prot · FW0990 · 1973-12-31 00:00:00 — Jag viU påstå att regeringen bedriver enhyreshöjningspolitik. Man kapitulerar inför allt starkare monopolisering ochspekulation i olika led i byggbranschen. Markspekulationen fortsätter,lägräntepohtiken har över- givits,finansieringssystemet och höga räntor driver också hyrorna i höjden. Enbarträntekostnaderna uppgår ofta tUl av hyran. Banker, byggmonopoloch markspekulanter utplundrar de boende, och kommunerna bidrar tUl kraftigahyreshöjningar genom höjda avgifter på vatten och avlopp och sophämtning ochgenom höjda tomträttsavgälder. Bostadsbidrag behövs, men de löser inte problemen. 1stället för att angripa orsakerna tUl de ständigt höjda byggnadskostnaderna ochhyrorna sätter regeringen sin Ut i huvudsak tUl höjda bostadsbidrag.Bostadsbidragen uppgår nu tUl ca 1 200 mUjoner kronor och betalas skattevägenav hyresgästerna själva. Bostadsbidragen är nödvändiga så länge inte andraåtgärder vidtas för att få ned hyrorna, men det löser inga problem attbara skjuta tUl nya skattemUjoner för att säkra byggmonopolens ochspekulanternas höga profiter. betänkanden nr 19 och 20 tarupp en rad förslag som rör bostadspolitiken och olikabostadsförsörjningsåtgärder. Det är inte möjligt att i detalj gä in på allafrågor, i vart fall inte om man vill hålla sig något så när inom ramen för dentid som vi eftersträvar att hålla. Jag kommer därför i huvudsak att kommenterade motioner och förslag som kommunisterna har framfört i dettasammanhang. Först emellertid några allmänna synpunkter, som anknyter tUlförslaget om hyresstopp och mera kortsiktiga åtgärder för att komma tiU rättamed den krissituation som vi befinner oss i. Kostnadsstegringarna i bostadsproduktionen har fortskriditaUtsedan början av 1960-talet, och hyreskostnaderna visar en rakt uppåtgåendekurva. har hyreskostnaderna i nyproduktionen lämnat reallöneroch konsumentprisindex efter sig. AUt fler hyresgäster ställer sig frågan vilkaintressen som styr bostadspohtiken i värt land, vUka intressen det är somdriver upp hyrorna, främst i nyproduktionen, så att även hyrorna i deallmännyttiga bostadsföretagen blir orimligt höga. Regeringen och måste nu inse allvaret i det lägesom råder på bostadsmarknaden. Man kan inte skjuta åt sidan dagskrisen medhänvisning tUl pågående utredningar. Bestämda ingripanden måste görasomedelbart för att inte krisen skall resultera i något ännu värre. Det går intelängre att avleda debatten från dagens verkliga kärnfrågor kostnader ochhyror genom att exempelvis föra resonemang om vad slags hustyper man skall haeller med hänvisningar till pågående utredningar. Hyrorna är , framför allt i nyproduktionen, så höga attmånga människor som är trångbodda eller bor i dåliga bostäder inte harmöjlighet att skaffa sig en ny eller bättre bostad. Den bostadssocialamålsättningen att alla medborgare skall beredas goda bostäder tUl överkomligapriser kan inte förverkligas, om man inte fär ett snabbt slut på den nuvarandesituationen pä bostadsmarknaden. Bostaden håUer på att bli en handelsvara, därsnart bara människor med höga inkomster kan efterfråga en fullgod bostad och enbra miljö. Trots att, som jag förut sade, nära en fjärdedel avhushåUen i värt land är trångbodda och trots att det finns flera hundratusenundermåliga Anslag till bostadsbyggande, m. m. Anslag till bostadsbyggande, m. m. bostäderstår tiotusentals lägenheter tomma och ett allt större antal människor måste fäsocialhjälp för att kunna hyra lägenheter i nyproduktionen. Det bostadssocialastödet har inte kunnat förhindra en utveckling som innebär att människor medlåga inkomster i stor utsträckning tvingas bo i de sämsta bostadsområdena. Vihar fått en alltmera markerad uppdelning i rika och fattiga områden med dåligmiljö och undermålig service för dem som bäst behöver den. De ändradefinansieringsvillkoren har varit avgörande för hyresstegringarna.Uppskattningsvis har ungefär hälften av de hyreshöjningar som ägt rum under densenaste 15-ärsperio-den berott pä dem. Regeringen och har sålunda i hög grad bidragittUl den nuvarande situationen pä bostadsmarknaden, och den bostadspolitik somunder senare år bedrivits har lett till nya höjningar och eftergifter åt olikavinst- och spekulationsintressen på bostadsmarknaden. Man utgår tydligen somnågonting självklart från att ägandet och förvaltandet av bostadsfastigheteralltid skall bära sig och gä med vinst, och det förefaller som om man fränregeringens sida helt gett upp kraven om bostaden som en social rättighet ochom social rättvisa på bostadsmarknaden. Ingen hävdar numera att byggandet avskolor och undervisningsanstalter skall gå ihop och att undervisningen skall gåmed vinst, hka litet som någon gör gäUande att detta skall gällabeträffande sjukvården. Men då det gäller rätten tiU en god bostad borde detvara självklart att bostaden inte får vara marknadsvara där krassa ekonomiskamotiv är bestämmande. kommunisternas förslag och instäUning dädet gäUer bostadsfrågan grundar sig på vad som borde vara självklart.för allasom säger sig värna om den enskUda människans rättigheter, nämligen rätten tUlen god bostad tUl ett överkomUgt pris såsom en social rättighet på samma sättsom rätten tiU utbildning och sjukvård. Man kan dä inte acceptera att bostadenblir en handelsvara, där privatbanker och storbyggmästare gör stora vinster påatt människor mäste ha någonstans att bo. Det behövs nya bostadspohtiskamålsättningar, och det gäller framför allt hur mycket en nyproducerad bostad,som uppfyller vissa minimikrav beträffande utrymme och utrustning, får kosta.Det gäller också vilka åtgärder samhället måste vidta för att bostaden skaUvara ekonomiskt överkomlig för alla medborgare. Varje hushåll måste kunnaförhyra nybyggd lägenhet av minst den storlek som den av är 1966antagna trångboddhetsnormen innebär och då mot en hyra som ligger under 20procent av inkomsten. Utöver ett aUmänt hyresstopp i avvaktan på åtgärder attpressa ner hyrorna behövs andra omedelbara temporära åtgärder för att sänkahyrorna i de hus som byggts , och frågan om generellasubventioner mäste ånyo aktuahseras och genomföras i nyproduktionen. I debattenom de höga hyrorna och om hur dessa snabbt skaU kunna sänkas har hyresgäströrelsenföreslagit en form av bostadsstöd till hyresgästerna i de hus som byggts underåren 19671973. Ett sådant bostadsstöd skulle enligt detta förslag innebärahyressänkningar för dessa årgångar hus med per år.Omkring 400 000 hushåll som har hyres- eUer insatslägenheter skiUle få enhyressänkning, och detta beräknas kosta mellan 225 och 275 miljonerkronor att genomföra allt enligt förslagsstäUama. FörslagsstäUarna har jämfört detta belopp medden kostnadssänkning, som viUaägama får genom sin avdragsrätt påungefär . Generella bostadssubventioner är inte någon idealisk vägför att hälla bostadskostnaderna nere på en rimhg nivå, och ett realiserande avdet förslag hyresgäströrelsen ställer löser inte problemen med de höga hyrorna.De skulle emellertid fä stor betydelse bl. a. för att stimulera tUl bättrebostäder och minska problemet med de tomma lägenheterna, allt i avvaktan pä andra,mera långsiktiga lösningar, som de pågående utredningarna,bostadsfinansieringsutredningen, boendeutredningen och bo-stadsskattekommittén,kan komma att föreslå. har vid flera tiUfällen i enlighetmed uttalanden från statsutskottet och civUutskottet givit uttryck föruppfattningen att de fördelar som är förenade med statlig totalfinansiering avbostadsbyggandet är sä påtagliga att dessa fördelar inte bör avstås annat änvid mycket tungt vägande skäl. Klart är att några sådana tungt vägande skälinte har anförts och knappast heUer torde kunna anföras. Klart är vidare attbostadsbyggandets finansiering härigenom skulle underlättas och att entotalfinansiering skuUe skapa gynnsamma förutsättningar för omfördelningen avkapitalkostnaderna och pressa ned boendekostnaderna. Fördelarna med entotalfinansiering genom en statlig bostads- och samhällsbyggnadsbank är såuppenbara och redan klarlagda i sådan utsträckning att man nu bör kunna bifallaförslag i motionen 875 om att frågan om totalfinansiering behandlas med förturi bostadsfinansieringsutredningen och att snabbt får tUlfälle tUlett beslut. Det räcker inte med aUmänna uttalanden som ansluter sigtUl idén och förslagen om en statlig totalfinansiering av bostadsbyggandet. Detmäste nu bli ett mera bestämt stäUningstagande, en klar vUjeyttring frånriksdagens sida. 1 anslutning härtUl bör också i enlighet med vpk;sförslag i motionen uttala att någon höjning av paritetstalen inte skall ske ochatt den höjning som senast beslutades bör återgå. Enligt utskottsmajoritetenhar motionärernas allmänna syfte delvis tillgodosetts genom den begränsning ihöjningen av paritetstalen som skedde. Utskottet anför vidare att ett heltavstående från höjningar av paritetstalen skulle få sädana budgeteteffekteratt det saknas underlag för mera genomgripande åtgärder. Denbudgetbelastning ett genomförande av vårt förslag skulle innebära är emellertidav den storleksordning att den ligger inom ramen för en oförändrad andel avbruttonationalprodukten för bostadsförsörjningsändamål, liksom de övrigaförslag till förbättringar vi föreslär i anslutning tiU de betänkanden vi nubehandlar gällande samhällets mark- och bostadspolitik. I anslutning tiU frågorna om bostadsfinansieringenoch sänkning av paritetstalen också några ord beträffande innehäUet iproposition 21 angående sanering av det äldre bostadsbeståndet. Vpk har som framgår av vår motion nr 1630 i stort settanslutit oss tUl förslagen i syfte att underlätta en sanering av det äldrebostadsbeståndet. Vi har emellertid med hänsyn tUl hyresgästintressena, tUl deklart hyressänkande effekterna och de fördelar det skuUe innebära för Anslag till bostadsbyggande, m. m. Anslag till bostadsbyggande, m. m. kommunernaföreslagit tre viktiga förändringar. Beträffande länereglerna för totalsanering föreslär vi attbasannuiteten, dvs. det tal som avgör med vUka kostnader en fastighet skallförräntas och amorteras, sänkes frän 5,1 tUl , vilket för övrigtockså saneringsutredningen förordat. Enligt utredningen skulle detta innebäraen minskning av de årliga kapitalkostnaderna med per kvadratmeterlägenhetsyta i begynnelseskedet och ca . Då det gäller länetiden för markförvärvslån föreslår viatt amorteringstiden utsträckes från i propositionen förslagna till 15är och tiden för amorteringsfrihet från 2 tUl 5 är. Förutsättningarna för eneffektiv och omfattande saneringsverksamhet skulle som var och en förstårväsentligt underlättas om värt förslag i denna del genomförs. Slutligen föreslår vi med anledning av proposition nr 21att tomträttslän skall utbetalas redan året efter det preliminärt lånebeslutmeddelats i stället för vad som gäUer, att lånen betalas ut året efter detslutligt beslut meddelats. Också på den punkten har vi anslutit oss tUlsaneringsutredningens förslag, och klart är att en sådan ändring väsentligtskulle underlätta för kommunerna att klara sina likviditetssvärigheter.Invändningarna att detta i alltför hög grad skulle öka anspråken på statligalänemedel är enUgt vår uppfattning inte särskilt bärande. Enligt bostadsstyrelsensberäkningar skulle ett genomförande av förslaget under en övergångstid av 5 årmedföra anspråk på statliga lånemedel med sammanlagt ca 570 miljoner kronorunder perioden, dvs. i genomsnitt , vUket med hänsyntUl fördelarna borde kunna . Som framhålls i reservationen 24 tUl civUutskottetsbetänkande nr 19 bör man kunna ta en sådan utgift med hänsyn tUl angelägenhetenav att främja tomträttsförfarandet i kommunerna, med de fördelar detta innebäri många avseenden. betänkande nr 20 behandlar ihuvudsak förslaget tUl bostadssaneringslag, och vi har från vänsterpartietkommunisternas sida i anslutning tUl regeringspropositionen nr 22 väckt enmotion med förslag tiU väsentliga ändringar av regeringsförslaget. De förslag tUl ändringar som vi framför är enligt vårmening väl underbyggda och stöds av många av de människor som i första handberörs av förslagen, nämligen hyresgästerna. Sålunda har landets störstahyresgästförening. i med ca 200 000medlemmar, vid sitt årsmöte enhälligt fört fram krav som i huvudsak äridentiska med vad vi föreslagit i vår motion nr 1962. Hyresgäströrelsens kravsammanfattas i fem punkter; Hyresgäst skallkunna ansöka hos hyresnämnd om upprustningsåläggande eller användningsförbudsamt överklaga hyresnämndens beslut. Bostadssaneringslagenskall även omfatta fastigheter som tillhör stat eller kommun. "Skäligtekonomiskt utbyte" som vUlkor för upprustning skall utgå och ersättas medgarantier för kvarboende eller återflyttning och effektiva spärrar motspekulationsvinster. Hyresgästernas rätt till ett avgörande inflytande över saneringens omfattning mästeskrivas in i lagen. "Lägsta godtagbara standard" måste inskrivas i lagen på det sätt lagrådetföreslagit. Det är en avgörande skillnad mellan innehäUet i detlagförslag som utskottsmajoriteten gett sin anslutning tUl och lagförslaget medde ändringar vi påyrkat. Det samarbete meUan kommun, fastighetsägare ochhyresgäster som enligt propositionen förutsätts är inte förankrat i regeringenslagförslag. 1 den tappningen görs i allt väsentligt frågan om bostadssaneringentiU en affär mellan fastighetsägarna och kommunerna. Vi vill med vårt förslag lägga huvudvikten vidhyresgästernas rättigheter och möjligheter att påverka sitt boende och menaratt en av sociala synpunkter styrd sanering måste genomföras. Vi vUl ha ensanering pä hyresgästernas villkor. Jag vUl yrka bifall tUl följandereservationer vid civilutskottets betänkande nr 19; nr 5b angående lokalaaktiveringsgrupper och arbetsgrupp på departementsnivå, nr 8 angåendeparitetstalen, nr 9 angående basannuiteten, nr 11 angående hyresstopp, nr 12angående statlig totalfinansiering och nr 13 c angående motivering för ensådan, nr 23 angående amorteringsviUkor för markförvärvslån, nr 24 angåendeutbetalning av tomträttslån och nr 30 b angående anslag för markförvärvslän. Dessutom yrkar jag bifall tUl reservationen 7 av herrGrebäck m. fl. beträffande uttalande om räntenivån. Förslaget i reservationenansluter tUl den mening vpk förespråkat och föreslagitbeträffande en allmän räntesänkning som ett av de mest verksamma medlen för attåstadkomma lägre boendekostnader. Slutligen yrkar jag bifall tUl reservationen19 beträffande högsta belopp för räntefritt och stående förbättringslån, vUkeninnehåller samma krav som vi i en vpk-motion tog upp , då riksdagenbehandlade en särskUd proposition angående förbättringslån m. m. Vad beträffar civUutskottets betänkande nr 20 ber jag attfå yrka bifall tUl reservationerna 2, 4, 5 b, 6, 7 b och 8. TUl sist, herr talman, ett par ord till fröken ,som i sitt anförande tog bostadsstandarden i till utgångspunktför ett angrepp på vpk:s motionsförslag. har som bekant inte haft samma utgångslägeoch samma möjligheter att få leva i fred som vi haft i vårt land. Viktigast förett land som får halva sitt bostadsbestånd förstört i krig anses nog inte iförsta hand vara utrustnings- eller utrymmesstandarden, utan det viktigaste hartroligen varit att se tUl att de bostadslösa har fått en bostad tUl en, somfröken också intygade, oerhört bUlig kostnad. Men detta har ju intemed våra förslag tUl lösningar då det gäUer det svenska folkets bostäder attgöra. Anslag till bostadsbyggande, m. m. Under detta anförande övertog herr tredje vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar. 6 protokoll 1973. Anslag till bostadsbyggande, m. m. FrökenLJUNGBERG (m) kort genmäle: Jag tror att missuppfattade migi någon män, och det kan bero på att jag uttryckte mig otydligt. Jag taladeinte om den låga kvaliteten pä bostadsstandarden i de sovjetiska bostäderna isamband med citatets ur vpk:s motion, utan jag tog detta som uttryck föranslutning tUl det system av vilket den ryska bostadspolitiken är ett utslag. (vpk) kort genmäle: Jag avser fortfarandeinte att diskutera bostadsförhåUandena i något annat land. Jag vUl barareplikera att det förhäUandet, att bostadsstandarden enligt fröken ärså mycket lägre i , ju inte har ett dyft med våra förslag attgöra, även om vi stäUer upp lösningar beträffande bostadsproblemen som kangenomföras först i ett socialistiskt sammanhang i ett annat samhäUssystem. HerrBERGMAN (s); Jag delar inte riktigt utskottets ärade ordförandesmening att debatten är lik sig . Även om innehäUet i de förslag somregeringen har lagt fram och de förslag som motionärerna och reservanterna harfört fram kanske kan sägas vara sig lika, är det sätt på vUket man talar omdem, framför aUt från oppositionens sida, för mig alldeles ny musik. Jag haraldrig upplevt att kunna ställa mig här i talarstolen och säga; "Herrtalman! Jag instämmer i allt vad företrädaren för sade, utom ihans yrkande om bifaU tUl reservationerna." Men det är jag glad över. Jagsäger det alltså inte med någon ironisk adress utan bara för att markera vadsom präglar hela debatten och alla talare och som också i någon mån har färgatav sig på reservationernas utformning, sedd gentemot motionernas. Jag skallkomma till några små reflexioner i det sammanhanget sedan. Det är rätt skönt att debatten blir mer dämpad och intefuUt så upphetsande och litet smått hysterisk som den har varit några gångertidigare. Vad som är orsak tUl det skaU jag inte fördjupa mig i. Jag kommer att hälla ett kolossalt odisponerat anförande,för min roll i det här spelet är ju att försöka kommentera vad reservanternastalesmän har sagt. Inrikesministern kommer upp efter mig, enligt anteckning påtalarförteckningen, och då blir det ett mer väldisponerat och innehållsriktanförande om bostadspolitiken i dess helhet. Jag skall bara ta några bitar häroch var. En fråga som diskuteras mycket och som är besvärlig är detomma lägenheterna. Jag skall bara säga några ord om den. hade kvarnågon släng av tidigare formuleringar om det här med tomma lägenheter. Hansäger att det är fel lägenheter tUl fel pris, och det känner vi igen fråntidigare resonemang. Men han stannar vid det. Problemet med tomma lägenheter äremeUertid mycket svårt att överblicka. Det finns inte någon generell förklaringtUl det. Vissa drag i situationen kan naturligtvis sägas gälla över hela landetsom orsak tUl att vi har fått det som vi kallar tomma lägenheter. a. med att invandringen har vänt om. Efterfrågan utifrån denutgångspunkten är aUtså helt annor- Det finns andra orsaker också. Den inre omflyttningen spelar ju roU i sammanhanget; vi kan bara titta på siffrorna för storstadsområdenasä förstår vi hur de hänger samman med den ändrade efterfrågan päbostadsmarknaden. IndustrUokalisering som inte har kommit tUl stånd är en annanförklaring. Vi är inom utskottet aUdeles överens om att försöka ta ide här frågorna, och vi kan göra det - såvitt jag har begripit - av det skälet att de verkligt svära bekymren,knutna tUl begreppet tomma lägenheter, är begränsade tUl ett fåtal kommuner ilandet. Vi har 464 kommuner. I 37 av de kommunerna fannsdet vid den senaste räkningen mer än 50 tomma lägenheter. Det rör sig alltså omextrema faU här och var, och i de faUen kan ju både företag och kommuner kommai särskUt besvärliga situationer. Det var frän den utgångspunkten som vi iutskottet sade oss att det kanske inte räcker med länen för att klaralikviditeten för företagen. Lån är ju det medel man skall använda i dettasammanhang. Men det kan finnas företag som råkar i likvidationsrisk, och dåskaU man kunna ta upp en prövning om möjligheterna tUl eftergift beträffande delån som lämnats. Det är alltså aUdeles speciella omständigheter i de härenskUda fallen. Jag tror att man skall vara väldigt försiktig med att säga attdet är fel lägenheter till fel pris, att man har byggt höga hus medan folk vUlha småhus och aUt detta som vi så väl känner igen från den s. k. offentligadebatten i tidningar och i andra sammanhang. Vi har också fått en väldigt dämpad diskussion omsmåhusen, och jag skall inte försöka provocera i gång någon debatt härom. Jagär mycket glad för detta, och jag är mycket glad för att vi klart kan skönja -och det var det jag menade när jag sade att det finns skUlnader mellan motioneroch reservationer en ändrad attityd frän oppositionens sida tUl småhusfrägan.Förr sade man enkelt och klart att småhuset är en bättre boendemUjö utannågon reservation. kan vi finna om vi lusläser reservationerna det måsteen och annan göra och i varje fall tUlhör jag den kategorin något som aldrighar berörts tidigare, nämhgen att man skaU öka utbudet av småhus (goda miljöer.Småhuset i sig självt är aUtsä inte en god bostadsmUjö, som tidigare hävdades,utan det skaU finnas i god omgivning, och det kan ju vara intressant. Det ärsmå, små nyanser och förskjutningar i skrivningarna som kanske säger rättmycket. Och det är väl pä det sättet att ett småhus i sig är inte aUtid bra. Vihar ju sett exempel på många dåliga småhus, och börjar det också itidningarna komma bUder på vad man kaUar fulaste småhus. Man kanskeinte skall säga det, men man kan i varje fall tyst säga att det blivit en massasmåhusgetton. Det ordet har egentligen inte i att göra i dessasammanhang, men jag nämner det bara för att ge likhet med tidigarediskussioner. Jag har i den här och i den gamla ibåda dess kamrar försökt förklara i aUa diskussioner att man skaU försöka setill att samhällena får de bostadstyper som passar tUl samhällena och sommänniskorna efterfrågar, att planeringen i samhäUena skall styras efter deönskningar och de förutsättningar som finns och den typ av service aUtifrån vatten och avlopp tUl skolor och olika kulturella aktiviteter somman har krav pä i skUda samhällen. Det är detta som Anslag till bostadsbyggande, m. m. Anslag till bostadsbyggande, m. m. skallligga i botten och som bestämmer möjligheten att bygga antingen det ena eUerdet andra. Den utgångspunkten har varit min, och jag är glad över att känna attäven andra tycker att det kan finnas stöd för den. Att man dessutom får höraherr Grebäck säga att det är angeläget att få neutrala skatteregler gör att mankanske också kan vänta mera dämpade utbrott från andra talare från sammaoppositionsgrupp dock icke samma parti som brukar ha rätt heta kinder närde talar om gäldränteavdrag i fråga om småhus. ställde en direkt fråga om byggkonkurrens, ochjag vill lämna ett direkt svar. Jag har inte samrätt med inrikesministern omdetta och vet inte vad han kommer att säga. ställde till honomfrågan när propositionen kan förväntas. Får jag vara så oförskämd att jag sägeratt jag hoppas att den kommer snart? Jag hoppas att den kommer tUl hösten - jagvet inte om den gör det - och jag tycker att det är angeläget att den läggsfram. På direkta fråga kan jag svara att jag har ingenting emotatt propositionen helt följer kommitténs betänkande. kan ju inte enproposition göra det, för ett betänkande har aldrig en så nyanserad utformning.Men principerna i betänkandet ansluter jag mig helt tUl, och jag tycker att debör följas. Men jag är inte säker på att följer med hela vägen det skall bli intressant att se. Jag följer i varje faU med och skulle alltsåvara beredd att helt ställa mig bakom detta förslag tUl mer tryggademöjligheter tiU konkurrens på bostadsmarknaden. tog också upp frågan om räntenivån och fråganom ATP-fonderna. Vi skaU väl inte föra in debatten på hur ATP-fonderna skall geavkastning eUer pä basannuitetens nivå då flyter vi rätt långt ut. Jag vUlbara säga att det här är saker som och jag har möjligheter attägna oss åt rätt ingående, eftersom vi båda tillhör bostadsfinansieringsutredningen.Där kommer vi att fä diskutera de här frågorna. Vi mäste naturligtvis närma ossATP-fondernas avkastning med stor försiktighet, men frågan måste finnas med ivåra tankar, även om den kommer att ligga rätt långt bak i nacken. Jag är glad för att det som sagt finnsprotokollfört, sä att vi kan få tillfälle att analysera texterna. Jag tyckeratt tankegångarna var mycket intressanta, och vi skaU väl försöka jag förståratt inte är så formellt bunden vid de två ting han nämnde kommafram till någonting som kan betyda bUligare pengar tiU bostadsbyggande. Hur detskaU lösas vet jag inte .