prot · FW0974 · 1973-12-31 00:00:00 — Utskottels ordförande, herrJohansson i , gav som den noggranne man han är såvitt jag förståren helt korrekt skUdring av vad som står i utskottsbetänkandet, men han fogadetiU den redogörelsen också några personliga synpunkter som den 26 aprU 1973 Granskning av statsrådens ämbetsutövning m. m. Granskning av statsrådens ämbetsutövning m. m. handeklarerade var personliga - och de utmynnade i den icke oväntade, icke pånågot sätt överraskande, slutsatsen att han känner tacksamhet mot regeringen. Delta utlåtande om flygkapningen är märkligt i mångaavseenden. Det har avgivils ovanpå en dramatik som svenska folket kunde följa isina hem under en spännande natt och , en dramatisk period dåregeringsutövningen försiggick på två håll - dels i flyglornet på BuUlofta,dels i kanslihuset. Utskottet är enigt om att en nödsituation förelåg, menutskottet har därmed inte sanktionerat aUa handlingarna även om utskottet intefunnit all anledning lUl anmärkning föreligger. Jag tror del är värdefullt atldenna fråga kom upp. En av ombudsmän har t. ex. i ett yttrandeanfört att han antar att de onekhgen mycket intressanta juridiska frågornakommer att behandlas i annal sammanhang. Delta konstaterande gör han sedan hannoterat - och en kollega lill honom har tidigare gjort samma konstaterande -att ingen tjänsteman som står under deras tUlsyn, jag fäster uppmärksamheten påuttrycket "står under deras tiUsyn", åsidosatt gällande regler på ellsådant sätt att han därigenom gjort sig skyldig till tjänstefel. Det var onekligen svåra avgöranden regeringen stäUdesinför, och det skulle ulan tvivel innebära ett visst mått av efterklokhel omman gick in och närmare granskade själva del reeUa innehållet i åtgärderna. Nublev slutet gott, och belåtenheten därmed är stor, men detta kan inte hindraatl man i alla fall måste fundera över vilken risktagning som ägde rum, vilkenrisk som togs med andras liv; jag tänker på internernas liv och de risker somföljde med att flygplanet över huvud taget fick lyfta från BuUlofta. Men, som sagl, det gick bra, och jag tror att herrJohansson i sammanhanget borde ägna en tacksamhetens tanke också åt de spanskamyndigheterna utan vilkas resoluta ingripande och effektiva handläggning avfrågan på flygplatsen i upplösningen kanske inte hade blivit sålyckosam. Den lär för övrigt ha på diplomatisk väg uttrycktsin tacksamhet liU berörda myndigheter, en åtgärd som - såvitt jag vet inte blivitföremål för någon publicitet här hemma, men som onekligen är värd alt brmgasliU kännedom. Vi har anledning alt på särskilda punkteråterkomma till specialyrkanden, om jag så får kalla det, och därför skall jaginle i detta inledande skede ta upp tiden ytterligare, utan jag vill instämma iyrkandet om att utskottets anmälan skaU läggas tUl handlingarna. HerrJOHANSSON i Trollhällan (s); rörde sig över vida fäll. Jagantar atl han inle känner sig alltför kritisk mot mig om jag inle gå in på allade' punkter han log upp, t. ex. AP-fonderna. Det rörde sig i betydandeutsträckning om ärenden som kammaren senare får tillfälle all diskutera. Jaguppfattade ' inlägg på det sättet, alt han redan nu viUe ge tUlkänna sin ståndpunkt för att därmed kunna minska de debatter som föher ifortsättningen. Tyvärr måste jag göra i ledsen. Jaghar mycket svårt att förstå vad han läste för någonting. Han talade om"den hårda krilUcen","den skarpa kritiken", osv. De påståendena får helt stå för herrNorrbys egen räkning. Om i del ullryck som använts lägger in enhård kritik, så måste det väl bero på att hans eget språkbruk är sådant att deformuleringar som finns i utskottets betänkande framstår som hårda ord. Då fårvi väl i fortsättningen räkna med atl kommer att vara ytterststillsam och modest i sina pläderingar här i kammaren. Jag skaU ta ut några enskilda punkter, och jag börjar dåmed statsrådsprotokollen. hänvisade tUl de kommunala bestämmelserna.Som säkert är medveten om gäller de inte här. Här finns ingabestämmelser över huvud taget. Jag har ingen anledning alt gå ifrån utskottets påpekandepå denna punkt. Ur informationssynpunkt och offentlighetssynpunkl är detnaturligtvis önskvärt att dröjsmålet med iordningsställandet av protokollenblir så kort som möjligt. Utskottet skriver som redan erinrat om- att de fördröjningar som uppstått är otillfredsställande. Å andra sidan ärman säkert också inom kanslihuset medveten om detta och försöker vidta åtgärderför att ta fram protokoUen tidigare. Men låt mig, eftersom gick inpå denna sak, fästa uppmärksamheten på några faktorer; de är i många fallulomordenthgl triviala. En sådan omständighet är exempelvis att hela protokolletför en konseljdag bhr försenat om etl enda ärende råkar ul för försening. Enannan sådan omständighet är alt man ibland har svårt all hitta den som skaUskriva under, på grund av all vederbörande befinner sig på utlandsresa. Tyvärrspelar också sjukdom och personalombylen sin roll i detta sammanhang. Vidare ärdet självfallet på del sättet all ell ärende innan det avgörs här föregåtts avberedningar. Men den formella utformningen, tryckningen och underskrivandetåterstår, och i vissa fall kan detta vara tidsödande atl åstadkomma. Får också jag göra en jämförelse med de kommunalaprotokollen så viU jag säga att det i allmänhet är så att de inte finnsupprättade innan besluten fattas i de kommunala församlingarna, utan deupprättas sedan besluten kommit tiU stånd. Det har kanske sin betydelse att tala om att omexpeditionen av ell beslut blir försenad, så betyder del inte att den somberörs inte kan få besked. På förfrågan lämnas muntligt meddelande tillvederbörande om vad som har beslutats. Till detta kommer den grupp av ärenden som skall gå tUllagrådet, lagrådsremisserna. Om dem gäller atl tryckningen tar sin tid, och delkan vara besvärligt atl räkna ut exakt när tryckningen är avklarad. Här kommerockså i vissa fall flera departement in, och även del skapar sina svårigheter. Trots att man på detta sätt får förklaringar till allprotokoU försenas är det naturligtvis önskvärt alt de blir färdiga så tidigtsom möjligt. 1 vad sedan gäller använde herrNorrby i ett uttryck som han säkert inle kan belägga. Han talade omalt man i kanslihuset "rycker på axlarna". Jag skall inle vara såoförsynt att jag frågar : Har sett detta? Det är säkertså att man ägnar den här frågan utomordentligt stor uppmärksamhet inom den 26 aprU 1973 Granskning'av statsrådens ämbetsutövning m. m. Granskning av statsrådens ämbetsutövning m. m. kanslihuseti syfte att få fram författningarna , och såvitt jagförstår kommer konstilulionsulskottets påpekande alt leda till att man ägnarytterligare uppmärksamhet ål denna fråga i fortsättningen. Men jag vill påpekaatt del i det stora hela rör sig om författningar som är antingen en konsekvensav internationeUa avtal eller avhängiga av internationella avtal. Det uppslårdärigenom vissa svårigheter. Den svenska aUmänheten är här inte alllid i sammabehov av information som i andra fall, och i den mån allmänheten är detförsöker man på andra sätt lämna denna information. Låt mig sedan helt kort om lagrådets ställning konstateraatt vi får tUlfälle atl diskutera den frågan i annat sammanhang. Det är intressant all notera all del inle var herrFiskesjö och inte i Luttra, utan , som drog in fråganom de politiska rådgivarna i debatten och försökte göra gällande altulskotlsmajorileten inte velat ta upp denna fråga därför alt det eventuelltkunde finnas något atl dölja. vel att konslilulionsutskoltel ärhårt arbetslyngl det kan väl ändå inte ha undgått attkonstitutionsutskottet har atl syssla med grundlagsfrågorna - och vi var allaöverens om atl arbeta på etl sådant sätt med granskningsuppgiflerna all vikunde ägna liden efler påsk åt grundlagsfrågorna. Mot delta har inte herrNorrby vänt sig, och då får man väl också dra den konsekvensen atl det inte harfunnits utrymme för hur vidlyftiga utredningar som helst. I del här fallet kanvi konstalera all del skulle ha krävts vetenskapliga undersökningar av storutförlighet och av hög kvahtet för att det skulle vara någon mening i sådanaundersökningar. Det har ju t. o. m. visat sig vara svårt att få en definitionpå begreppet "politisk rådgivare"! Det kan naturligtvis från ulskollets sida aldrig varafråga om alt gå in i kanslihuset och undersöka vilken uppfattning i politiskastycken den ena eller den andra befattningshavaren har. Jag skulle reagera, omkonstitutionsutskottet skulle skicka en enkälskrivelse lUl tjänstemännen ikanslihuset och be dem ange vilket poUliskl parti de tUlhör eller sympatiserarmed. Mig veteriigt har heller inle den tanken förts fram. 1 vetenskapligaundersökningar kan man göra della, med den reservationen att vederbörande intebehöver fylla i uppgifterna, men jag har svårt all tänka mig atl ettriksdagsutskott skuUe kunna använda sig av en sådan metod. Det går inle för ettriksdagsutskott atl söka öronmärka ämbetsmän och tjänstemän i kanslihuset. Såvitt jag förslår har man här också önskat enkarlläggning av den sysselsättning som de s. k. pohtiska rådgivarna skulle ha.Det skulle ju betyda att man gjorde detaljstudier av deras arbetsdag.Arbetsundersök-ningar har förekommit, men ett riksdagsutskott kan inte sändarepresentanter tUl kanslihuset för att utföra sådana undersökningar ellertvinga vederbörande befattningshavare där - om man nu hade lyckats altidentifiera dem att fylla i blanketter, där de talar om hur deras dag harförflutit. Ännu har ingen kunnat presentera en sådan beskrivning avbegreppet politisk rådgivare att den skuUe kunna ligga till grand för envederhäftig undersökning. Låt mig slutligen, herr talman, ta upp flygplanskapningen. Herneliuskunde inle tro annat än alt jag kände tacksamhet mot regeringen. I självaverket gick jag ett steg längre; jag menade att det svenska folkets storamajoritet upplevde en sådan tacksamhet mot regeringen. Sedan förstår jag altherr har myckel svårt atl dela denna tacksamhet, inte på grund av vadsom hände utan på grund av regeringens politiska sammansättning. () kort genmäle: Beträffande flygplanskapningen målade herrJohansson i i sill första anförande bilden av ett alternativ lillvad som skedde, nämligen en regering som salt helt passiv och slog i grundlagaroch dokument för atl se vad den göra kunde. Det finns faktiskt andraalternativ, , och jag trodde att vi var överens om det när vienades om en skrivning som gäUde möjligheterna för framtiden alt genominförande av specialbestämmelser av någol slag förhindra att regelsystemetåsidosätts så flagrant som skedde här. har detta överlåtits åtkonstilulionsutskottet vid dess behandling av propositionen om grundlagarna,och vi får se resultatet av utskottets möda på den punkten. Det måste vara uppenbart otillfredsställande atl en radsådana åtgärder som vidtogs och inte harefterlämnat spår i form av någon anteckning, något beslut, någon promemoria somvarh tUlgänglig för konstilulionsutskottet. Det kan inle vara rimligt atl så ärförhållandet. Om i känner tacksamhet mot regeringen- han är van vid del - hoppas jag alt han inte låter sin tacksamhet omfattaäven denna brist på dokument efter så genomgripande åtgärder. I övrigt tyckte jag all svingade sig upptih höga kritiska höjder när han som konstilulionsulskottets ordförandeuttalade, att det naturligtvis var önskvärt alt statsrådsprotokollen blirfärdiga . Ja, det är det verkligen. Den bilaga som jagåberopade visar vilka brister som föreligger. Det allvarligasteär kanske atl det bortsett från de skäl som anför som ärnaturhga sjukdom, frånvaro osv. också kan finnas andra skäl förförseningarna, skäl som något framgår av förteckningen beträffande Svenskförfattningssamling, nämligen alt besluten när de fattas inle är så koncistutformade, så pregnant formulerade som borde vara självklart i fråga omregeringsåtgärder av detta slag. Jag skall, herr talman, i denna replik bara säga några ordockså om lagrådet. Den statistik som finns i betänkandet visar alt regeringensanlitande av lagrådet har gått ned enormt. Jag tror all om några timmarkommer att behandla en proposition som visar konsekvenserna av att lagrådeticke hörts en dålig lagskrivning helt enkelt. i (fp) kort genmäle: i Trollhällan menade alt maninte kan jämföra statsrådsprotokollen med de kommunala protokollen. Nej, jagrelaterade bara den praxis och de lagregler som finns för de kommunalaprotokoUen. Därmed sade jag inte atl del finns regler beträffande den 26 aprU 1973 Granskning av statsrådens ämbetsutövning m. m. Granskning av statsrådens ämbetsutövning m. m. slatsrådsprolokoUen- i fråga om dem måste man falla tiUbaka på den praxis som utvecklats och somjag tycker är otillfredsställande. Det tycker för övrigt även utskottet. Eftersom i diskuterade mittspråkbruk vill jag bara citera vad sade: Del är önskvärt attstatsrådsprotokollen kommer fram . Vi kan jämföra den formuleringen medutskottets: Delta förhåUande är enligt ulskollets mening otiUfredsställande.Bara de här två orden "önskvärt" och "otiUfredsstäUande"visar ju att del finns en betydande skärpa i det språkbruk utskottet använder,i synnerhet om man lyssnar på hur utskottets ordförande uttolkar det. Det ärnaturUgtvis helt otillfredsställande att den som berörs av ett konseljbeslutskaU få nöja sig med ett muntligt besked därför att protokollet av någonanledning inte är framadminislreral. Sedan fastnar i 'rroUhältan för minformulering alt man i kanslihuset rycker på axlarna åt den sena utgivningen avSFS. Han frågade om jag sett della. Jag använde nu inle ullrycket bokstavligtutan bildligt och jag har tyvärr inte haft tiUfälle att studera kanslUiuselfrän insidan. Jag kan därför inte svara på om man går där och rycker påaxlarna. I så fall gör man del definitivt inle bokstavligt. Men man ställerinte ens upp i dechargedeballen. Då rycker man bildligt talat på axlarna ålriksdagens dechargedebatt. Sedan gav i TroUhättan en utmärktbeskrivning av den undersökning vi kan förvänta oss av del svåra ämnesområdet"politiska rådgivare" vid nästa års dechargegranskning. Det skall bliintressant att följa den och se vad den leder fram tiU. Jag tycker att det ärviktigt att en så väsentlig del av kanslihusets arbete kartläggsförutsättningslöst, även om man accepterar principen pohtiska rådgivare. Den ärhelt nödvändig. Men man skaU då också följa upp detta genom att studera hursystemet fungerar i praktiken. Del finns ingen anledning att ha en närmare diskussion omdet här eftersom vi saknar sakunderlag för en sådan debatt. Debattennästa år kan dock bli så mycket intressantare. HerrKARLSSON i (s): Vad som föranledde mig att begära ordet vardet som i sade om ulskollets uttalande i anledning avvissa förelagsdemokratiska frågor vid organisationsförändringar i statsförvaltningen. De statliga företagsnämndernas verksamhet regleras förnärvarande genom Kungl. Maj:ls kungörelse 1968:104 om företagsnämnder m.m. inomstatsförvaltningen. Bestämmelserna i kungörelsen reglerar förhållandel mellanen statlig myndighet och dess anställda i fråga om bl. a. samråd ochinformation. Bestämmelserna ålägger myndigheten skyldighet att iförelagsnämnden sam råda och informera i frågor som är väsentliga förmyndigheten eller dess anställda. Myndigheten har att lämna information i företagsnämnden ifrågor där myndigheten lagt fram förslag tiU viktigare förändringar iförhållandena vid myndigheten. Företagsnämndskungörelsen reglerar skyldigheten förmyndigheten i fråga om samråd och information i förhållande liU sina anställda.Däremot behandlar kungörelsen inle förhållandet mellan annan myndighet ellerKungl. Maj:t och de anstäUda vid viss myndighet. Någon skyldighet för Kungl. Maj:l eller myndighet atlsamråda med eller informera de anstäUda vid viss annan myndighet kan såledesinle härledas ur kungörelsens regler. Delta framgår också av del förhåUandetatt samråd och information skall lämnas myndighets företagsnämnd. I dennasitter representanter för viss myndighet och dess anställda. Däremot interepresentanter för andra myndigheler eller för Kungl. I frågor som skall behandlas av måsteinformationen gå andra vägar, och där har enhgt vad jag kan förstå tillämpatsdet förfarandet alt respektive fackdeparlement informerat huvudorganisationerna ofta i flera omgångar - och då gett dessa möjligheter atl lämna synpunkter påden förestående organisationsförändringen. Inle minst från socialdemokratiskt håll är vi angelägna omatt det finns en väl fungerande företagsdemokrati på alla områden, och då ärdet även angelägel all så är faUel även inom den statliga sektorn. SamtidigtviU jag framhålla att jag anser det naturligt och angeläget alt man där följerde överenskommelser sorri finns på området, dels beträffandeförfallningskungörelser, dels beträffande träffade avtal mellan parterna eUer iförefintliga fall andra överenskommelser. Av utskottets skrivning framgår att del ärförelagsnämndskungörelsen som ligger i botten. Utskottet anför också vissasynpunkter och uttalar en förhoppning om att företagsnämndsfrågorna alllidskall skötas på ett sä bra sätt som möjligt. Vi har varit överens om detta menjag har här velat göra ett liUägg tUl det som finns skrivet i betänkandet. i (fp) kort genmäle: i redovisar alt Kungl.Maj:t inle har någon skyldighet att samråda med de anställda vid en myndighet.Nej, det är inte detta frågan gäller. Det är inte det som diskussionen rör. Vaddel gäller är om Kungl. Maj:t skall se lUl all samråd mellan myndighet ochanställda har ingått i beredning av ärende som Kungl. Om,som i säger, socialdemokra terna är angelägna om en välfungerande företagsdemokrati även inom den statliga sektorn, är det självklartatt man inte företar etl ärende tUl avgörande i konselj, förrän man harförvissat sig om att författningsenligt samråd har förekommit. Utskottet säger:Även om hittiUsvarande praxis i della avseende inle varit enhetlig, torde endyhk ordning i flerlalel fall redan tillämpas i Kungl. "Redan tillämpas" - efler det att förelagskungörelsen trädde ikraft! Skrivningen här markerar mycket klart atl detta ickeförekommer i samtliga fall. I annal fall skulle utskottet inle formulerat sigpå della sätt. Dessutom fäster utskottet stort avseende vid denna fråga. "Den företagna granskningen har givit utskottet anledning att framhållaalt tUlämpningen av förelagsdemokraliska principer utgör en väsentlig del avberedningen av ifrågavarande ärenden. Innan beslut fattas av Kungl. den 26 aprU 1973 Granskning av stats rådens ämbetsutövning m. m. Granskning av statsrådens ämbetsutövning m. m. erforderligtsamråd ha förekommit mellan vederbörande myndighet och anställda." Det framgår alltså helt klart all detta icke har skötts påett tillfredsställande sätt, vilket utskottet påpekar. Del finns anledning atlförmoda att regeringen i fortsättningen kommer alt skärpa sig för alt undgå enså frän kritik som utskottet på denna punkt har riktat mot regeringspartiet,som säger sig viha slå vakt om förelagsdemokratiska principer även istatsförvaltningen. i (s) kort genmäle: Jag kan inle förslå att det anses atlulskollet här har riktat frän kritik mot regeringen. Vad vi har sagl är altföretagsnämndskungörelsen skall gälla och all författningen skall ligga ibollen för de överväganden som görs. Delta är vi också överens om enligt miltsätt atl tolka den utskotlsskrivning som föreligger. Jag tycker då inte atl delfinns anledning att hävda alt frän kritik har riktals mot regeringen, knappastens kritik. i (fp) kort genmäle: Jag vill då ställa frågan tUl iMalung något ansvarigt statsråd finns ju inte närvarande: Har förelagsnämndskungörelsentillämpats i beredningsprocessen i de ärenden som Kungl. haft alt avgöra? i (s) kort genmäle: Jag kan bara svara för min personligauppfattning, men såvitt jag förstår har företagsnämndskungörelsen klart föhts ide ärenden det är fråga om, och även i andra sammanhang när organisationsförändringarskett har överläggningar skett mellan berörda parter. HerrFISKESJÖ (c): Inom konstilulionsutskottet kom vi överens omalt endast en från varje parti skulle delta i den inledande debatten somnärmast är av rent informativ karaktär. Men eftersom jag har blivit direktapostroferad tidigare av med anledning av en fråga som jag väckti utskottet, vill jag säga några få ord. Det är naturligtvis nödvändigt för konstitulionsulskottetsgranskning, atl utskottet har ingående kännedom om arbetsformerna inom regeringen.Jag tog i etl granskningsärende - som jag för övrigt anmälde redan i december1972 upp frågan om de politiska rådgivarna i departementen, eftersom jagsjälv inte visste något närmare om vad de har för funktioner. Del visade sigatt man inle heller inom ulskoltel i övrigt kunde ge några klara besked. Del är, tycker jag, onekligen någol besvärande all delgranskande utskottet inle vel hur del organ arbetar som utskottet skallgranska. Den socialdemokratiska majoriteten ville dock inte varamed om att förbättra utskottets kunskaper på del här området, vUkel jag beklagar.Man valde all vidga uppgiften och skjuta den tUl . Jag får därför nöjamig med alt nästa års konstitulionsulskoll förhoppningsvis som underlagför sin granskning skall ha bättre insikter om regeringsmaskineriet. Avslutningsvis viU jag dock konstatera att mot granskningsuppgiften som sådan väl också riktar sig mot denvidgade granskningsuppgift som utskottet besläUt åt sig självt för nästa är. Delstår nämhgen på s. 2 i utskotlsbetänkandet: "Utskottet vill erinra om atl i samband med 1967 årsgranskningsarbete gjordes en undersökning av vissa administrativa förhållandeninom stalsdepartementen. Denna gäUde bl. a. ärendefördelningen mellan olika departement,personalutvecklingen inom departementen och decentraliseringsåtgärder. Underårets granskning har vissa frågor om dessa förhållanden åter aktualiserats,såvitt gäller personalorganisationen bl. a. omfattningen av politiska rådgivaretill regeringen. Utskottet avser atl återkomma tUl hithörande spörsmål isamband med nästa års granskning." Som jag ser det borde väl det som verkar möjligt nästa årändå åtminstone i princip ha varit möjligt även . Granskning av statsrådens ämbetsutövning m. m. HerrJOHANSSON i (s): Får jag först la upp två saker i . Det verkar på något sätt egendomligt atl lyssna på i denhär debatten. Han återkommer ständigt tUl all delta är en hård och frän kritikosv. Jag betvivlar inle att upplever det så, men del blir svårt ifortsättningen att få tiU stånd enighet inom utskottet, när skrivningar på del sättet i kammaren. Det andra är vad ständigt återkommer till ochväl kommer atl fortsätta etl par limmar till all tala om, nämligen atl det intefinns statsråd närvarande här. Jag förslår att inte tycker del ärsärskilt intressant atl diskutera med oss inom . När hanskall in här, då skall det sitta statsråd som han skall tala lill. Javäl, var och en kan ju ha sådana pretentioner och sättasig själv i denna nivå. Men är det , herr talman, somgör den här granskningen, och då måste nog finna sig i all han ävenfår diskutera med personer som inte sitter på slatsrådsbänkarna. När del sedan gäller inlägg vill jag erinraom att del gjordes en utredning om de administrativa förhållandena inomstatsdepartementen. I den finns en förteckning över de befattningshavare som dåfanns, och jag förestäUer mig atl om utskottet formellt beslutar om en sådanutredning på nytt kommer det att publiceras liknande förteckningar. Men herrFiskesjö får ursäkta mig om jag tycker att han inte har lämnat myckel bidragtiU belysning av frågan om vad som avses med politisk rådgivare. Ju mer jaglyssnar på vännen desto mer framträder denna brist att han inteens presenterar en operativ definition för della. Sedan får vi emellertidresonera om denna fråga. Jag är beredd alt återkomma tUl den. Jag vill dockfästa uppmärksamheten pä att redan innan konstitulionsutskottets betänkandeförelåg, togs frågan upp i den tidning i i vilken ledarna signerasoch där ledarskribenten, märket BL, behandlade denna fråga från ett annatperspektiv. Jag har nämligen fattat perspektiv vara den den 26 aprU 1973 Granskning av stats rådens ämbetsutövning m. m.