prot · FW09109 · 1973-12-31 00:00:00 — En satsning enbart pä ettväxande kollektivt sparande skulle komma att innebära en stark centraliseringav kapitalförvaltningen. Kreditbesluten skulle därmed komma att fattas längrefrån den plats där den relevanta informationen finns. Maktkoncentration, byråkratioch en uppenbar risk för ineffektivitet skulle bli följden. För den som villbehålla den decentraliserade ekonomin blir den självklara slutsatsen att detenskilda sparandet och speciellt hushållssparandet mäste stimuleras. Detta ärnaturligtvis särskilt viktigt i ett läge där man kan befara att detta sparandeannars kommer att minska. Här är det på sin plats att slå fast att densocialdemokratiska inflationspolitiken inneburitstora orättvisor mot just småspararna. Medan bankräntan under 1960-taletgenomsnittligt nätt och jämnt höll undan för prisstegringarna har efter 1970 desenare klart överstigit bankräntan. Realvärdet av småspararnas besparingar harsjunkit eftersom de har haft små möjligheter att placera sitt sparande irealkapital eller aktier. har inflationen ökat skattetrycket ochbeskurit ökningen av de reala disponibla inkomsterna. De förluster som småspararna på detta sätt gör påinflationen är mycket stora har uppskattat dem till mellan 1 och2 miljarder kronor . I andra sammanhang talas det om utsugning. Jagvet få situationer sorn bättre än denna gör skäl för den benämningen, specielltsom småspararna ofta ingalunda tillhör de starka i samhället. Inflationen kanliknas vid en stråtrövare inte en sorn tar frän de rika och gertill de fattiga, utan en rövare som plundrar speciellt de små och fattiga isamhället eftersom dessa inte kan freda sig pä samma sätt som de rika. Jag tänker t. ex. på de mänga äldre personer som under stora uppoffringar skaffat sig ett sparkapital i förhoppningenatt med hjälp av detta sparande kunna bibehålla sin levnadsstandard pä äldredagar. För dem innebär den penningvärdeförsämring som regeringen tillåter ettverkligt dråpslag. Tag som exempel en pensionär som hade ett sparkapital på25 innestående på bank . Låt oss anta att dettasparande har fått stå kvar ograverat till högsta ränta. Vid slutet av 1972 haderealkapitalet minskat med , eftersom inflationen under dessa år varstörre än bankräntan. Dessutom hade pensionären måst betala skatt påavkastningen på sitt sparande; om marginalskatten var uppgick skattenefter avdragen till sammanlagt ca . Pensionärenstrygghetskapital hade alltså urholkats med . Det enda rimligavore naturligtvis att sådant sparande blev inflationsskyddat, dvs. att endastden reella vinsten beskattades. Om regeringen inte kan vidta mor effektiva åtgärder motinflationen Nr 109 än är del väl tyvärr realistiskt att ocksåfortsättningsvis räkna med Måndaeen den en prisstegring på perår. Vad kommer det atl innebära? Säg 4 : ,; 1973 t. ex. att en person , i mitten pä , har sparat 30 000 ------ kronorför sin ålderdom. Vid sin pensionering orn kommer- denne " ekonomiska pensionäratt kunna konstatera atl delta sparkapital har förlorat hälften politikenm. av dagensköpkraft, alltså av det faktiska värde pengarna hade när de sattes inpå bank. Och detta trots bankräntan, som ju har beskattats som inkomst. Sä dystert är perspektivet för dossa Skälen för ett radikalt omlänkande är många. Etl ökatsparande behövs för de stora och växande investeringarna. Ett högt enskiltsparande gagnar den samhällsekonomiska balansen i en inflationsekonomi. Vi vetockså att hushällssparandet har en central roll i kapitalbildningen. Attstimulera detta enskilda sparande borde därför vara en självklarhet. Hur skall då detta kunna ske? Ja, den viktigaste åtgärdenär naturligtvis alt föra en klart inflationsbokämpande politik, och där hartalare frän vårl håll tidigare i den här debatten angett några av de inslag somär nödvändiga i ett effektivt program mot inflationen. En annan angelägenåtgärd är att se till att hushållens disponibla inkomster ger utrymme för bådekonsumtion och sparande. Del behövs en resursskapande politik som vid en giveninflationstakt dämpar skattetryckol på hushällen. Därutöver behövs direktainsatser för att förbättra avkastningen på hushällssparandet. För atthushållen skall få on rimlig kompensation för sitt sparande är inflationsskydd,utvidgade skattelättnader för såväl bank-som försäkringssparande nära tillhands liggande medel. Tag t. ex. det extra avdraget vid beskattningen avinkomst av kapital. Sedan detta avdrag infördes har det förblivitoförändrat, för ensamstående och för maka. Det vore enrättviseåtgärd mot småspararna att återställa värdet av detta avdrag. Snara åtgärder behövs, och den sparslimulans riksdagenmedgav är inte tillräcklig, i synnerhet inte för att kunna vändasparkvoten uppåt i ett läge där andra faktorer kan bidra till att minskasparandet. Beslut på det här området måste fattas , herr talman, och detmåste finnas en tillräcklig beredskap i form av ytterligare åtgärder på dettaområde. I motionen 886 som bär nio socialdemokratersnanm tas frågan upp om en samlad sysselsättningsplan utformad av samhället och inte enbart efter de redovisade behoven från arbetsgivarna av arbetskraft. Vi begär i motionen en redovisning av preciserade mål för sysselsätt ningen i olika sektorer samt målet för höjningen av förvärvsintensiteten främst , och vi begär vidare en analys av de samhälls ekonomiska konsekvenserna av ökad respektive minskad sysselsättning. Väsentligt är att en sysselsättningsplan enligt vår mening bör vara en plan för såväl den offentliga sektorn som företagssektorn. Den grundläggande uppgiften för samhällets aktiviteter på det ekonomiska området är enligt 177 12 protokoll 1973. Den ekonomiska politiken m. m. vår meningatt skapa arbete ät alla. Den konjunkturuppgång som är ett faktum kommer dockinte att lösa de långsiktiga sysselsättningsproblemen. Det ger också kompletteringspropositionenbelägg för. I det efterindustriella samhället som vi nu befinner oss i sjunkersysselsättningen inom industri och annan varuproduktion; ny teknik och nyametoder medger en snabb produktionsökning med oförändrad eller minskandesysselsättning. Vad som händer i ett samhälle där man tillämpar en borgerligpolitik med marknadskrafternas fria spel, det kan vi se i som har enormarbetslöshet med utslagning av färgade och lågutbildade och med växande djupasociala motsättningar. Ökningen av sysselsättningen måste ske framför allt inomområdet för offentliga tjänster. Utskottet säger bl. a. att en huvudförutsättningför såväl en balanserad välfärdsutveckling som för full sysselsättning i vårtland är att en kraftig ökning av antalet sysselsatta inom området för främstoffentliga tjänster kan realiseras. Utskottet säger vidare att det är uppenbart att denbetydande näringsmässiga omställning som enligt vad som redovisats i det föregåendekommer att äga rum också under kommande är ställer stora krav på planering ochförutseende, och framför allt gäller det utbildningspolitiken ocharbetsmarknadspolitiken. Om man också beaktar vad som anförts i motion 886rörande en successivt höjd kvinnlig förvärvsintensitet och samhällsåtgärderför att förverkliga målet arbete åt alla, framträder behovet av en fortsatt,mycket intensiv sysselsättningsplanering. 1 den rad av åtgärder som normalt följer i anslutning tillekonomiska långsiktsbedömningar av denna art torde den sysselsättningspolitiskaplaneringen komma att inta en framträdande plats. Formerna härför böremellertid ankomma på Kungl. Maj:t att bestämma. Vi motionärer kan alltsånotera ett bifall i sak ifrån utskottet med den tillämpningen att regeringenbör få bestämma formerna för hur en sysselsättningspolitisk planering skallkomma till stånd. Diskussionen om en samlad sysselsättningsplan pågårintensivt inom arbetarrörelsen. Olika fackliga tidningar som Kommunalarbetaren,och har tagit upp den långsiktigaplanläggningen av sysselsättningen. I det senaste numret av krävs en samladplan för sysselsättningen . I en särskild rapport till Metallkongressensägs att det är Metalls bestämda uppfattning att en rätt bedrivenindustripolitik kan ge ett viktigt bidrag till strävandena att åstadkommaarbete åt alla. Men industrin förmår inte ensam åstadkomma ett tillräckligt antalarbetstillfällen. Därför, säger , är det ett viktigt krav attstatsmakterna gör upp en samlad plan för hur sysselsättningen skall utvecklas iolika delar av ekonomin . Här spelar den offentligaverksamheten en betydelsefull roll. Men det gäller att undvika konstlademotsättningar mellan offentlig verksamhet och företagens verksamhet, mellanproduktion av tjänster och produktion av varor. I rapporten heter det bl. a.:Vi kan inte lösa industribranschens mycket skiftande problem genom att blinthålla tillbaka tillväxten av statens och kommunernas verksamhet. Vi måste utveckla industrin, det övriga näringslivetoch den offentliga sektorn sida vid sida. Inriktningen måste varasådan att produktionen motsvarar våra behov, och bland dessa är behovet avarbete och social trygghet det grundläggande. Så långl Metallarbetaren. Enligt tabellen i finansutskottets betänkande på s. 26räknar man prognosinässigt med en total uppgång i efterfrågan pä ytterligare110 000 trots den beräknade nedgången på industrisidanmellan 25 000 och 30 000. Med konkunkturuppgång, arbetstidsförkortning ochfler deltidsarbeten kan man sannolikt skapa ca 100 000 nya arbetstUlfällenunder . löfte om 100 000 nya jobb är med andra ord ingentingannat än vad som enligt prognoserna kan uppnås utan kraftigare styrning än vadsamhället nu använder, under förutsättning att löfte gäller 100 000nya jobb till 1979. Därom vet vi dock ingenting. 100 000 nya jobb genomsubventioner till industrin kommer dock inte att lösa arbetslöshetsproblemen påsikt. Vill man ge arbete åt alla ställs betydligt större krav.Om alla som går arbetslösa skulle söka arbete tillsammans med dem som harpraktiska hinder t. ex. avsaknaden av daghem liksom deltidsarbetande somvill ha heltidsarbete, krävs det enligt tidningen 265 000nya heltidsarbeten . Om man vill åstadkomma//A:m>-(i(asysselsältningsförhållanden över hela landet skulle det betyda 410 000 nyaarbeten om man utgår från som riktmärke.Använder man A-region måste man skapa 635 000 nya jobb. Vilka styrmedel är borgerligheten beredd att ge samhälletför att åstadkomma detta? Ett bättre, företagarvänligt klimat? Det ger knappastnågra fler jobb men med säkerhet större vinst för företagen. Ytterligare enanställd per företag, som var svepande lösning ?Men var finns de företag som skall anställa fler? ställde denfrågan i den regionalpolitiska debatten, och han svarade: De finns istorstadsområden och tätorter med hög företagstäthet. 1 verkligheten skulle enanställd per företag betyda en ansvällning till som vi aldrig skullekunna klara, för i finns 39 000 bolag! Det betyder minst 39 000 flermänniskor till . I värsta fall eller bästa fall - hur man nu ser det -blir det kanske inte bara ungkarlar eller ensamma kvinnor som kommer tillStockholm utan hela famUjer. Befolkningsökningen kan då bli väsentligt störreän 39 000. Hur stämmer det med decentralisering och begränsning av Stockholmstillväxt? Som så mycket annat hos är också detta förslag dåligtgenomtänkt och en grov spekulation hos de arbetslösa av partitaktiska skäl. Lösningen på sysselsättningsfrågorna är intemarknadskrafterna kapabla att klara. Den kan endast genom en medvetenplanering och styrning och genom en aktiv näringspolitik från samhällets sida.När arbetstillfällena är otillräckliga drabbas de svaga pä arbetsmarknaden.Vårt ekonomiska konkurrenssystem leder till en uppdelning på två skildaarbetsmarknader med en för de starka, unga och bäst utbildade, som ärefterfrågade av näringslivet, och en för dem som inte orkar med näringslivets produktionskrav. Detta är en utveckling som inte kan Den ekortomiska politiken rn. Nr 109 accepteras. den ' ' niotionen 886 tagit upp utslagningen på arbetsmarknaden, 4 iuni1973 °' drabbar framför allt de äldre. 1965 befann sig av -------------------- åldersgrupperna5564 år utanför arbetskraften. Denekonomiska j; 2. Reformen i fråga omförtidspensionering som kom 1969 ' '" kan säkerligen ha påverkat denkraftiga ökningen och medfört att deutslagna klarar sig bättre ekonomiskt. Utslagningen av människor frånarbetslivet är naturligtvis totalt sett oekonomiskt för samhället och än merför den enskilde. Regeringens hela reformpaket pä arbetslivets område kommeratt medföra en djupgående demokratisering och förändring av arbetslivetsvillkor för dem som finns i produktionen och öppna möjligheter för dem somönskar jobb att fä detta. "Arbete skall erbjudas inte bara dem som nuefterfrågar det, utan förhållandena skall ändras så att alla kan efterfrågaarbete och därmed bli delaktiga i dess egenvärde som tillgången till ett arbeteger", sägs det i jämlikhetsgruppens rapport, som antogs av densocialdemokratiska partikongressen 1972. Vilken målsättning skall då samhället ha iprecisa tal för sysselsättningen pä sikt? Hur många kan man räkna med skall fädelta i produktionen och vilka möjligheter finns del att fördela arbetsuppgifterna?Är en kortare daglig arbetstid för alla eller för vissa grupper en lösning föratt åstadkomma arbete åt alla? Hur skall samhället möta kravet på ekonomisktoberoende frän de nya grupperna, framför allt kvinnorna, som kräver sin rättpå arbetsmarknaden? Hur man än ser pä detta krävs det en målmedveten planeringav den ekonomiska utvecklingen för att vi skall uppnå målet arbete åt alla.Utgångspunkten måste vara Wigforss' enkla iakttagelse att det alltid är merlönande för samhället att en människa har arbete än att hon går sysslolös. I detta anförande instämde (). i (vpk): Jag vill som ett försök till sammanfattningav dagens debatt - utöver vad jag yrkat - yrka bifall tillmotionen 1995 av samt tUl de yrkanden i anslutning tillmotionen nr 571 som finns i det förslag som har utdelats i kammaren och somgäller skatteutskottets betänkande nr 44 punkten Bl. Överläggningenvar härmed slutad. Punkterna I a, b, c. e och f Propositioner gavs på bifall tilldels utskottets hemställan, dels reservationen nr I av m. fl. imotsvarande del, och förklarades den förra propositionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändesföljande voteringsproposition: (Se bilaga till detta protokoll.) Den som vill att kammaren bifaller finansutskottets hemställan i Nr 109 Den ekonomiska poUtiken iii. betänkandetnr 29 punkterna I a, b, c, e och f röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 1 av m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr begärde rösträkning verkställdes votering mod omröstningsapparat.Donna omröstning gav följande resultat: Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels motionen nr 1995 av m. fl. i motsvarande dol,och förklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr i begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller finansutskottets hemställan i betänkandetnr 29 punkten I d röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit motionen nr 1995 av m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr i begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. omröstning gav följande resultat: Propositioner gavs på bifall tilldels utskottets hemställan, dels reservationen nr 1 av rn. imotsvarande dol, och förklarades den förra propositionen vara med övervägandeja besvarad. Sodan begärt votering upplästes och godkändesföljande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller finansutskottets hemställan i belänkandetnr 29 punkten 2 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 1 av m. fl, Den ekonomiska politiken m. m. Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dä begärderösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstning gavföljande resultat: Propositioner gavs pä bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 1 av m. fl. i motsvarande del,och förklarades don förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr begärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller finansutskottets hemställan i betänkandetnr 29 punkten 3 a röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 1 av m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flortalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Donna omröstning gav följande resultat; Propositioner gavs pä bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr I av in. i motsvarande del,och förklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller finansutskottets hemställan i betänkandetnr 29 punkten 3 b röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr I av m. fl. i motsvarande del. Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dä begärderösträkning verkställdes votering med. Denna omröstninggav följande resultat: Propositioner gavs på bifall till dels utskottets hemställan,dels reservationen nr 1 av m. fl. i motsvarande del, ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller finansutskottets hemställan i betänkandetnr 29 punkten 3 c röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr I av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrLöfgren begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Dennaomröstning gav följande resultat; Propositioner gavs pä bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 1 av in. i motsvarande del,och förklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition; Den ekonomiska politiken m. m. Den som vill att kammaren bifaller finansutskottets hemställan i betänkandetnr 29 punkten 3 d röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr I av m. fl. Vid Omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels niotionen nr 1995 av m. fl. i motsvarande del,och förklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr I av m. fl. i motsvarande del, och den 4 jimi 1973 Den ekonomiska poUtiken m. m. förklaradesden förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller finansutskottets hemställan i betänkandetnr 29 punkten 3 f röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 1 av rn. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr begärde rösträkning verkställdes votering mod omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Propositioner gavs pä bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 2 av herrar och , ochförklarades don förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: sorn vill alt kammaren bifaller finansutskottets hemställan i betänkandetnr 29 punkten röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 2 av horrar Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Däherr begärde rösträkning verkställdes votering modomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Propositioner gavs på bifall tilldels utskottets hemställan, dels reservationen nr I av m. fl. imotsvarande del, och förklarades den förra propositionen vara med övervägandeja besvarad. Sodan begärt votering upplästes och godkändesföljande voteringsproposition: som vill att kammaren bifaller finansutskottets hemställan i betänkandetnr 29 punkten 3 h röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 1 av m. fl. Vidomröstning gonorn uppresning förklarades flertalet av kammarens Nr 109 ledamöter ha röstat för ja-propositionen. rösträkningvorkslälldos votering med omröstningsapparat. om- 4 \un\ 1973 röstninggav följande resultat:----------------------------------------------------------- jy _ 153 Den ekonomisk [sjgj _ 139 politiken 111. m. Utskottets hemställan bifölls. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels det av i framställda yrkandet i anslutningtill motionen nr 571 av m. fl., och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan i Tyresöbegärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition; Den som vill att kammaren bifaller skalteutskotlels hemställan i betänkandetnr 44 punkten B I röstar ja, den dol ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit dol av i Tyr-esö framställda yrkandet ianslutning till motionen nr 571 av m. fl. Vid omröstning gonorn uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr i begärde rösträkning verkställdes votering modornröstnirigsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Ja - 277 Nej - 15 Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 2 av herrar i och iTrobro, och förklarades den förra propositionen vara mod övervägande jabesvarad. Sedan i begärt votering upplästes och godkändesföljande votoringsproposition: sorn vill att kammaren bifaller skatteutskottets hemställan i belänkandetnr 44 punkten B 2 röstar ja, den det ojvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 2 av herrar i Boråsoch i Trobro. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Den ekonomiska poUtiken tn. begärderösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstning gavföljande resultat: Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 1 av i m. fl., ochförklarades den förra propositionen vara mod övervägande ja besvarad. Sedanherr Josefson i Arrie begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller skatteutskottets hemställan i betänkandetnr 44 punkten B 3 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 1 av i Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då i Arriebegärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstninggav följande resultat: Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels motionen nr 1995 av m. fl. i motsvarande del,och förklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr i bogärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller skatteutskottets hemställan i betänkandetnr 44 punkten B 4 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit motionen nr 1995 av m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Däherr i begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat.