prot · FW0966 · 1973-12-31 00:00:00 — Jag tycker att vi skaU hålla oss på jorden när videbatterar här i kammaren. HerrLÖVENBORG (vpk): Vi har redan uttalat vår tillfredsställelseöver atl det äntligen blir gruvbrytning i Slekenjokk. Våra motiv i detavseendet behöver därför inte misstolkas. Jag vUl också säga tUl all vi inte harvaknat tiU . Vår principieUa hnje är klar och utstakad ,nämligen att samhället skaU äga och exploatera naturtillgångarna. Men det fannsockså i anförande en del andra mer eller mindre underligainslag. a. anfördes som ett motiv tiU att fått uppdraget erfarenhet på området. Det sägs ju också i utskottets motivering attBolidenbolaget har en mer omfattande erfarenhet när det gäller att exploateraifrågavarande typ av malm och att saknar erfarenhet på området. Det är ingenting underligt i detta påstående - det ärriktigt. Det underliga är slutsats. Man kan göra en delreflexioner i anslutning härtill. Man skuUe för aU framtid permanenta detnuvarande förhållandet, om man bara tUlämpade resonemanget att inte harerfarenhet från något annan än järnbrylning ergo måste in tUl tidensände fortsätta med detta och ingenting annat. Såvitt jag förstår uppfattar ledning inte bristen på erfarenhet på detta område som alltför besvärande,eftersom man inte någonstans har åberopat detta som ett skäl tiU att man inleskuUe åta sig Stekenjokkexploateringen. Jag anser att motiveringen i detta avseende är ganskakrystad. Saknar det statliga gruvföretaget den expertis som måhända hadebehövts, finns det naturligtvis möjlighet att skaffa sig sådan men att maninte har den sortens folk är som sagt var ingenstans bekräftat. Jag ser del tvärtom som en nödvändighet att samhället viaLKAB stärker och breddar sitt inflytande inom gruvnäringen. Det är dåligamotargument man anför. Jag tycker att man skaU gå in för alt stärka samhälletsinflytande i stäUel för att stärka och tiUfredsstäUa det privatkapitalistiskaBohdenbolaget. Tiden borde vara inne atl allvarligt diskutera ennationalisering av hela den svenska gruvnäringen, men socialdemokratin tycks varalångt borta från sina gamla krav också i det fallet. den 11 aprU 1973 Statligt stöd tiU upptagande av gmvdrift vid Stekenjokk HerrSVANBERG (s): Hela den här diskussionen är på ett sättunderlig. Ingen kan väl ändå förneka att Bolidenbolaget har större erfarenhetav att bryta kopparmalm än vad har, medan är expert på järnmalmsbrytning.Med det har jag inte sagt att bara skaU syssla med alt bryta järnmalm.För resten gör inle det heller utan sysslar med helt andra saker i andrasammanhang, och det tycker jag är helt riktigt. Men varför plockar man fram de här argumenten när delgäller jusl etl företag som samhället satsar särskilda pengar på därför atl viur samhäUsekonomisk synpunkt viU ha brytningen till stånd? Det är ju ingenguldklimp som Bohdenbolaget och har slagils om, det är inte fråga om allLKAB skulle kunna vinna alla de här fördelarna som talar om. den 11 aprU 1973 Statligt stöd tiU upptagande av gmvdrift vid Stekenjokk Jag återkommer tUl vad jag sade förut. Om man skullestärka StäUning med kopparbrytning borde del ha varit mycket rimligareatt hade tagit över Aitekgruvan i , som ligger en mU från dengruva man har i . Del är ett krystat resonemang när man säger att dethär är en väldig godbit som tas ifrån . Jag är väldigt fjärran från tanken att bara skullesyssla med alt bryta malm. Jag hoppas att skaU ge sig in på flera andraområden undan för undan, men det är ett helt annat resonemang än det som förshär . Och förslag om nationalisering av den svenskagruvnäringen hör väl inle hemma just i det här ärendet. Jag säger återigen:Detta är ingen affär där de två bolagen slåss om de feta guldklimparna. Det harur praktiska synpunkter varit naturligt atl Bolidenbolaget har tagit den härbrytningen. Det är ingen ideologisk fråga som vi behöver ha någol stort bråk omhär. Det väsentliga är alt människorna i den här bygden får arbete. HerrLÖVENBORG (vpk): upprepar all det är självklartalt har den mindre erfarenheten när det gäUer kopparbrytning. Det har jagheller inte bestritt, men konsekvensen av resonemanget blir ju att eftersomLKAB har mindre erfarenhet skall det inte syssla med en gruvbrytning av den härtypen. Alltså låser man för, såvitt jag förstår, överskådlig tid just tiUen särskUd typ av brytning. Man kan naturligtvis inte av det här avtalet läsa ut exaktvad kommer all tjäna på affären, men jag har utgått ifrån och jag tror inte att jag gör fel att det inte är av särskilt ädla skäl somdet lar den här brytningen. Det är en affärsmässig handling som man avser atltjäna pengar pä. De kopparpriser som staten skall ta ut blir också mycketsmå, som jag har anfört. Det sägs ju i industridepartementets inbjudanall teckna avtal, att ett arrendeavtal i första hand bör ifrågakomma och attdelta bör utformas så alt väsentliga intäkter för staten erhålles först vidhöga kopparpriser. Jag har karakteriserat BoUdenbolagets risktagning som enrisktagning med dubbelt skyddsnät, och jag tror inte atl del är någonöverdrift. Kopparpriset ligger på meUan 5 000 och perton, och del är troligt atl det stiger. En av världens främsta geologer, , skrev så här i en artikel; "Konsumtionen av koppar kommeratl flerdubblas och kopparpriset kommer förmodligen att fördubblas." Dåutgår visserligen en tilläggsavgift enligt avtalet, men man kan tryggt utgåifrån att vid stigande kopparpriser är del den privatkapitalisliska koncernensom kommer atl kamma hem huvuddelen av kopparprofiten. Då skulle det väl, herrSvanberg, ha varit bättre med ett avtal som innebär inle bara att statenstärker sitt inflytande över den här vikliga näringsgrenen ulan också allsamhället garderar sig så atl man kan la hand om de vinster som man kanförutse. HerrSVANBERG (s): Detta resonemang om kopparpriserna och hurmyckel Bohden kommer att tjäna osv. kan och jag hålla på med hurlänge som helst. Vi är inle experter på det här området. Jag viU inte säga attnågon i utskottet har ansett sig kunna bedöma den delen heller. Men hade det nuhär funnits enorma pengar att tjäna, så är jag helt övertygad om att de som äransvariga för hade kunnat räkna ut det och då visat sig mera intresseradeav det här, gett ett bättre anbud och säkerligen kommit i fråga för det. Jagtror alt de som sköter om och de som sköter om är betydligt merakompetenta att bedöma kopparpriser och tekniska finesser än vad jag är. Jag finner att industriministern, som har skrivit propositionen,tydligen har utgått från samma resonemang. Statligt stöd tiU upptagande av gmvdrift vid Stekenjokk (vpk): Det är faktiskt så att varken i propositioneneller i utskottsbetänkandet kan man klart faststäUa vad det handlar om när detgäUer kopparpriserna. Men det kommer att handla om ersättning, somBolidenbolaget utger, på . Jag tycker också att socialdemokratin här visar enbeklämmande principlöshet. Ty vad är det annat när man säger i många sammanhangatt man är för ett ökat samhäUsinflytande över det ekonomiska livet men i ettsådant här konkret faU går den motsatta vägen? Jag tycker att det är märkligtinte minst mot bakgrunden av att man har lagt ned så betydande belopp pådet här projektet. Det som förbereds är, som det heter i vår motion,"ett groteskt uttryck för regeringens blandekonomipolitik", som inteför oss ett tuppfjät närmare på vägen att öka samhällets inflytande över detekonomiska livet. Här hade man en uppenbar möjlighet, men den avstod man ifrån,och jag tycker att del är beklagligt. Det är ganska lustigt att seranledning att socialisera och förstatliga just i de ekonomiskt sämsta affärerdet gäUer. Han skuUe tydligen kunna bh helt ense med högerledaren, som i ettsammanhang sade att han kan tänka sig statliga företag där de är socialtbetingade. Det här är ett företag där samhället går in med särskilda pengar föratt få i gång det. Inget gruvföretag har velat starta det på egen hand. Detfinns bättre objekt för sociahsering, , än det här, om vi skaU sedet ur samhällets intresse. Överläggningenvar härmed slutad. Propositioner gavs på bifaU tiU dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 1 av i , och förklaradesden förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: 8 protokoU 1973. Igångsättande av gmvbrytning i Kaunisvaara i Den som viU att kammaren bifaUer näringsutskotlets hemstäUan i betänkandetnr 28 punkten 1 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifaUit reservationen nr 1 av i Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter lia röstat för ja-propositionen.Då begärde rösträkning verkstäUdes votering med'omröstningsapparat. Denna omröstning gav föhande resultat: Punkterna 2 och 3 Kammaren biföU vad utskottet i dessa punkter hemstäUt. Propositioner gavs på bifaU tUl dels utskottets hemstäUan,dels reservationen nr 2 av i Glömminge och , ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr begärt votermg upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vih att kammaren bifaUer näringsutskottets hemstäUan i betänkandetnr 28 punkten 4 röstar ja, den det ejvUl röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifalht reservationen nr 2 av i Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Utskottets hemställan biföUs. § 12 Igångsättande av gruvbrytning i Kaunisvaara iNorrbotten Föredrogs näringsutskottets betänkande nr 29 i anledningav motion om igångsättande av gmvbrytning i Kaunisvaara i . 1 detta betänkande behandlades motionen 1973:93 av herrLövenborg (vpk) och (vpk) vari hemställts att hos regeringen skulle anhålla om attåtgärder vidtogs för att starta gruvbrytning i Kaunisvaara och att fick iuppdrag att vidta skyndsamma åtgärder härför, samt att i enlighet därmed initiativ togs för byggandet avjärnväg mellan och . Utskottet hemstäUde att skulle avslå motionen1973:93. Reservation hade avgivits av herrSvensson i (vpk) som ansett att utskottet bort hemställa, att med bifaU tUl motionen 1973:93 hos Kungl.Majt skuUe anhålla att åtgärder vidtogs för gravbrytning i Kaunisvaara genomLKAB :s försorg och för byggande av en järnväg meUan ochKaunisvaara. (vpk): I enkla frågor, interpellationer och som idet här fallet motionsvägen har frågan om gruvbrytning i Kaunisvaaraaktualiserats här i . Bland människorna iTornedalen och bland dem som är verksamma inom kommunalpohtiken där ser manmalmförekomsterna som den möjlighet bygden behöver för att kunna utvecklas ochge befolkningen en chans atl stanna kvar. fanns det närmare 800 personerbosatta i byn . bor där knappt hälften så många. De flesta ungahar flyttat tiU andra orter för att fä arbete. När man vet att den situationendelas av andra Tornedalsbyar inser man också att det är nödvändigt att snabbtvända utvecklingen. På ledande LKAB-håU är man också på det klara med atl någotmåste göras, eftersom man vet att den pågående avfolkningen av byarna runtPajala och malmfälten innebär rekryteringssvårigheter tUl de etableradegruvindustrierna. Men man anser sig inte ha kommit tUlräckligt långt iutredningsarbetet för att kunna ge något besked om när brytning kan startas. majoritet har heller inte ansett attfrågan hur malmtillgångarna i skall kunna tillvaratas på ellrationellt sätt är tiUräckligl analyserad. Ändå ger en snabb rekapitulering avvad som hänt på utredningssidan följande uppgifter: Malmen i Kaunisvaara uppläcktes 1918, och redan då väcktestorleken av fyndigheten en viss uppmärksamhet. Är 1958 genomförde Johnsonkoncernenflygmagnetiska mätningar, och då upptäcktes även stora sidofyndigheter. Underåren 1960-1963 företogs en rad borrningar i privat regi, som avbröts när deltioåriga inmutningsförbudet trädde i kraft. Är 1960 återupptog SGUundersökningarna av Stora Sahavaara, som är den största malmkroppen. LKABstäUde medel till förfogande för dessa undersökningar, som avslutades i januari1964. fick SGU efter ell riksdagsbeslut medel för entotalinven-lering av järnmalmsfyndigheterna i . Dessa medel användestiU undersökning av återstående malmkroppar i området. SGU anser sig genom dehär undersökningarna ha fått fram tillräckliga uppgifter om Kaunisvaaramalmen och har uttalat all ytterligare geologiska under- Igångsättande av gmvbrytning i Kaunisvaara i Igångsättande av gruvbrytning i Kaunisvaara i sökningarinte behöver göras. Vi motionärer har utgått från detta och anser oss alltså hafog för vår uppfattning att exploatering skulle kunna sättas i gång utan längredröjsmål, i synnerhet när det gäller malmkroppen Stora Sahavaara, för övrigtden malmkropp som främst är intresserat av. Beträffande utskottets invändning att man ännu inte harlöst de tekniskt-ekonomiska problemen i samband med avlägsnandet av svavlet imalmen har vi tagit reda på att sådan avskihning skulle vara möjlig genom dens. k. magnetiska avskiljningsmetoden. Erfarenheter på del området borde förövrigt finnas, eftersom det i aUa järnmalmer, även i Khunamalmen, fmns mereller mindre svavel. De mUjömässiga problemen i samband med svavelutsläpp harockså diskuterats, och då har det kommit fram att man med vissa metoder skullekunna använda sig av svavlet, t. ex. för att tUlverka svavelsyra, flytandesvaveldioxid eUer rent svavel. Jag skall nu inte gå in på några siffror över hur mångasom skuUe kunna få arbete i samband med gruvdriften, och inte heller skaU jagdiskutera kostnadsberäkningarna. Jag tror det är tillräckligt att isammanhanget betona att det behövs stora insatser för att hejda den skrämmandesnabba avfolkningen och ödeläggelsen inom kommun. Frågan om gruvbrytning eller inte i Kaunisvaara är likaviktig för kommun som skillnaden meUan liv och död. Jag tror allnäringsutskottets ordförande känner igen de orden. Det var nämligen så en honomnärslående länstidning beskrev situationen i Tornedalsområdet. Dethar här i i tidigare sammanhang hänvisats tiU en undersökning som tvåunga samhällsvetare har företagit och som visade att fortsatt utflyttning ochbefolkningsminskning i den här kommunen bara kommer attinnebära enorma samhällsekonomiska förluster genom att bostäder överges ochskolor töms. Ser man detta tillsammans med de sociala aspekterna pä en helbygds framtid kan man omöjligt acceptera hänvisningen till att kostnadssidaninte är tillräckligt utredd. Just de samhällsekonomiska bedömningarna, somhade spelat en viss roll när det gällde stäUningstagande tUl Slekenjokk och somherr Lövenborg och diskuterat här, borde med i bildenäven i det här faUet. I vår motion har vi också framhållit attfraktförhållandena är av avgörande betydelse för en ekonomisk gruvdrift. Vi hardärför återigen aktualiserat frågan om ett järnvägsbygge mellan Kaunisvaara ochSvappavaara. En järnväg är nödvändig för alt man skaU få bilUgaste möjligatransporter, men den har också den fördelen att man i vissa faU kan använda deanläggningar som redan finns i och för sådan vidareförädlingav malmen som avskiljning och kulsinlring. Ett sådant förfarande skuUe ocksåsänka anläggningskostnaderna i Kaunisvaara. skulle också ha denfördelen att den kunde komma tUl nytta när det gäUer andra mineralfyndigheler iTornedalen. Även för skogsbruket skulle en järnvägslinje vara tUl fördel. Delhar uppgetls alt gruvdrift skulle kunna sättas i gång efter det attbeslut därom fattats. Järnvägsbygge skulle kunna sättas i gång mycket snabbare,och då kunde man placera åtskilliga av de arbetslösa där. kundedärmed bh ett led i en medveten och stark lokaliseringspoUtisk satsning för atthejda avfolkningen i . Det måste bh ett avgörande när det gäUerfrågan om gruvbrytningen i Kaunisvaara och järnvägsbygget där. Möjhgheterna attta stäUning i den frågan anser vi finns. Lönsamhetsbegreppet måste stäUas irelation tUl situationen i området, i synnerhet när det gäller sysselsättningen.Nu har samhäUet kostnader för arbetslöshetsunderstöd och beredskapsarbeten. Människornadrabbas av försämrad service och oro . Det finns anledning attupprepa det som nyhgen sade hade hänt istäUningstagandet tiU Stekenjokk. LKAB-chefen har återigen betonatatt frågan om gruvbrytning i Kaunisvaara fortfarande inte är avgjord. Detbeslutet förmodar han skall fattas av politiker, och jag tror alt det ärrUctigt. Eftersom ett avgörande i positiv riktning verkligen skulle vara brapoUtik för Norrbollen, viU jag, fru talman, yrka bifall tiU reservationen avherr i vid näringsutskottets betänkande nr 29. den 11 aprU 1973 Igångsättande av gmvbrytning i Kaunisvaara i HerrSVANBERG (s): Jag skulle kunna instämma i en del av vad fruMarklund här har sagt. Hennes skildring av situationen vad det gäller arbetsmarknadeni osv. är helt riktig. Men jag kan inte föha med henne när hon gåröver tiU att tala om hur hon skall klara situationen. Man får inte lappakontakten med jorden i det sammanhanget heller. Vi har en besvärande sysselsättningssituation iTornedalen. Samhället är, det är jag helt övertygad om, berett att satsa mycketpå att skapa sysselsättning där. Men är tydligen helt övertygad omatt det bästa sättet att göra det är att besluta om att startagruvbrytning i Kaunisvaara. Jag kan inte vara lika övertygad om det som hon är.Visst är fyndigheten geologiskt undersökt, men ingen vUl ta på sitt ansvar attsäga att man ännu har utrett ekonomin på ett riktigt sätt. Utskottet har inte påstått att man inte kan skilja ursvavel från malmen. Del kan man mycket väl göra. Frågan är bara: till vilkenkostnad? Jag är övertygad om att man kan få fram malm, men vad kommer den malmall kosta som man får fram på det sättet? Vi skall dessutom komma ihåg alt järnmalmsbrytning i daginte är samma goda affär som bara . talar omnedpressning av priser, konkurrens från järngruvor i andra delar av världenosv. Allt detta är riktigt och sant, men man skall fördenskull inle heltavskriva frågan om Kaunisvaaramalmen. Låt dem som sysslar med det bli färdigamed de ekonomiska beräkningarna av vad det skulle kosta att få fram malmen iKaunisvaara och med bedömningarna av om den sedan går att sälja påvärldsmarknaden osv. När de uppgifterna ligger på bordet kan man beräkna vilkasamhäUsekonomiska kostnader vi kan placera på den andra sidan, om brytningenskulle bh en dålig affär. Vi kan sedan konstatera hur mycket pengar det blirfråga om. Det får inte bli rent orimliga summor, för då är det bättre attförlägga annan verksamhet till Pajalaområdet; man kan inte säga attmalmbrytning är del enda tänkbara där. Igångsättande av gmvbrytning i Kaunisvaara i Vi skall också komma Uiåg detta var inne på att SGU i en mycket minutiös undersökning har utrettmalmförekomster i hela . Resultatet håller man nu på attsystematisera, ställa samman och överväga. Det är möjligt att del finns andramalmer än just den i Kaunisvaara som det är ekonomiskt förmånligt att bryta. 1så fall skaU naturligtvis den brytningen komma i gång . Menjag tycker att Kaunisvaara även fortsättningsvis skaU vara med i bilden. Det är meningslöst att föra den här diskussionen så söker påstå att den som inte är med om alt rösta för att gruvbrytningnu skaU startas i Kaunisvaara är ointresserad av sysselsättningen förmänniskorna i . Så enkla är inte problemen. Det är enkelt för fruMarklund att slänga ur sig att vi bör göra som hon föreslår. Men utskottet harstuderat frågan i dessa sammanhang och följt utvecklingen. De som tar ansvarför detta i riksdagsmajoritet och regering får ha andra bedömningsgrunder. Vifår lov att vänta tiUs utredningarna är färdiga, hur trist situationen där uppeän är. Vi kanske sedan får försöka hitta helt andra vägar. Vi är inte oense om behoven där uppe, . Vi ärinte heUer oense om att det går att bryta malm där. Men låt oss göra det som ärvettigast för att sysselsätta människorna i Pajalaområdet. Vi kan inte i dagvara helt övertygade om att malmbrytning är det aUra bästa. Jag yrkarbifaU tiU utskottets förslag. FruMARKLUND (vpk): Kontakt med jorden tror jag att både jag ochde kommunalpolitiskt ansvariga i , bl. a. partivännerdär, har. Argumentet att de ekonomiska aspekterna är otillräckligtutredda har tydligen blivit något slags traditionellt svar i alla diskussionerom malmbrytning i Kaunisvaara. Jag fick det svaret när jag som ny i andrakammaren stäUde en enkel fråga på det här temat. Och alla påstötningar frånmänniskorna i i denna fråga har mötts med ungefär samma svar. Men det finns också exempel på orter där det är precistvärtom. Inte långt ifrån , fast på andra sidan , håUer en nygruva på att öppnas. Det sker i det finska Kolari, en kommun med problem som imycket liknar dem i . Där betyder den nya gruvan en vändpunkt iutvecklingen och är en grundval för bygdens framtid. sade attKaunisvaara naturligtvis även i fortsättningen skaU finnas med i bilden. Här påden svenska sidan skall alltså ovissheten fortsätta. Också på den finska sidan hade de kommunala myndigheternahårt bearbetat staten för att få i gång brytning av fyndigheterna. Det bolagsom nu skaU bryta malmen fick ekonomiskt stöd från den , och såfick då Kolari sin gruva. Man kan verkligen förstå kommunalmännen i densvenska när de tycker att det är att de får andra svar påsina krav än svävande hänvisningar till otillräckliga utredningar. HerrSVANBERG (s): Jag kan förstå kommunalmännen däruppe, fruMarklund. Jag förstår mycket väl att de ibland kan slå över och ta tiU litetdrastiska talesätt. Men jag har svårare att förstå fm , för hon är intekommunalman i någon sådan kommun. Alla jämförelser med i detta avseendeär ganska oegentliga. Vi bör här inte ta upp någon diskussion om gruvan iKolari och om gravan i Kaunisvaara eller om hur de i lönsamhet förhåller sigtiU varandra. Det är riktigt att det görs en insats från samhällets sida på denfinska sidan, men jag viU fråga , om hon därför vUl påstå att definska myndigheterna över lag har gjort mera för sysselsättningen i norraFinland än vad den har gjort för sysselsättningen i . (vpk): Jag finner nog i så faU de jämförelserna ännumera oegentliga än frågan om gruvbrytning på den ena eUer den andra sidan avriksgränsen där är det ju ändå fråga om malmfyndigheter i båda fallen. Att har förståelse för kommunalmännens oropå den här punkten men inte för min oro är också litet kryptiskt. Jagrepresenterar här i hela , och inte enbart Kirunakommun, som möjligen menade när han sade att jag interepresenterar en kommun med de problemen. Det är ett faktum att situationen iPajala kommun t. o. m. är värre än vad befolkningssiffrorna anger. De ungdomarsom är skrivna i men studerar på annan ort kan befaras flytta frånhemorten den dag då de är färdiga med sin utbUdning; delta eftersom bådesamhäUsservice och kommersiell service försämras. Del är den utvecklingen somjag menar att man måste ändra på genom igångsättande av malmbrytning iKaunisvaara. Det sker en utarmning av en väsentlig del av Norrbottensinland, vilken måste hejdas. Då kan man naturligtvis, såsom sade,hoppas på alt det eventuellt kan dyka upp andra projekt, mera lämpade att hängaupp förhoppningarna på. Men sådana finns ju inte. Jag har inte sagt att interepresenterar ett område med svårigheter, ulan jag sade att hon inte ärkommunalman i . Jag kan förstå om en kommunalman, som har att svarajust för det områdets svårigheter, går till överdrift, men sitterhär med en helt annan överblick över problemen och helt andra möjligheter atlbedöma hela frågan. Det är därför jag säger att jag har svårare att förståhenne. Jag tror att jag är lika intresserad som av att klara uppsituationen i Pajalaområdet. Jag hoppas att vi skall kunna komma tUl ganska snararesultat en del projekt är redan på gång där men jag har inte uteslutit attgruvbrytning kan komma tUl stånd i Kaunisvaara; vi kan bara inte med någon formav säkerhet fatta det beslutet . Det är aUt vad jag har sagt. Igångsättande av gmvbrytning i Kaunisvaara i Överläggningenvar härmed slutad. Igångsättande av gmvbrytning i Kaunisvaara i Propositioner gavs på bifaU tiU dels utskottets hemstäUan,dels reservationen av i , och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad.