prot · FW0963 · 1973-12-31 00:00:00 — Jag vill erinra kammaren om atl vid förra åretsriksdag var vi några som försökte få denna rubrik ändrad till Bidrag tillarbetsmarknadsorganisationernas centrala kursverksamhet - ett i och för sigrätt välmotiverat förslag. Del tillstyrktes inte av majoriteten. Jag vel intevarför - del kanske hade betraktats som undfallenhel mot oppositionen. Under innevarande budgetår utgår under detta anslag bl. a.200 000 kronor till Lantbrukarnas riksförbunds centrala kursverksamhet samt till motsvarande utbildning inom . Detär en försöksverksamhet som här bedrivs. Det är bra att dessa bidrag finns. Delgäller mycket betydelsefulla insatser inom utbildningsområdet. Tyvärr har emellertid inte föredragande statsrådettillstyrkt skolöver-slyrelsens förslag all hantverks- ochindustriorganisation liksom skall få möjlighet tillslalsbidrag för sin centrala kursverksamhet. föreslårnämligen atl SHIO och skall komma med i den bedrivnaförsöksverksamheten inom en kostnadsram av vardera . Skolöverstyrelsenräknar med all detta skall gå att genomföra inom ramen för oförändrat anslag.Det är då förvånande atl departementschefen ökar anslaget med 500 000 kronorutöver vad begärt och säger nej till förslaget atlSHIO och på försök skall få del av anslaget, I motionen 916 med som första namn har vimotionärer funnit det väl motiverat att stödja förslag,Utskottsmajoritelen avstyrker emellertid motionen med hänvisning till altutskottet prövade och avstyrkte motsvarande förslag . Vad sade dåutskottet ? Jo, i utbildningsutskottets belänkande nr 19 1972 stårbl, a, följande: "Utskottet har inle funnit skäl föreligga för den inämnda motioner yrkade vidgade statsbidragsgivningen och den föreslagna ändringen av anslagsbenämningen. Motionerna avstyrks därför," ärade ordförande taladenyss om den lättvindiga skrivningen i reservationen vid utbildningsutskottetsbetänkande nr 11, Vad skall man då säga om den lättvindiga skrivning somutbildningsutskottets majoritet hade 1972? har i varje fall jag läst etlså lättvindigt utskoltsultalande. Och del är mot bakgrunden av detta uttalande,som är helt intetsägande och som inte har ell ord till motivering, sommajoriteten avstyrker årets motion. Man frågar sig onekligen varför. Del finnsju ingen som helst grund att haka upp avstyrkandet på. Jag tycker attutskotlsmajorilelen gör del alldeles för lätt för sig, I en gemensam borgerlig reservation yrkas att i enlighet med förslag för budgetåret1973/74 skall erhålla bidrag inom en kostnadsram av vardera . Jagber, herr talman, att få yrka bifall till reservationen. i (fp): Jag kan i stort instämma i vad har sagt. Vi har från folkpartihåll väckt motionen 297, som gällerden kursverksamhet som bedrivs av hantverks- och industriorganisalionoch . När man läser utskottets mycket kortfattade belänkandefinner man, som framhållit, atl det över huvud laget inle finnsnågon saklig argumentation för avstyrkandet. Man frågar sig varför eller, rättare sagt,socialdemokraterna alltid skall vara så njugga när det gäller vidareutbildningsom har praktisk inriktning. Den här kursverksamheten är av väsentligbetydelse. Den gäller människor som oftast har en mycket svag utbildning ochsom därför behöver få en förstärkning. Här gör både och industriorganisalion en stor insats. Kursavgifterna förpraktisk utbildning är oftast mycket höga. I det här fallet har man genom dessaorganisationers insatser kunnat hålla kostnaderna för dellagarna nere. När detnu finns medel för att ge bidrag till denna form av kursverksamhet tycker jagatl del skulle ha funnits alla skäl för departementschefen ochutskottsmajoritelen att tillstyrka denna myckel blygsamma förstärkning på 100 000kronor. Jag vill i detta avseende i likhet med yrka bifall tillreservationen. I samma utskottsbetänkande behandlas motionen 1337 av herrÅberg, som yrkat på en uppräkning till av anslag till . Ulskotlsmajorileten har avstyrkt motionen. Del ärangeläget att den kursverksamhet som bedriver fårett ökat stöd. Denna kursverksamhet är betydelsefull för fiskarbefolkningen. Med detta,herr talman, ber jag all få yrka bifall till reservationen. Anslag till löntagarorganisationemas centrala kursverksamhet I dettaanförande instämde (). Anslag tiU löntagarorganisationemas centrala kursverksamhet HerrJÖNSSON i Ärlöv (s): Jag vill erinra om att rubriken på detutskottsbetänkande som vi nu har all la ställning till tydligt anger att detär fråga om anslag för nästa budgetår till löntagarorganisationernas centralakursverksamhet. Det utgår visserligen från delta anslag också bidrag tillLantbrukarnas riksförbund och , men dessa bidragutgår till en försöksverksamhet som startats under innevarande budgetår.Utskotlsmajorilelen är inle beredd atl gå längre när det gäller atl göraundantag från principerna all delta anslag skall gälla just löntagarnasorganisation. har, såsom myckelriktigt sade, räknat med ett oförändrat anslag på 7,5 mihoner kronor. Det haremellertid visat sig atl verksamheten under innevarande år har ökat kraftigt,och därför föreslås i statsverksproposilionen en ökning till . Anslaget ökade från förra budgetåret till innevarande med1,eller . Antalet kursdeltagare ökadeemellertid med nära 9 000 eller . Aktiviteten har alltsåprocentuellt ökat dubbelt så myckel som anslaget. Det är att hälsa medtUlfredsställelse att anslaget har kunnat höjas, även om det inle kunnat ske isamma takt som aktiviteten, vilken för övrigt beräknas öka ytterligare nästaår. Reservanterna har inle föreslagit någon ytterligare höjning av anslaget.Ett bifall till reservationen innebär därför atl anslagshöjningen till delursprunghga ändamålet blir mindre. säger att utskotlsbetänkandet är mycketkort; vi har hänvisat till fjolårets betänkande. Då vill jag emellertid erinraom att vi hade en mycket utförlig motivering såväl i utskottets betänkande år1971 som i statsutskottets utlåtande , och det var dessa två utlåtandensom vi kunde hänvisa till. Utöver all anslagsbeloppel har höjts har ingenting nyttinträffat sedan , i och jag diskuteradedenna fråga . Jag inskränker mig därför till att yrka bifall tillutskottets hemställan. Jag konstaterar alt inle ens det nya harinträffat att i har kommit på bättre tankar. Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs på bifall tilldels ulskotlels hemstäUan, dels reservationen av m. fl., ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den somvill att kammaren bifaUer utbildningsutskottets hemställan i betänkandetnr 13 punkten I röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifaUil reservationen av m. fl. Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens Nr 63 Kompetensreglerna för tillti-äde tiU högre utbildning ledamöterha röstat för ja-propositionen. Då begärde rösträkningverkstäUdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstning gav följanderesultat: Punkterna 2 och 3 Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemstäUt. § 8 Kompetensreglerna för tillträde till högre utbildning Föredrogs utbUdningsutskoltetsbetänkande nr 14 i anledning av motion angående kompetensreglerna för tillträdetiU högre utbUdning. I detta betänkande behandladesmotionen 1973:1303 av m. fl. (m) vari hemstäUts att riksdagentUl lednmg för det fortsatta utredningsarbetet godkände de riktlinjer förutformnmg av kompetensreglerna för tiUlräde tiU högre utbUdning som förordats imotionen. Utskottet hemstäUde att skulle avslå moflonen1973:1303. Reservation hade avgivits av herrNordstrandh (m) och () som ansett att utskottet bort hemstäUa, att med bifaU tUl motionen 1973:1303 som sinmening gav Kungl. Maj :t tiU känna vad reservanterna anfört angående rikthnjerför kompelenskommitténs arbete. TUl betänkandet hade fogats ett särskUt yttrande av herrarWikström (fp) och (). HerrNORDSTRANDH (m): fattade beslutangående riktlinjer för en reformering av kompelensreglerna för tillträde tillhögre utbildning. Riktlinjerna skulle ligga till grund för ett fortsattplanerings-och utredningsarbete, bl. a. i fråga om s. k. särskildaförkunskapskrav. Sakkunniga för detta fortsatta utredningsarbete omgymnasieskolans kompelensvärde tillkallades och benämnde sigkompetenskommitlén. Moderata samhngsparliet, som bemödat sig myckel om altkritiskt analy.sera förslagen i propositionen 1972:84 angåendekompelensreglerna och i en partimolion hemställt om en rad förändringar i deföreslagna riktlinjerna, ställdes utanför kommittén. vågar man väl, utan att ha direkt insyn, dock hävda attkompetenskommittén ännu inte hunnit särskilt långt i sitt arbete. Eventuellaförändringar, som vi skulle kunna besluta om i fråga om de 1972 antagnariktlinjerna, torde inle i nämnvärd grad fördröja det 9 protokoU 1973. den 5 aprU 1973 Kompelensreglerna för tillti-äde tiU högre utbildning Snarare kan de kanske länkas skärpa detsamma. Vi slår fast vid att del beslut om de allmänna behörighetskravensom fattades av riksdag i form av majoritetsbeslut reservationernavar åtskilliga och härrörde inle bara från moderat håll inte är ägnat attvara grundval för kommande förslag vare sig om särskilda förkunskapskrav ellerom urvalsregler och organisationen av antagningen. Kvaliteten inom svensktutbildningsväsende riskeras enhgt vår uppfattning, och slutresultatet kan blien sänkning av den nuvarande ingångsnivån vid den högre utbildningen. Utskotlsmajorilelen inklusive folkpartielsrepresentanter, som dock i dagens betänkande i etl särskilt yttrande ger sinuppfattning förmenar att inga omständigheter framkommit som bör föranledanågon omprövning. Till det kan sägas följande. Så myckel av rena stora nyheterhar väl inle framkommit , men vittnesbörden om ett fortgåendesjunkande av de gymnasiala förkunskaperna, särskilt vad gäller svenska,främmande språk och matematik, fortsätter att strömma in från lärare ochinstitutioner vid universitet och högskolor. Inget tyder på en minskning avdessa vittnesbörd. Då säger man: De särskilda förkunskapskrav somkompetensutredningen skall utarbeta blir sådana att de skall garanteraoförändrad eller t. o. m. skärpt ingångsnivå hos de studerande. Del låter hörasig, men det torde inte bli så. Den bräckliga grunden är lagd genom 1972 årsrUcsdagsbeslut. Den kommer alt bestämma bräckligheten hos huset de särskildaförkunskapskraven alltså som är byggt på grunden. Del förefaller inle möjligtall garantera den allmänna och därmed också därpå föhande speciellakunskapskvantiteten respektive kvaliteten på annat sätt än genom att åtminstonei någon mån ändra riktlinjerna för kompetens-kommitténs arbete. En godvägledning för en sådan ändring ges i vår motion vid årets riksdag nr 1303, tillvilken jag hänvisar. Jag behöver inte redogöra för våra förslag och förlängamitt anförande med del. Jag ber att få yrka bifall till denreservation som är fogad till ulbildningsutskottets betänkande nr 14. HerrGUSTAFSSON i (s): betänkande nr 14behandlar såsom framgått av anförande motionen 1303 av herrNordstrandh m. fl. moderater och rör kompetensreglerna för tillträde till högreutbildning. Motionen är egentligen ell nytryck av moderatmotionen 1681 från1972. Ett bifall till årets nytryck av moderatmotionen skulle innebära att manriver upp hela riksdagsbeslutet . Det vill utbildningsutskottetinle göra och följdriktigt har också i utskottet reserverat sig. Egentligen skulle jag kunna nöja mig med att här kort ochgott yrka bifall till utskottets hemställan. Jag ber i alla fall att fåtillägga att jag kan hålla med på en punkt, nämligen när hansäger att han bemödat sig atl kritiskt granska dessa saker. Därvidlag har haninte sparat någon möda. Det kan jag till punkt och pricka instämma i. Sedan vill jag i egenskap av kompetenskommitténsordförande säga att vi kanske hunnit någol längre än sig, och jag tror altdel skulle försvåra arbetet något om man nu skulle få ändrade direktiv.Därvidlag kanske inle är tillräckligt informerad. säger alt den bräckliga grund som ladesförra våren i och med atl man antog de allmänna behörighetsreglerna ofelbartleder till att del också blir ell bräckligt hus, när man skall ta de särskildabehörighetsregler, vilkas utseende ännu är obekant. Jagupprepar vad jag sade i debatten. Del är litet för tidigt atl herrNordstrandh redan nu säger någonting om hela kakan innan han sett alla dessdelar. Det visar väl bräcklighet i analogin, när man talar om grunder och hus idetta sammanhang. Del är inle särskilt lyckat att föra över denna bild tillkompelensregler. Här ligger en bräcklighet som bör observera. Del finns ingen anledning atl förlänga debatten på dennapunkt. Moderata samlingspartiet har här gjort en ganska meningslös demonstration.Vi tog beslutet . En kommitté har tillsatts och fåll sina direktiv.Det finns ingen anledning att riva upp beslutet . Jag beratl få yrka bifall till utskottets hemställan. den S aprU 1973 Kompetensreglerna för tillti-äde tiU högre utbildning Vi bedömer situationen så allvarlig, all vianser det vara nödvändigt alt de särskilda förkunskapskraven blir så stränga,att åtminstone i någon män de synpunkter vi fört fram i vår reservation ochtill vilka också de andra oppositionspartierna anslutit sig har lagts till dengrund, på vilken kompelenskommitténs ordförande arbetar. Altanvända uttrycket riva upp ett beslut är dock nog litet för starkt isammanhanget. Trots alt naturligtvis känner till saken bättreän jag, tror jag inte att det skulle vara omöjligt med något ändrade direktiv,även om jag tror på hans ord det i någon mån skulleförsvåra arbetet, dock inte så mycket all del inte ginge att ulföra. Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs på bifaU tUldels utskottets hemstäUan, dels reservationen av och fruSundberg, och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändesföhande voteringsproposition : Den som vUl att kammaren bifaller ulbUdningsulskolletshemstäUan i betänkandetnr 14 röstar ja, den det ejviU röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifalht reservationen av och Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Urval av elever till de spärrade utbildningslinjerna rösträkningverkstäUdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstning gav följanderesultat: § 9 Urval av elever till de spärrade utbildningslinjerna Föredrogs utbUdnmgsutskottetsbetänkande nr 15 i aiUedning av motion angående urval av elever tiU de spärradeutbUdningslinjerna. I delta belänkande behandladesmotionen 1973:1304 av m. fl. (m) vari hemställts attriksdagen hos Kungl. Maj:l begärde att åtgärder skyndsamt vidtogs för att kommatUl rätta med icke önskvärda effekter av nuvarande system för urval av sökandetUl spärrade utbildningslinjer. UtskottethemstäUde atl skuUe avslå motionen 1973:1304. Reservation hade avgivits av () och fruSundberg (m) som ansett att utskottet bort hemstäUa, att i anledning av motionen 1973:1304 som sinmening gav Kungl. Maj:t tiU känna vad reservanterna anfört beträffandejustering av gällande kvoteringsbestämmelser. Av publicerade undersökningarframgick alt avgången från den gymnasiala skolan på många håll är stor, i vissafall häpnadsväckande stor. Vår nya gymnasieskola är dimensionerad för atl kunnala emot av varje årskull. Några siffror på hur många aveleverna som fullföher sin utbildning har jag ännu inle fått fram, men klart äratt bortfallet är stort. Varför slutar nu så många? Skolleda, övergång tillförvärvsverksamhet eller allmän oviha alt läsa är säkert ofta skälet. Värre är emellertid all utformningen av urvalsreglernatill högre utbildning i vissa fall gör alt den studerande efter en noggrannbedömning medvetet avstår från att fullfölja sina studier, eftersom dennabedömning ger vid handen all hans möjligheter atl nå ell vidare sludiemålförsämras eller omöjliggörs, om han går ul gymnasieskolan. Jag syftar då på de s. k. kvoteringsreglerna somfastställer atl de sökande till viss högre utbildning skall kvoleras in medhänsyn till deras grundutbildning. Visst kan kvoteringsprincipen accepteras, särskilt i defall när nya inlagningsregler eller förändring av skolform innebär atl desökande måste delas upp i grupper, beroende på skUlnader i t. ex. den grundläggandeutbildningen. Denna kvoteringsregel har emellertid fåll en bieffekt, sommåste anses vara helt orimlig. Den sökande skall nämligen som grund för sinansökan ha betygetfrån den sist avslutade skolutbildningen. Det innebär all för de utbildningardär lägsta krav för inträde är kommer de elever som har mycket brabetyg från nionde årskurs atl avslå från att fullföha eneventuellt påbörjad gymnasieutbildning av rädsla för atl behöva uppleva svårarekonkurrens, om de söker på avgångsbetyg från gymnasieskolan. Men denna regel har också eri annan verkan. All kursernavid de tvååriga gymnasielinjerna är lättare än vid de treåriga torde ingensätta i fråga. För de elever som för sin vidareutbildning endast behöver hagått igenom tvåårig gymnasieskola men studerar på treårig linje är detfördelaktigt att avbryta studierna på den treåriga linjen och gå över till dentvååriga. Än vanligare kan detta länkas bli när gymnasieskolan skall ge allmänbehörighet till studier vid universitet och högskolor. Hela systemet motverkar alt hos den enskilde eleven skapaen känsla för all utbildning i sig själv kan vara värdefull. Man klagar påkonkurrensen i den nya skolan, och även om jag tror alt del talet i många fallär överdrivet, så kan man inte komma ifrån att konkurrensen att komma in på enåtråvärd utbildning är påtaglig. Studierna läggs ofta upp med sikte på allkomma in på en utbildning, inte på atl skaffa sig förkunskaper för att sedankunna klara den åtrådda utbildningen. har tidigare behandlat motioner i dettaavseende. fick vi från moderata samlingspartiet vår motion bifallen.Riksdagen gjorde ett uttalande att allvarliga ansträngningar bör göras för atträtta tUl icke önskvärda effekter av gällande kvoteringsbestämmelser. Dåväntade man naturligtvis alt dessa effekter skulle försvinna genom en enkelbestämmelse eller rekommendation, men det verkar som om del låg en förlamninghos de makthavande på utbildningssidan. Vad man har gjort är atl man uppdragit åt den tillsattabetygsulred-ningen att se över även det här problemet. skallemellertid huvudsakligen syssla med betygens utformning, systemets uppbyggnad,betygens innebörd osv. En bieffekt som den här relaterade när det gällerantagningsbestämmelser till högre utbildning det kan vara flera olikasorters utbildning skulle inle behöva ligga i kvoleringsregeln och vi har,herr talman, reserverat oss för att åtgärder skall vidtas så snabbt sommöjligt. I belygsulredningens direktiv finns ingenting utsagt om hur snabbt denskall arbeta, även om statsrådet i en interpellationsdebatt sadealt arbetet skulle bedrivas snabbt. Men missförhållandet kvarstår. Vi vill haen förändring, och vi har begärt atl i ett uttalande skall anhålla omen sådan. Med detta ber jag alt få yrka bifall tillreservationen vid ulbildningsutskottets betänkande nr 15. den 5 aprU 1973 Urval av elever tiU de spärrade utbildningslinjerna HerrSCHÖTT (m); har väl utvecklat reservanternastalan, varför jag som motionär i detta ärende kan fatta mig relativt kort. Förövrigt hade jag tillfälle att i en interpellationsdebatt här tiUstatsrådet framföra hur olUlfredsstäUande det är med den nugällande bestämmelsen som innebär alt ungdomar som inträdessökan- den 5 aprU 1973 Urval av elever tiU de spärrade utbildningslinjerna de tiU spärradeutbUdningslinjer inle kan få åberopa sitt mest konkurrenskraftiga betyg. Jag erinrade om all jusl många ungdomar ochderas föräldrar runt om i vårt land diskuterar, om inte vederbörande ungdomarbör hoppa av före vårterminens utgång. Därigenom kan de nämligen undvika etthindersamt avgångsbetyg, som de inte har möjlighet all komplettera och somförsätter dem i en sämre situation än om de avstått från att gå igenomgymnasiet, i vUket faU de haft möjlighet atl åberopa sitt grundskolebetyg. Vi moderater har tidigare påtalat detta problem. Vi har,som nämnde, bl. a. i motioner åren 1971 och 1972 liksom fästuppmärksamheten på det. Problemet är av större omfattning än man tänkt sig. Delhar numera också uppmärksammats på flera håU. I interpellationsdebatten nämnde jag förhåUandena vidChristinaskolan, ell gymnasium i . Jag har erfarit allsituationen inte är bättre vidSpångagymnasiet här i . Jag kan också hänvisa till en artikel i tidningen . Den har , och i den berör rektorAUan vid SchUlerska gymnasiet i just det av oss påtaladeproblemet. Jag tUlåter mig alt ur hans artikel citera följande: "Avgången från senare årskurser kan ha andra orsaker.Intagningssystemet tUl postgymnasial utbUdning är olyckhgl, så tUl vida som enelev på grund av kvoteringen har mindre utsikter liU intagning efler genomgångav gymnasium än om han sökt inträde på sina betyg från . Delta är juabsurt. Eleven kan ju inte ha blivit sämre på grund av fortsatt utbUdning. 1och för sig måste det anses värdefuUt, att ungdomen får bästa möjligautgångsläge för fortsatta studier. Förbättrade kunskaper i exempelvis språk ochsamhällsorienterande ämnen är önskvärda för bl. a. blivande klasslärare ochsjuksköterskor. Genomgången gymnasieskola även med medelgoda betyg måste geett bättre underlag för vidare utbUdning än enbart grundskola. En rätt att vidinträde liU fortsatta studier använda del bästa betyget vore berättigad. ManskuUe också kunna skapa en sådan poängberäkning att skälig hänsyn tas tUlgymnasieutbUdningen utan alt detta skulle utestänga de bästa eleverna medgrundskoleulbUdning." Det kan också nämnas att avhoppsproblemet blivit stortnere i , så stort att länsskolnämnden i den 56 februarianordnat en kurs på , där man tagit upp det till behandhng. Dennakurs har omnämnts bl. a. i tidningen , där det uppges att mångagymnasiestuderande i hoppar av från skolgången. De vill inte ha betyg.Vid ansökan tiU vissa utbUdningsgrenar, bl a.kurserna för blivande sjuksköterskor, förskollärare och sjukgymnaster, gällergrundskolebetyget. Del är främst vid de teoretiska gymnasieskolorna i Malmösom avhoppen sker. Eleverna vill komma in i praktiska studier. TUl en del hnjerhar man kvoterad intagning. Etl gymnasiebetyg kan i sådana fall ha negativinverkan. Slutar man skolgången i gymnasiet, gäller gmndskolebe-lyget. Dettablir mångas räddningsplanka. Så långt tidningen . SlutligenvUl jag nämna att vid sammanträde denna vecka harfrågan om de "taktiska" avhopparna från gymnasieskolan på sinföredragningslista. De av mig här nämnda exemplen visar att frågan är myckelallvarlig. Det gäller verkligen att snabbi komma fram till en lösning på den. Som nämnde har utbUdningsutskottet endasthänvisat tiU att detta ärende numera hgger hos betygsutredning. Det kansåvitt jag förslår inte vara rimligt atl ytterligare uppskjuta en lösning genomalt föra över ärendet tiU denna utredning. En sådan åtgärd motsvarar ickeriksdagens tidigare beslut. Jag ber att få yrka bifaU till reservationen. i (s): Frågan om urval av elever tiU spärradeutbUdningslinjer diskuterades, som framhöU, ikammaren i anslutning tiU en interpellationsdebatt angående betygssystemet igrundskolan och gymnasieskolan. De argument som har framförts frånmoderat håU överensstämmer med de synpunkter som redovisade ikammaren . Mot den bakgrunden kan del inte finnas behov av någonlängre debatt . I motion nr 1304, som den moderata reservationen byggerpä, hemställs alt hos Kungl. Maj:t begär att åtgärder skyndsamtvidtages för att komma till rätta med icke önskvärda effekter av nuvarandesystem för urval av sökande till spärrade utbUdningslinjer. 1 anslutning tUI en hknande motion gavriksdagen på förslag av utbildningsutskottet tUl känna att aUvarligaansträngningar bör göras för att rätta till icke önskvärda konsekvenser avkvoteringsbestämmelserna inom kompetensområde. I den aktuellamotionen pekar motionärerna på att beslut icke lett tUl någraåtgärder.