prot · FW0979 · 1973-12-31 00:00:00 — Del skulle rent av kunna leda till att man fick underkasta byggandet av etl enkell djurstall flera myndigheters kontroll 174 än om man skulle bygga etlbostadshus. Det senare är det väl bara byggnadsnämndenoch hälsovårdsnämnden som skall granska, men när det gäUer staUbyggnader kommerdjurhållningens principer också in, och även lantbruksnämnden måste granskabyggnadsföretaget. Därför måste del vara enklare att som vi har föreslagit låtalantbruksmyndighelerna slå för granskningen. Där finns säkert den sakkunskapsom behövs för uppgiften. Del är inte fråga om att ta ifrånlantbruksmyndighelerna, som kan delta, rätten alt få utforma reglerna. Det ärbara del alt hälsovårdsnämnderna när det gäller våra egna bosläder har funnitsig i delta, och när del gäller arbetarskydd och annal har myndigheterna ocksåfunnit sig i det, och då tycker jag man borde kunna finna sig i del även närdel gäller djurstallar. Överläggningen var härmed slutad. Punkterna 1 och 2 Kammaren biföU vad utskottet i dessa punkter hemstäUt. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels motionen nr 1615 av , och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemstäUt. Översyn av straffbestämmelserna om djurplågeri Skärpt lagstiftning mot konkurrensbegränsningar § 13 Översyn av straffbestämmelserna om djurplågeri Föredrogs justilieulskolletsbetänkande nr 20 i anledning av motion om översyn av straffbestämmelserna omdjurplågeri. För atl göra herr talmannen och åtskilligareslystna kolleger på gott humör och för atl känna mig mindre bunden avsekundvisarens gång vid behandUngen av nästa ärende viker jag ihop mittmanuskript och avslår från yrkande. Överläggningen var härmed slutad. Utskottels hemställan bifölls. § 14 Skärpt lagstiftning mot konkurrensbegränsningar Föredrogs näringsutskoltets belänkande nr 41 i anledningav motioner om skärpt lagstiftning mot konkurrensbegränsningar. I dettabetänkande behandlades motionerna Skärpt lagstiftning mot konkurrensbegränsningar 1973:1470 av m. fl. (fp)såvitt gäUde hemställan (B 3) att skulle hos Kungl. Maj:t begära allen översyn av lagstiftningen rörande konkurrensbegränsningar och förslag medanledning härav förelades samt 1973:1483 av () varihemställts atl hos Kungl. 1. all enarbetsgrupp tillsattes för alt utarbeta förslag till ny svenskkonkurrenslagstiftning, byggd på förbud mot monopol och karteller, 2. att förslag medanledning härav förelades . Utskottet hemställde att skuUe avslå 1. motionen 1973:1470 såvitt den gällde översyn avkonkurrensbe- gränsningslagstiftningen (punkten B 3), 2, motionen1973:1483, Reservation hade avgivits av herrar i (fp) och () som ansett att utskottet bort hemstäUa, att med bifaU till motionen 1973:1470 punkten B3 och i anledning av motionen 1973:1483 hos Kungl, Maj:l skulle anhålla omöversyn av konkurrensbegränsningslagstiftningen enligt vad reservanterna anfört. Mitt korta anförande under föregående punktger mig nu onekligen . Som jag närmare har visat i min molion 1483 har del inomdel svenska näringslivet skett en stark koncentration, både ägarmässigl och urmarknadssynpunkt, under de båda , I silt betänkandeframhåller också näringsutskottet, atl koncentrationsulredningen redan harvisat att vårt näringsliv till stora och väsentliga delar är styrt från etlfåtal beslutscentra. Själva styrningen liksom planeringen sker under en,sannolikt naturhg, anpassning till en internationell marknadsstruktur medpåtagliga och mycket starka oligopohstiska inslag. Som alla vet, har koncentrationslendenserna ytterligareförstärkts . som de redan etablerade storkoncernernahar vuxit både absolut och relativt, har processen tillförts nya inslag, bl. a.i form av de bankkonlrollerade inveslmentsbolagens och finansieringsbolagenverksamhet. Jag finner denna utveckling oroande. Själva utvecklingen mot fåtalsdominans i vårt landillustreras bra med de fall som jag anfört i motionen, ur vilken jag tillåtermig atl göra etl kort citat: "Inom kvarninduslrin domineras marknadennästan helt av två stora företag, ett ägt av jordbrukskooperationen, det andraägt av konsumentkooperationen. Mellan dessa båda företag tillämpas en marknadsuppdelning,som innebär all del jordbrukarägda svarar för av försäljningtiU den enskilda handeln. När del gäller glasslillverkning och glassförsäljning ärsituationen densamma. Marknaden domineras av två förelag - ett kooperativt ochett jordbrukarägl - med en faktisk marknadsuppdelning dem emellan. Del tredjeexemplel gäller bryggeribranschen, där genom successiva uppköp avförelag kunnat skaffa sig en helt dominerande marknadsställning." Jag medger alt de nämnda exemplen pekar på fall därkoncentrationen drivits extremt långt. De är dock inte unika. tar man inom näringslivet hårda lag för atlpåskynda koncentratronsprocessen och eliminera besvärande konkurrenter. Denstora banksammanslagningen genomfördes mjukt och på villkorsom åtminstone kapitalägarna måste ha ansett gynnsamma. Jag var för rnin delmotståndare till den transaktionen. Men i ell annat sammanhang, närmare bestämt under endebatt här i kammaren , illustrerade jag hur hårdhänt ettstorförelag kan gå lill väga genom alt hänvisa lill hur en verkstadsindustri iVäxjö köptes upp med den från köparsidan öppet uttalade avsikten att lägga nedför-elagel, varigenom inle bara koncentralionsmålet kunde uppnås. Resultatetblev också arbetslöshet. Jag hävdade den gången atl samhället borde ges interventionsmöjlighe-lerför liknande fall, och jag hänvisade lill mitt ogillande av den konkurrens sominte är konstruktiv utan räll och slätt kan sammanfattas med orden "död ålkonkurrenten". Tyvärr visade man från socialdemokratiskt håll ingetintresse för mitt förslag. På samma sätt nödgas jag konstatera att allaledamöter i utskottet utom mina partivänner även i del nu aktuella falletställer sig ganska kallsinniga. Från liberala utgångspunkter är vi bestämda motståndaretill varie form av ekonomisk maktkoncentration - oavsett om den är statligeller privat. Jag tillåter mig all ur folkpartiels nya partiprogram citeraföljande avsnitt: "De risker för enskild maktkoncentration som kanfölja genom en stark företagskoncenlralion måste motverkas. Det kan främst skegenom att statsmakterna på olika sätt främjar konkurrensen. Demonopolöverva-kande instanserna måste förstärkas särskilt inom sådana branschersom är skyddade mot internalionaU konkurrens. Lönlagarnas medbestämmande iföretagen motverkar likaså maktkoncentrationen." Socialdemokraterna försöker nu ge allmänheten en falskbild av vår inställning till den enskilda maktkoncentrationen. Jag beklagaruppriktigt alt socialdemokraterna anser sig behöva tillgripa sådana, knappastkorrekta metoder. Vår kritik riktar sig lika mycket mot den fortgåendemaktkoncentrationen inom olika branscher och vissa företagsgruppers dominerandeställning som mot del socialdemokratiska förslaget atl socialisera medÄP-pengar. Vi är bestämda motståndare också till den sorlens maktkoncentration.Vi säger nej lill aktieköp för pensionspengarna men vill gestatsmakterna ökade möjligheter att ingripa mot monopol och karleUer. Varförgör socialdemokratin tvärtom? Varför viU man så gärna öka den statligamaktkoncentrationen? Varför avvisar man kravet på skärpt lagstiftning motkonkurrensbegränsningar? Svaret måste bh all det rör sig om en grundläggandeskillnad mellan Skärpt lagstiftning mot konkurrensbegränsningar Skärpt lagstiftning mot konkurrensbegränsningar liberaltoch socialistiskt synsätt då det gäller alt motverka enskUd maktkoncentration. "Ont skall med ont fördrivas" tycks vara den socialdemokratiskamedicinen. Den redan långtgående koncentrationen inom det enskilda näringslivettar man som motiv för att öka del statliga inflytandet, som då läggs i etlantal funktionärers och ombudsmäns händer. Den liberala modellen är annorlunda.Vi tror att en konkurrens på lika villkor mellan olika företagstyper, dvs. enkonstruktiv konkurrens, i längden ger det bästa resultatet för samhället ochdess medborgare. En sådan konkurrens är i själva verket en grundläggande förutsättningför alt uppnå och vidmakthålla den höga levnadsstandarden och bevara det måttav frihet som karakteriserar Västerlandet. I ett sådant samhälle kan man heltenkell inle tolerera all marknaden nära nog fullständigt behärskas av några fåföretag eller grupper av företag. Om de är statligt eller enskilt styrda har idet sammanhanget inle någon avgörande betydelse. De synpunkter som jag anfört i min motion blir i alltväsentligt tillgodosedda i herrar och Wirléns reservation, tillvilken jag yrkar bifall. HerrWÄÅG(s): Med hänsyn till delta ärendes placering påvår "natlordning" skall jag avslå från atl föra någon ideologiskdebatt med liberalen . Koncentrationsulredningen har ännu inle lagt framsilt slutbetänkande. Beträffande frågan om bevisbördan, som är den andra lungapunkten som motionärerna pekat på, har uttalat atlden nuvarande ordningen fungerar tillfredsställande. Mot den bakgrunden harutskottet, som delar tanken atl de aktuella konkurrensbegränsningsfrågornamåste följas upp, inte kunnat biträda motionerna i nuvarande läge. Jag yrkarbifall till utskottets hemställan. Utskottet finner enligt inteanledning atl nu vidta några åtgärder. Det är bättre att vänta och se; manhänvisar till atl koncenlralionsutredningens slutbetänkande ännu inteföreligger. Vi ser del annorlunda. Koncentrationen har drivits så långt alldet är nödvändigt att se över de instrument som vi har lill vårt förfogande föratt bekämpa monopol och karteller. Den nuvarande lagstiftningen kom till ibörian av 1950-lalet, och nog har , , en hel del förändrats. Jag vill gärna tillägga för egendel alt jag inte kan godta grundsatsen såsom den kommer till uttryck ibetänkandet, alt del inte är de strukturella förhållandena som sådana ulanmissbruk av dem som med stöd av konkurrensbegränsningslagen skall kunnaangripas från samhällets sida. Själva koncentrationen är som regel ett ont redani sig. Som det finns redovisat i betänkandet har juförbudsprincipen tillämpats i en del länder men där kommit all modifieras såatt förhållandena i stort sett liknar de svenska. I ett land som med en litenhemmamarknad och en stor utrikeshandel är förhållandena olika dem i länder därförbudsprincipen redan tillämpas. Därför är, vill jag påslå, frågan inte såenkel som motionärerna och reservanterna har framställt den. Jag har inte påstått atl frågan är enkel,tvärtom. Del är därför jag har begärt att man skall undersöka saken och kommamed ell förslag lill ändring. är ju den ena utredningen inle slutförd,och då är del väl ändå för tidigt att börja med den andra. Skärpt lagstiftning mot konkurrensbegränsningar Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs på bifaU tilldels ulskotlels hemställan, dels reservationen av herrar i ochWirtén, och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan begärl volering upplästes och godkändes följandevoteringsproposilion: Den som vill atl kammaren bifaller näringsutskottets hemställan i betänkandetnr 41 röstar ja, den det ejvUl röstar nej. Vinnernej har kammaren bifaUit reservationen av herrar i Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-proposilionen. Dåherr begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparal.Denna omröstning gav föhande resultat: § 15 Anmäldes och bordlades motionen nr 1979 av herrSjöholm i anledning av Kungl. Maj:ls proposition 1973:123 med förslag tilländring i tryckfrihetsförordningen. § 16 Utsträckt motionstid Ordellämnades på begäran til HerrLÖFGREN (fp), som yttrade: Jag tillåter mig hemställa, atl kammarenville besluta, all liden för avgivande av motioner i anledning av Kungl. Maj:lsproposition nr 125 ang. komplettering av riksstatsförslagel för budgetåret1973/74, Nr 78 m.m. måtte med hänsyn till ärendetsomfattning utsträckas till första -------------------- Dennahemställan bifölls. § 17 Meddelande ang. enkel fråga Meddelades alt följande enkla fråga denna dag framställts,nämligen av Nr 201 () till herr industriministernangående säkerhetsåtgärder vid planerade oljeborrningar i : Vilka säkerhetsåtgärder kommer att vidtagas för alt eliminera miljöriskerna vid de planerade oljeborrningarna i ? § 18 Kammaren åtskUdes .