts att skulle 1. hos Kungl. begära tUlsättandet av ensnabbutredning med uppdrag att föreslå åtgärder mot skatteflykt och skattefusk, 2. hos Kungl. begära att förslag om skärptaregler för bUdande av fämansbolag framlades i samband med de aviseradeförslagen om ändringar i aktiebolagslagstiftningen, samt 3. besluta sådana ändringar i kommunalskattelagen, attavdragsrätten för underskott i rörelse vid taxering av inkomst ej förvärvad irörelse slopades, samt 1973:1031av m. fl. (fp). UtskottethemstäUde att skulle avslå 1. motionen 1973:134 2. motionen 1973:135 3. motionen 1973:262 4. motionen 1973:568 5. motionen 1973:1022, i vad den behandlats i dettabetänkande 6. motionen 1973:1025 7. motionen 1973:1031. Reservation hade avgivits av fra andre vice talmannenNettelbrandt (fp) samt herrar i (fp), (), OlofJohansson i (c) och i (c) som ansett att utskottet under5 bort hemstäUa, att med bifaU tUl motionen 1973:1022 i vad denbehandlats i detta belänkande hos Kungl. skuUe anhåUa om tUIäggsdirektiv iförekommande faU tUl pågående skatteutredningar av innebörd att man vidkonstraktionen av nya skattesystem särskilt beaktade problemen med skattebrottoch skatteflykt. Till betänkandet hade fogats ett särskilt yttrande av herrarMagnusson i (m) och (). Fru andrevice talmannen (): Utskottsmajoriteten fastslår i betänkandet omskatteflykt att inga motionärer har framfört några synpunkter som inte redanhar beaktats genom pågående lagstiftningsarbete, genom offentliga utredningareller genom det fortlöpande arbetet inom departement och administralion. Det låter precis som om allting är väl beställt och menar att man har ett sådant grepp över skatteadministrationen att vi kanlita på att skattebördorna blir fördelade på del sätt som harbeslutat. vet vi att det inte alls är fallet. Tvärtom har finansministernett så dåligt grepp över administrationen att det allmänna går misteom i skatteintäkter som vanligt arbetande folktyngs av ett aUl högre skattetryck. Trots att regeringen har haft på sig har manförst på allra vaknat upp för att det är nödvändigt alt inte baratala högt om skatt efter bärkraft och fatta beslut om skattereglerna ulan ocksåalt se till att reglerna blir tillämpade så som har varit avsikten. Att de inteblir det måste ha kommit som en chock för många människor. Inte har, som utskottetsäger, kraven på en likformig beskattning vuxit sig allt starkare.Nej, det är bara det att när många människor både blir mer och mer trängda avhårda skatter och dessutom ser att myndigheterna låter andra med högreinkomster undkomma mycket Undrigt, så börjar de med rätta att tala högt omrättvisekraven. Sent skaU syndaren vakna, heter det. Att departementet såsent som tUlsatte en arbetsgrupp för alt följa skattereglernastUlämpning på fältet är ju märkligt. Jag vet inte om det möjligen var ettresultat av min interpeUation i det ämnet. Det är viktigt attdet kontrollarbete som utförs sker med fasthet, men del är också viktigt attdet sker med takt och hänsyn. Det kan ju inte få vara så alt man vid taxeringsrevisionerhos varje skattskyldig ser en presumtiv lögnare. Vad man tUlvitar denskattskyldige måste i vanlig ordning bevisas. Det kan inte finnas rätt attgenereUt häUa en taxeringstjänstemans ord för sanning och den skattskyldigesför osanning. vUl jag gärna som jag gjort många gångertidigare påpeka att skattebrott är brott som bör fördömas och inle accepteraseller t. o. m. glorifieras i vissa sammanhang, därför att skattetrycket är Detta faktum geringet sakhgt stöd tUl en sådan värdering; snarare är Nr 67 PunktprotokoUer för denena grappen efter den andra har varit 11 jj 1073 Men det är viktigt att det inte stannar--- vid sådana här punktvisa kontroUer utan att det i stället bhr ett Åtgärder mot kontinuerligt inslag itaxeringsarbetet och gäUer aUa grapper. inte accepteras att vissagmpper kommer med men inte andra, inte heller att det kanske bliråtskiUiga år mellan kontrollerna för varje grupp. Därför måste det ske ensådan förstärkning att man klarar av, omgående, en kontroll över helabredden. Det gör man inte . Man har inte ens ambitionerna riktade därhänoch planer på det. Vi ligger också i långt efter de övriganordiska länderna när det gäUer kontrollen. absoluta tal många flerpersoner som arbetar med detta, tröts att de är mindre länder än . Vifår tUlfäUe att här i rUcsdagen återkomma tUl detta med tjänster, men jag vUlredan i dag understryka hur viktigt det är alt man här verkligen gör en radikalökning. Det kan ju inte heller vara särskUt svårt att t. ex. få tag iarbetslösa akademiker, som kunde göras användbara till det här arbetet. Vidrevisioner i samband med t. ex. besvär är den genomsnittliga höjningen av åsätttaxering ca per revision. Vid s. k.offensiva revisioner är den genomsnittliga höjningen ca . Om mantar ett mycket grovt genomsnitt utför varje taxeringsgubbe 3040 revisioner.Varje man som då utför t. ex. 35 revisioner, offensiva sådana, åstadkommeraUtså i höjning av åsätt taxering. Räknar man med att 60 procentblir skatt, betyder det att varje sådan revisionstjänsteman tUlför stat ochkommun . När varje tjänst på det sättet kan finansiera sig självså bra, borde man ju inte tveka ett enda ögonbUck att anställa så många attbåde länsstyrelser och får de tjänster som de vill ha, särskUtnär det är arbetslöshet i landet inte minst just bland unga akademiker. Dessapersoner kunde betyda stora tUlskott tUl det allmänna, men i egenskap avarbetslösa förorsakar de i stäUet det aUmänna dryga kostnader. Utskottsmajoritetensäger att utnyttjandet av fullt legala avdragsmöjligheter ofta mer ellermindre grundlöst kommit att inbegripas under termen skatteflykt. Jag citerarvidare: "Utskottet viU framhåUa att sådan överdriven kritUc endast ärägnad att ytterligare undergräva skattemoralen Ja, det är en rejäl näsknäpp somutskottsmajoritetens socialdemokratiska ledamöter med dessa ord gerfinansministern. Finansministern tycker nämligen att det är asocialt beteendeoch att den legala skatteflykten ingenting är annat än Ulojalt utnyttjande avofullkomligheter i lagsliflningen. Jag menar att när bestämmelserna ärofuUkomliga skall dessa ändras, och det är lagstiftarna som skall klandras föratt bestämmelserna inte har bhvit ändrade. JagskuUe också vUja anföra ett enda exempel, eftersom det finns med i en av de i ärendet väckta motionerna, som har varit föremål för behandling i utskottet. Det rör en sådan fråga som avdrag för underskott " Nr 67 i annan förvärvskälla. Jag har intemenat att man på något sätt är färdig den ** stäUningstagande det tror jag ingen kan vara i den frågan. 11 aprU1973 JS tycker att den har sittintresse inte minst mot bakgrunden av det -------------- - beslut som rUcsdagen fattade när det gällde att minska gärder mot bostadstiUäggen för barnfamUjer meds. k. höga inkomster. SKattejlykt j-gg ,j. gj person med 50 000kronor i inkomst och med barn. Han hadeett lån på och fick ett ränteavdrag på , och därförförlorade han en del av bosladstUlägget. kvarstår emeUertidmöjligheten för exempelvis en person som har i inkomst att göraavdrag för räntor och reparationer med och att därmed i realitetenfå en skattevinst på . Jag tycker att det är nödvändigt att stäUa sådana härexempel i belysning mot varandra. De visar kanske framför allt att man intelöser denna typ av frågor genom att rycka loss en bit vid något tUlfäUe ochhitta en utväg, som i själva verket inte gör förhållandena ett dyft bättre ijämförelse med andra som har bUvit betydligt mera favoriserade genomlagreglernas innehåll. Och det är just därför jag finner det så oundgängligennödvändigt att man inte bara plottrar med enstaka åtgärder här och där utan serdessa frågor som en samlad enhet. Vid själva systemuppbyggnaden på olika områden av detstora och komplicerade skattefältet bör just skatteflykts- ochskattefuskfrågorna vara med. Därför är det märkligt att finansministern intemed ett ord i direktiven till den utredning som tUlsattes har nämntnågot om att de här frågorna skall bli beaktade. Vi har liera andra utredningar där skatteflyktsfrågorna ärhelt lämnade åt sidan eller mycket legärt behandlade. Just direktiven tUl 1972års skatteutredning är synnerligen ingående. Finansministern talar om i detahvad utredningen får göra, inte får göra och bör göra, men de här frågorna äricke berörda. Jag tycker att det är märkligt. Det är också anledningen tUl attvi i en reservation har krävt att man skaU begära hos statsrådet att fåtiUäggsdirekliv tiU skatteutredningarna om att särskilt beakta dessa frågor närdet gäller utformningen av skattebestämmelser av olika slag. Jag ber, herr talman, med hänvisning tiU detta att få yrkabifaU tUl reservationen av m. fl. Med hänvisning till fru andre vice talmannensutförliga anförande men också med hänvisning tUl alt det i de här frågornaråder en stor enighet över alla partigränser skall jag fatta mig mycket kort. De motioner som ligger som bakgrand tiU det här utskottsbe tänkandet, utskottsmajoritetens skrivning, reservationen och det särskUda yttrande som finns talar om att det ökade skattetrycket har varit orsak tUl att skattebedrägeri och skatteflykt fått en uppseendeväckande utbredning. Mot denna bakgrund är det helt naturligt att man också gör det konstaterandet att de nu sittande skatteutredningarna vi har ju några stycken på olika områden, som bekant - verkhgen tar itu med problemet skatteflykt. 150 Jag nämnde att om de stora ochallvarliga problem som skatte- bedrägerioch skatteflykt innebär råder det enighet över partigränserna. Motionerna gerbelägg för det, utskottsbelänkandets såväl majoritetsskrivning som reservationoch särskUda yttrande ger besked om det. Jag tycker därför att det verkligenskulle finnas anledning alt vi började övergå från tal till handling ochförsökte att på allvar komma tUl rätta med de här skatteflykts- ochskatlebedrägeriproblemen. Ulskottsmajoriteten har i och för sig en myckel starkskrivning, där det kan utläsas att man verkligen är beredd atl ta itu medproblemen. Däremot är man, som fra Nettelbrandt konstaterade, inle pånågol sätt beredd att klart säga ul alt de utredningar som sitter skall beaktade här frågorna. Det är alldeles givet, som majoriteten anför i sin skrivning,att sittande skalleutredningar har rättighet att ta upp de här frågorna, ochman kan naturhgtvis begära av dem att de skaU göra det. Men orsaken lUl denreservation som vi har lämnat är atl vi tycker alt det klart skuUe sägas ul idirektiv alt dessa problem har blivit så stora all de verkligen skaU behandlasav utredningarna. Med denkorta motiveringen yrkar jag bifaU tiU reservationen. HerrSÖDERSTRÖM (m):