prot · FW09108 · 1973-12-31 00:00:00 — Det är därför ganska förvånande attregeringen nu slänger fram en lunta innehållande beräkningar av utgifter påsådana områden där vi uppenbart endast begärt en utredning och ett framlidaförslag. Med dessa ord, fru talman, ber jag att få yrka bifall tillreservationerna 1 och 2 vid skatteutskottets betänkande nr 44. HerrBRANDT (s): Jag skall säga några ord om skatterna, som manunder denna debatt så livligt talat om och så förfärligt jämrat sig över. Jagskall dock inle så mycket syssla med skatteutskottets betänkande. Vi har nämligen,som sagts, redan förut diskuterat de yrkanden som behandlas i dettabetänkande, och de har då avslagits av . Och alla yrkanden, utom detsom gäller det särskilda investeringsavdraget, har skatteutredningenligt sina direktiv att behandla. Investerings-avdraget ligger ju mera hosföretagsskatteberedningen. sade att det bör bli en samordning mellanskatter och bidrag - det har andra också talat varmt för - att den faktiskasambeskattningen skall slopas och att momsen skall tas bort på vissa livsmedel.Allt det där ligger ju under skatteulredningen. undrar i hur det blir medskatteulredningen. Jag har läst i tidningarna att den skulle vara överkörd ,om kommer med ett skatteförslag, men man har också sagt: arbeta i lugn och ro! Det var vad jag lade märke till i herrBohmans anförande. A ena sidan har man förfärligt bråttom med att fä fram enskattereform, för en skattesänkning mäste det bli sä fort som möjligt, äandra sidan säger , naturligtvis i skräck för att finansministernskall komma med ett förslag nu: Låt skatteutredningen arbeta i lugn och ro! Jag anser inte alls alt skatteutredningen är obehövlig.Det är inle så enkelt all göra ett nytt skallesystern, men orn jag har förståttfinansminislern rätt så är inle del aktuellt heller. Vad del gäller är om defackliga organisationerna enas orn den där proceduren, sorn jag inte behöveringå pä här men som alla känner till. Del resultat som kan komma av detta fårman betrakta mera som ett provisorium; del har inle med ett genomarbetatskattesystem all göra. Jag har sagt här tidigare att i stället för att indexregleraskatterna måste en regering lägga fram förslag orn ändringar, och delhar vi gjort. Del har kommit sådana ändringar Ivå år i rad . Men om defackliga organisationerna anser det behövligt med en omläggning även urfackligl-politisk synpunkt har jag ingen anledning atl motsätta mig det. Jag skall behandla bara en sak i skatteulskotletsbelänkande, och del är förslag om att folkpensionen skall görasskattefri. Vill i förklara för mig hur ni har tänkt erdel? Ni har ju inle skrivit i motionen om det, och mitt kansli kan inte räknaut hur ni har tänkt er att del skall gå till. Det skulle vara intressant attveta, för om man bara gör folkpensionen skattefri får även de störstainkomsttagarna, enbart därför att de är folkpensionärer, iskattelättnad, och det kan ju inle vara nödvändigt. Även vi riksdagsledamöter,sorn har en rätt hygglig pension, skulle då plötsligt få 4 000-5 000 iskattelättnad. Det följer med det systemet, om ni inte har någon annan metodatt klara saken. Jag sade atl den statliga skatten har sänkts periodvisunder och också tidigare. Det är alltså fel att tala om bara har höjt skatterna. Men den kommunala skatten har höjts, och därmedhar den liksom ätit upp statsskallens sänkning. Jag skall något belysa det. Är det skatten som så hårt har beskurit inkomsterna attingenting har blivit kvar, som man försöker göra gällande här? Låt oss se pä envanlig industriarbetare med genomsnittsinkomst. En ensamstående har under åren19681973 fält sin disponibla inkomst räknat i löpande priser ökad med 6 136kronor. En ogift med ett barn har fält en ökning 1968-1973 på ,alltsä en faktisk löneökning. En gift man med hemmafru som inte har något barn- och alltså inte har bostadstillägg har fått en ökning med nära 6 000 kronorunder . En gift man med halvtidsarbetande maka och två barn har fåtten ökning pä , och hade han haft tre barn hade han fått 12 763kronor i ökad disponibel inkomst . Det är alltså felaktigt att skylla på självaskattesystemet. Del är inte skatterna som har ökat och tagit bort löneökningen,utan man fär helt enkelt, om man räknar om i fasta priser, skylla päprisstegringen och inflationen. Men vi vet ju alla hur svårt problemet är, ochdel har finansministern förklarat. jag skall inteta fler exempel har ju också arbetstiden förkortats. Låt mig alltså konstatera kort och gott att avbruttolöneökningen har fått behällas avindividerna Den ekonomiska politiken m. m. Den ekonomiska poUtiken in. sedanförändringar i skatter och bidrag har beaktats. Särskilt gynnsam harutvecklingen varit för barnfamiljerna det är odisputabelt. Trots de högamarginalskatterna rnan gör gällande att människorna ändå borde få behällahälften får inkomsttagare med ända inkomst behållamer än hälften av inkomsten. Jag vill bara säga detta för att rätta till alla orimligapåståenden när det gäller skatterna. Del är de kommunala skatterna sorn tynger låg- ochmellangrupperna hårdast. Men det är också på det området sorn människornakommer i kontakt med den service som samhället lämnar. Jag har varit med i detkommunala arbetet och praktiskt taget varit ordförande ikommunalfullmäktige, jag har varit med i förvaltningsutskott ochkänner till hur vi pressats när människorna vill ha mer och mer. Som herrEkström sade har företagen krävt att kommunerna skulle vidta den och denserviceåtgärden. Förelagen sorn tidigare kostade pä galor, elledningar, vattenoch avlopp, har sagt; "Det som är innanför staket sköter vi om, men detsom är utanför är kommunens angelägenhet." Det är då naturligt attkostnaderna stiger för kommuner och landsting. Låt mig la några exempel. till nu harkommunalskatten ökat från 14:63 till litet . Landstingsskattenhar fördubblats pä tio är; 1963 var den 5:04 och 1973 är den 9:27. Kommunalskattens andel av den totala skatten för dem somvarken har förvärvsavdrag eller makeavdrag är vid i inkomst 61,2procent. Den som har 25 000 betalar , den som har 30 000 betalar 57,4procent och den som har 50 000 betalar . Först när man kommer upp i60 inkomst är den kommunala skatten lägre relativt sett än denstatliga, nämligen . Vid 100 000 är den och vid 300000 är den nere i . När det förekommer makeavdrag i familjen men inteförvärvsavdrag, blir för den som har inkomst kommunalskattensandel av den totala skatten. Vid inkomst blirdet , vid och vid 56procent. Först när man kommer upp i inkomst är man underhälften i kommunalskatt eller . Ju högre inkomst man har, destolägre andel betalar man således i kommunalskatt eller tvärtom. Varför är det nu på det här viset? Jo, kommunernaskostnader och investeringar har helt enkelt inte kunnat hållas inom ramen förskatteunderiaget, och orsaken har varit bl. a. befolkningsflyttningen. Kommunermed minskat befolkningsunderiag har endast delvis eller kanske inte alls kunnatutnyttja kommunala anläggningar. Kvar i kommunerna har blivit ett ökat antaltärande invånare - folkpensionärer och liknande. Med ökad befolkning har manfått ökad koncentration av människor, och det har medfört ökat bostadsbyggandemed åtföljande krävande kollektiva anläggningar av olika slag: skolor,idrottsanläggningar, serviceinrättningar, gator och vägar. Till detta harkommit den ökande motorlrafiken som krävt ombyggnad av stadsområden o. d. Sedan har vi olika reformer: ,kommunalise-ringen av gymnasierna, vidgad barntillsyn, uppsökande verksamhetinom socialvården,ökat ansvar för miljövården samt ansvar för bostadsförsörjningen. Ochlandstingen har ju fått en väldig ökning när det gäller sjukvården. 1960 gickhälso- och sjukvårdskostnaderna upp till 791 miljoner - 1972 var de uppe i dentiodubbla summan eller 7 817 miljoner. Som alla kommunalmän och landstingsmanvet är det sjukvärds-kostnaderna som tynger mest. De uppgår till avlandslingens kostnader, och lönekostnaderna i landstingens verksamhet uppgårtill . 1 mitt län beräknas sjukvårdskostnaderna nästa årkomma upp i över 400 miljoner, och vi får öka dem med i runt tal 17 miljoner. Ja, så är det. Kraven bara ökar. Och säger man tillmänniskorna ute i bygderna - jag har framhållit detta tidigare - att det blirnödvändigt att höja landstingsskatten eller kommunalskatten orn vi bygger deltalasarett eller denna skola eller denna verkstad, så bryr de sig helt enkeltinte orn det. De vet vad det betyder och de bara kräver att få detta. Vi måste ha klart för oss att det är på det sättet. Därkommer ju människorna inpå vad samhället ger dem, och de förstår sambandetmellan skatter och vad de får för skatterna pä ett helt annat sätt än niförsöker göra gällande, då ni säger att skatterna är nästan bortkastade pengar.Det är ju inte på det sättet annat än möjligen för den sorn säger: Jag har såstora inkomster och sä stor förmögenhet att jag klarar mig bra ändå. Sä var detju förr innan socialdemokraterna fick något inflytande härvidlag. Det må vara nog om detta. Jag skall sä säganågra ord orn momsen pä livsmedel - man kräver ju alt mervärdeskatten påbaslivsmedel skall tas bort. Principen för mervärdeskatten är att den skallverka neutralt, bl. a. på konsumtionen. Konsumenten skall vid val av olikakonsumtionsvaror inte påverkas av skatten. Det är den princip vi har slagitfast. Men då är förutsättningen att skatten är generell och att den utgår meden enhetlig skattesals. Så är det , med undanlag för reduceringsregeln päbyggnadsomrädet, som jag inte här skall gå in pä. Varje procent ger mellan 900miljoner och 1 miljard. I nuvarande budget ger mervärdeskatten 13,3 miljarderoch i nästkommande budget beräknas den ge 14 miljarder, vill jag minnas. Pälivsmedel utgör mervärdeskatten 4 miljarder. Slopas den helt på livsmedelminskar alltså statsinkomsterna med 4 miljarder. Om det läggs på andra varor -vi har inte fått klart för oss hur inan där vill ha det så måsteprocentsatsen på de varorna öka från nuvarande . Dettahar kommunisterna nu förstått. ansåg de att man skulle göra en sådanomläggning, men när de nu har kommit underfund med att del inte går, så sägerde i stället: Vi föreslär en höjning av skatten på förmögenhet, arv och gåvor,en höjning av bolagsskallen, ändring av avskrivningsreglerna till nivåoch slopande av rätten till avdrag för gäldränta osv. Ochpä del sättet får de hux flux, enkelt, genialt och sympatiskt fram 7 000miljoner att spela med! Om vi andra vore lika skickliga iatt plocka fram pengar, så vore det ju ingen konst. Men alla vet att det där ärorealistiskt. Det finns inte någon som helst saklig grund för förslaget attplocka fram pengarna pä det sättet. Och därmed kan inte heller kommunisterna lösa problemet att ta bort Den ekonomiska /JoUtiken m. m. Nr 108 mervärdeskatten sä där enkelt. ... j , Millenparlierna nöjer sig med attslopa mervärdeskatten på baslivs- 4 inni197'' medel. Men som finansministern sadetidigare skulle det kosta 3 -------------------- miljarder kronor, och han frågade hur ville skaffa de På det svarade herrFälldin så där finurligt som .ijj brukade göra, att det har maninte tänkt på; man kanske skulle kunna tadet successivt, på mjölken och ett annat år på margarinet. Om man gårsuccessivt fram, sä går det att klara. Ja, men det kostar ändå 3miljarder kronor, det är ett faktum. Del verkar som om kostnaderna Det är så lätt alt kräva en sänkning av skatterna,men driver man en politik som skulle öka statens utgifteroch skärpa skattetrycket ännu mer. har vi i skatteutskottet haft ett rekordartat antalmotioner om avdrag hit och avdrag dit. jämrade sig över avdrag ochbidrag och sade att det måste vi ta bort. Men , , har här i sagt att om man skulle ha bifallit allaframförda motionsyrkanden oin avdrag, så skulle staten inte ha fått in ett endaskatteöre. Det var hans uppfattning, så folkpartist han är. Då frågade jag ominte kunde tala med sina partikamrater och övertyga dem om det.Det är vi som har haft det jobbet, sade jag, och om villehjälpa oss med det, så vore det mycket bra. Dessutom har det också framställts krav på åtgärder somskulle öka kommunernas och statens utgifter väsentligt. Men låt mig säga ännu några ord orn ändringen avmervärdeskatten på livsmedel, som vi så ofta får förslag om. En sådan ändringskulle förorsaka svårigheter för skattskyldiga, för deras kunder och förskattemyndigheterna, svårigheter sorn kunde bli nog sä svåra att bemästra.Skall exempelvis alla livsmedel eller endast vissa undanlas frän skatt? Vi vetinte var slår i det fallet eller om rnan där vill ha någon ändringöver huvud taget, men mittenparlierna vill göra undantag för vissa livsmedel.Och dä blir det ju nödvändigt att definiera vilka varuslag det skall gälla. Hurman än gör kommer det att uppstå gränsdragningsproblein. Och i detaljhandelnblir det nödvändigt att göra en särbehandling av livsmedel, eftersom vårdetaljhandel har ett varusorli-menl som omfattar väsentligt mer än baralivsmedel. Om detta krav tillgodosågs skulle detaljhandeln troligen bli tvungenatt hålla livsmedlen skilda från annan försäljning - och inle kommer det då atlförbättra våra möjligheter att klara skatteflykten! Dä mäsle kontrollen bliytterst svär, när man skall skilja ut vad del är fräga om för försäljning. Ochdet skulle minsann inte bli lätt att hålla efter mindre nogräknadeskattskyldiga. Skall vidare undantaget gälla i varje led? Har man tänktigenom det problemet? Skall det gälla såväl produktion som distribution ochförsäljning till konsument? Där mäste man i så fall också fråga vad som menasmed konsument. Även det är en fråga som mäste lösas. Och skall undantagetföranleda rätt till avlyftning av ingäende moms på produktion och distributionav livsmedel? Det har ännu inte diskuterats och än mindre klargjorts. Detta är några problem som man inte bekymrat sig orn men som skatteutredningenmäste ta itu med och lösa oin man över huvud taget Det här var bara några randanmärkningar. Jaghar inle satt ihop något anförande; jag har bara plockat litet bland minapapper. Tillät mig citera vad i Dagens Nyhetersäger beträffande miltenpartiernas krav. Han säger: "De vill ha enskaltereform som tillgodoser och gynnar ekonomisk tillväxt, sänktpensionsålder, vårdnadsbidrag för barn , förbättradekommunikationer, krafttag för arbetsmiljön samt nyskapande investeringar ochett bättre samhälle." Det låter fint. "Men hur skall det gå till? Hur går det dä med sociala reformer som kräver ökadeskatter? Sorn bidrager till ökade statsutgifter. Krafttag för arbetsmiljön larresurser som behövs för nyskapande investeringar. Hur skall man kombinera sänktskatt, ökade transfereringar och höjd investeringstakt? Det förutsätter enekonomisk tillväxt av okänd styrka", skriver , Och det ärså riktigt. Ingen av oss kunde bättre ha definierat mittens illusionsnummer. Ekvationen går helt enkelt inte ihop. Del är, fru talman,inte saklig politik att kräva kostnadskrävande reformer och lova ensänkning av skatten. Det är inte saklig politik att föra en skatlekrilik sornom skatterna vore bortkastade pengar. Del är inte saklig politik att klaga päskatterna och statsutgifterna ulan atl ange vägar till sparsamhet och var densparsamheten skall sättas in. Oppositionen kan i valrörelsen tala om att manyrkat en oändlig massa avdrag på skatten, förbättringar för barnfamiljerna ochför folkpensionärerna, ja alla populära ting som över huvud tagel kan tänkas utav borgerliga riksdagsledamöter. Men kan man också tala om förväljarna att orn de röstar på oppositionen skall de fä sänkta skatter. Det är,fru talman, det verkliga illusionsnumret. Jag beratl fä yrka bifall till utskottets hemställan. Den ekonomiska politiken m. m. HerrMAGNUSSON i (m) kort genmäle: ställde frågan till mig, vad vimenar med vårl förslag om lägre skatter för folkpensionärerna. Vi har krävt attfolkpensionen i princip skall vara skattefri genom att grundavdraget förfolkpensionärerna skall vara av basbeloppet. Eftersom grundavdragetavtrappas vid högre inkomster får de mycket stora inkomsttagarna, som har etlförminskat grundavdrag eller inget grundavdrag alls, inte någon nytta av ensådan ändring, men den skulle spela en mycket stor roll för alla de pensionärersom har mindre eller medelstora pensioner upp till avtrappningen avgrundavdraget. berörde momsen på livsmedlen. Det är klart attdel inte rör sig orn sä våldsamma belopp, om rnan skulle la bort rrromsen påmjölk och smör; vi har begärt att skatteulredningen skall se över vad detskulle komma att innebära. Det skulle inte heller ur konlrollsynpunkl blisärskilt besvärligt, eftersom det i allmänhet inte finns mer än en leverantörpä det området. Men delta har vi sorn sagt begärt atl skatteulredningen skallundersöka. Sedan man hört långa tal rned försvar för dehöga skatterna och allt tal om hur nödvändigt det är att vi fortsätter alt taut höga skatter, blir nran beklämd när man tänker pä att han ocksåär Den ekonomiska poUtiken tn. Man undrar vad det är för slags förslag den skall kommafram till. En sak kan finansminislern antagligen vara ganska säker på: Får herrBrandt bestämma där kommer han att uppfylla de önskningar sorn finansministernhar framställt till utredningen i direktiven, nämligen att de förslag denkommer fram till inte får leda till ett mindre skalleuttag än det vi förnärvarande har. Sedan blir jag också litet fundersam när jag hör herrBrandt tala om den eventuella höjning av arbetsgivaravgiften som hardiskuter-ats. Beträffande den så säger han: Det är klart att vi ska ha kvarskalleutredningen. Men om de fackliga organisationerna träffar enöverenskommelse är han tydligen beredd att expediera den beställningen. Dettycker jag är felaktigt. Skatterna skall avgöras i riksdag och inle påBlasieholrnen. HerrJOSEFSON i Arrie (c) kort genmäle: När talar om hur oppositionenskulle kunna föra sin valpropaganda kommer otvivelaktigt tanken, om demonstrerade hur han för sin propaganda beträffande de borgerligapartiernas olika ståndpunkter. Han gav en totalt felaktig bild av deställningstaganden vi har gjort. Jag har inte talat om skatterna som bortkastade pengar.Jag har betonat vikten av att vi ser skatterna i starktsamband rned den service samhället ger. Det är alldeles självklart alt manskall se dem så. Vad jag har tagit upp nu och tidigare är att vi skall försökafä fram ett så rättvist skattesystem som möjligt. Ett skattesystem som inte gerde orättvisor det nuvarande skattesystemet medför. betonade också alt vi har fått enskattesänkning . Jag vill fräga: Vad räknar statlig skatt? Är det endast den statliga inkomstskatten? I sä fall ärhans påstående riktigt. Men vi har med sänkningen av den fått enhöjning av mervärdeskatten och en fyraprocentig arbetsgivaravgift!I de propositioner som framlagts 1970 och 1972 har klart uttalats att det varfråga om en omläggning av skatten från direkt till indirekt skatt och att detotala avgifterna skulle bli ungefär desamma för den enskilde. Människorna bryr sig inte om i fall skatterna höjs, debara ställer nya krav pä samhället, säger . Härvidlag harförmodligen skatteutskottets ordförande en annan uppfattning än vadfinansministern har. Denne har starkt understrukit att dendirekta skatten -den statliga och kommunala - är så hög att den inte kan höjasytterligare. Jag anser att det för den enskilde måste synas meningsfullt altgöra en arbetsinsats detta är nödvändigt orn vi skall bibehålla en godutveckling i vårt land - och då finns det en gräns för hur högt beskattningenkan gå. Att slopa momsen kostar har det sagts.Vad har vi från och begärt när det gäller momsen? Vi harbegärt att man skall utreda olika alternativa system för att reducera mervärdeskattensfördyrande inverkan pä viktiga livsmedel. Vi har nämnt olika alternativ för attåstadkomma detta, och jag anser att ni skall bemöta de förslag vi har framställt och inte något helt annat än del vi har framfört i Nr 108 Svårigheternaför handeln har också nämnts. Väljer rnan ett system a 'rn-j-i som nära överensstämmer med det som tillämpas på grund av----- prisstoppetbör det inte bli några svårigheter för handeln. Det är en av de ''" eKonornisKa vägar vi har föreslagit i vårmotion, nämligen alt rnan skall införa ett politiken m. m. konsurntionsslödsorn reducerar momsens fördyrande inverkan. Vi har rätt att begära att våra förslag skildras sådana deär och inte ges ett helt annat innehåll. i (fp) kort genmäle: sade en hel del om hurkommunalskatterna hade höjts. Han har väl redovisat riktiga siffror, ochkommunalskatterna har gått i höjden under det senaste årtiondet. Men vad herrBrandt inte nämnde var anledningen till att kommunalskatterna höjts. Höjningenhar orsakals inte bara av de krav människorna ställt pä kommunerna ochkommunernas investeringar för att göra förbättringar utan också av åläggandensom kommunerna fått genom de beslut vi har fattat inte minst i . Sedan skulle jag vilja rekommendera att räknaut hur mycket momsen har påverkat kommunalskatten. Det är avsevärt. Man fårinle glömma sådana saker. Jag vill också rekommendera att räkna uthur mycket momsen har ökat skatteuttaget i hemkommuner - bådeprimärkomrnunen och landstingskommunen. Jag försäkrar att det blirganska överraskande siffror. Med anledning av höga visa om höjning avkommunalskatterna och landstingsskatterna skulle jag vilja be attockså ta hänsyn till den uppgörelse sorn är träffad mellan finansdepartementetoch kommunförbunden orn att försöka hålla skatterna nere åtminstone i två år.Jag trodde kände till den överenskommelsen. talade om hur krångligt det skulle bli att tabort momsen på livsmedel. Jag håller med orn detta så till vidaatt det kominer alt bli krångligt, om rnan lägger över olika skatteuttag pähandeln. Resultatet kommer att bli en fördyring, och de som til syvende ogsidst får betala den fördyringen är konsumenterna. Men det finns ju andravägar. Finansministern har föreslagit oss en annan väg när det gällde atthindra livsmedelspriserna atl gå upp pä grund av jordbruksavtalet. Varför intepröva den vägen? Det finns säkert en hel del saker att göra. Jag hoppas att såsom ordförande i utredningenbevakar just handelns intressen och ser till alt rnan inte får ett krångligtsystern' där. Men det är ju resultat rnan vill nå, så att rnan får nerkostnaderna för livsmedel. () kort genmäle: Man talar alltid om att Sträng tar pengarna,och man avser då den statliga skatten. Vi har alltså inte diskuterat indirektskatt här över huvud taget, utan vad vi nu diskuterar är den direkta skallen. Vi skall i utredningen undersöka möjligheterna att tillämpa en 121 Nr 108 differentierad mervärdeskatt. säger i Arrie att det Måndagenden yrkande som har ställts gäller enutredning. Allright, men delta skall ju vi 4 juni1973 syssla med i skatteutredningen!Jag har här försökt att förklara att det Den ekonomiska politiken in. inte ärden statliga skatten som tynger låg- och mellaninkomstgrupperna mest, utan attdet faktiskt är kommunalskatten som . Det förstår människorna, och delfinns ingen som kan vederlägga alt del förhåller sig pä det sättet. Det ärkommunalskatten som har ätit upp de sänkningar av den statliga skatten somregeringen har föreslagit och som har beslutat. När jag nämnde hur den borgerliga propagandan bedrivs sadeherr Josefson atl det kanske bara är som säger i valpropagandan. Nej,den borgerliga propagandan har ni fört här. För ni ut den diskussion som harförts här , är det helt enkelt ett illusionsnummer. Ni har en mängdyrkanden om ökade statliga utgifter som ni pläderar för och försökerinbilla människorna atl det går att sänka skatten. För att jag inte skall glömma bort det vill jag sedanfråga i en sak. När ni nu skall höja grundavdraget förfolkpensionärerna det avtrappas , såsom sade, vid 52 500kronor - skall dä avtrappningen komma först ?Upp till denna inkomst fär alltså folkpensionärer skattelättnad genom ertförslag. Men inte nog med det, utan om ingenting sker höjs marginalskatten mellan 52 500 och 67 000 eller i stället för att dennu är . Hur löser ni det problemet? Jag vill se den ändring avskatteskalan som eliminerar detta besvär. Pä förslag av fru andre vicetalmannen beslöt kammaren uppskjuta den fortsatta överläggningen rörande dessabetänkanden till .