prot · FW09101 · 1973-12-31 00:00:00 — Därför är det nödvändigt, om vi skall få fler sysselsättningstiUfäUeni inlandet, att detta stöd ges en smidig form. Det måste bli ett nytänkande ifråga om utformningen av lokaliseringsstödet om vi skall kunna skapa sysselsättningi utsatta områden. I detta sammanhang kommer jag också in pä frågan som hardebatterats redan här tidigare om det är rimhgt att gränslinjen mellan inreoch allmänna stödområdet skall betraktas som ett definitivt stopp för utgivandeav sysselsättningsstöd. Jag kan ta Fyrkanten i som ett gott exempel.Jag tycker det vore på sin plats att orter inom Fyrkantens glesbygd för detfinns sådana - vUka är belägna i närheten av det inre stödområdet skulle eftersärskild prövning kunna vara berättigade till sysselsättningsstöd. Enligt minmening fär inte synpunkter som att det är lätt att administrera vara denavgörande faktorn när stödformerna behandlas. Behovet av insatser måste varadet primära och avgörande. Av någon märklig anledning vill utskottsmajoriteten inteens pröva selektiva åtgärder pä ett så pass viktigt område. iÖstersund har tagit upp detta. Han talar om att det skulle vara ett ingrepp iden kommunala planeringen om man eventuellt skulle ge ett sysselsättningsstödför en kommun belägen utanför Inre stödområdet. Jag kan ta exempel frånFyrkanten: och , kanske närmast . Det skulle inte vara någotingrepp i den kommunala planeringen i Bodens kommun om orter som Härads varifrån är - skulle ges möjligheter att i vissa fall få ettsysselsättningsstöd. Det är väl inget ingrepp i den kommunala planeringen; jagtycker det är rent nonsens att över huvud taget dra fram sådant. Vidare frågade i ; Hur vill ni hadet med det särskilda sysselsättningsstödet? undrar om vi vill hadetta som ett slags selektivt medel. Jag kan säga att det vill vi det harvarit avsikten att just satsa på områden i inlandet, i inre stödområdet. Jag harsom exempel räknat upp orter där man skulle kunna göra speciella satsningar föratt få en ur samhällets synpunkt önskad lokalisering. i säger att vi inte har medel. Jagvill bara uppmana att läsa reservationen 17 i utskottsbetänkandet.Där anvisar vi från medel.även för det särskilda sysselsättningsstödet. Bedömningen att behovet skall vara det avgörande hadebehövt vara vägledande för höst, när principbeslutet omuppförande av industricentra fattades. Detta begränsade sig som bekant tUlStröm- Jag beklagar att en ort som inte kom med trots attindustricentrautredningen föreslagit detta. I flera motioner, bl. a. fränNorrbotten, har just framhållits som lokaliseringsort för industricentrum. VUhelmina var den andra orten som fick förord avindustricentrautredningen. Därför är jag ytterligt förvånad över attutskottsmajoriteten inte vill vara med om att förorda att och VUhelminanärmast skall komma i fråga vid den fortsatta utbyggnaden av industricentra. Ytterligt märkligt är det också att iÖstersund under kammardebatten sagt att vi inte skaU ta ställning tiUorten. i frågade: Hur skulle vi kunna göra det? Men,i , det finns ett färdigt förslag frånindustricentrautredningen, där man pekar just pä de tvä resterande orter somskulle få industri, aUtså och , Jag vill också att i begrundar vadhan själv står för i utskottets skrivning och där vi är helt eniga, nämligenatt är det mest utvecklingshotade länet i landet. Vad finns detdå för anledning tUl att inte redan nu skulle kunna peka på att manvid den fortsatta utbyggnaden av industricentra skall följa det goda rådet fränindustricentrautredningen och ge Kahx förord? Jag kan inte finna någon logik iatt man är beredd att stödja ett uttalande i utskottet och tar avståndfrån ett konkret förslag, I reservationen 13 har vi reservanter klart angivit attplaneringen för fortsatt utbyggnad bör inriktas i första hand på ochVilhelmina; därefter bör andra orter komma i fråga. Förra höstensriksdagsbeslut angående den hårda centrala styrningen över inomregionalaförhållanden var olyckligt. Från sida vände vi oss mycket kraftigt motden centralt fastställda ortsklassificeringen. Det är utifrån dennaprincipiella uppfattning som vi inte har kunnat biträda det i motionen 1973:111framförda yrkandet att skall besluta att skalljämställas med primära centra. Vi har i ett särskilt yttrande frän centernmarkerat det i utskottets betänkande. beslut om ortsklassificeringenvar ett avsteg från riksdagsbeslutet , när kom-munblocksreformeo antogs.Mänga av de orter som har fått beteckningen kommuncentra kommer vidtUlämpningen av riksdagsbeslutet endast att fä "restpotten" avsamhällets resurser, och det kan inte gynna glesbygdsområdena, som har desvåraste problemen. Vidare löser man inte den allt överskuggande frågan attskapa ökade sysselsättningstUlfäUen i kommuncentra och andra likvärdiga orter,när resurserna genom central styrning i första hand dirigeras till de storaorterna. Och jag vUl tillägga att ortsklassificeringen inte heller bidrar tillatt fä tUl stånd en mer differentierad arbetsmarknad för kvinnor. Vår strävan från är att samtliga kommuner enligtriksdagsbeslutet skall ha en chans att erbjuda en fungerandearbetsmarknad och en utbyggd god samhäUsservice. Eftersom jag ser attinrikesministern nu har kommit in i kammaren vill jag också anknyta till vadhan sade , jag tror att det var i en replik till sade att när beslutet om kommunblocksreformen togs iriksdagen 1962, så stöddes inte det förslaget särskilt helhjärtat frän Den regionalpoUtiska stödverksamheten m. m. Den regionalpoUtiska stödverksamheten m. m. centernssida, utan det var i första hand ett förslag från regeringen. Men bortsett fränvem som stödde förslaget eller vem som tog initiativet till det vill jag ändåfräga inrikesministern: det inte , efter det att beslutettogs kanske rent av pä regeringens initiativ anledning att hålla fast vidbeslutet? Är inte det beslutet mer förpliktande för regeringen än att man nutio är efteråt är beredd att gå ifrån det? En fungerande arbetsmarknad är givetvis svårast att uppnåi glesbygderna, och därför behövs det också en förstärkning av anslaget förråd och service tUl småföretag i glesbygder, vUket vi har framhålht ireservationen 19. Om man verkligen vUl utveckla sysselsättningen iglesbygderna, så skall man följa reservationen. Där har vi visat pä vilket sättman kan ge småföretagen möjliglieter att utvecklas och hur man kan ge dem den stimulansde behöver för att kunna ge glesbygdens folk sysselsättning. Men det räckerinte med det. Extraordinära åtgärder mäste vidtas, om vi skall kunna få enfungerande arbetsmarknad i glesbygdskommunerna. Jag har tidigare berört det särskilda sysselsättningsstödet,men jag tror att inte ens det stödet alla gånger är till fyllest för att lockaföretagare att etablera sig i sysselsättningssvaga regioner. Vi mäste också fåökat statligt företagande. S. k. industriella storarbetsplatser har upprättatsi , och . Målsättningen har varit att 100 personerskall fä arbete pä vardera av dessa tre platser. Från i harvi föreslagit att dessa industriella beredskapsarbetsplatser skall omvandlastUl statligt bolag. Jag skall inte gå närmare in pä den saken . i Holmgården kommer senare i debatten att beröra denna och andranärings- och regionalpolitiska frågor med utgångspunkt frän värt hemlän. , som just nu inte är närvarande i kammaren,ställde en fråga, som hade lokal anknytning tUl vårt län. Jag vUl trösta herrFagerlund att han får svar på frågan senare av i Holmgärden,eftersom han kan de frågor som tog upp. Jag ber att fä yrka bifall tUl samtliga reservationeri utskottets betänkande, som centeriedamöterna tecknat sig för. HerrNILSSON i (s) kort genmäle: Det har ställts några frågor till mig och jagskall försöka besvara en del av dem på den korta tid jag har till mittförfogande. frågade hur det kunde vara ett ingrepp iden kommunala planeringen om en kommun delades och man tillämpadesysselsättningsstöd inom den ena delen. Om man gör på det sättet, förmodar jagdet är meningen att man vill påverka lokaliseringen av företag just tUl den delav kommunen, som får det generösaste stödet, 1 så fall leder detta åtminstoneindirekt till att man påverkar den kommunala planeringen i viss riktning. Investeringarnakan på detta sätt styras genom sysselsättningsstöd frän kommuncentra tiU andradelar av kommunen. Jag har ingenting emot att fär nästaindustricentrum, men låt oss vänta och se vilket utslag verksamheten ger.Därefter kan vi ta ställning Befolkningsramarna i innebär att 102 000 färremänniskor det lägre talet eller 127 000 färre människor det högre talet skall bo i än vad Länsplan 70 angav. Det innebär helt naturligten dämpning i förhållande tiU Länsplan 70, Det är också helt naturligt att våra befolkningsramarligger högre än . Om jag räknar fram födelseöverskottet från år1972 fram tUl , överstiger denna ökning befolkningsramari med drygt 2 000 människor. Det betyder - och jag hoppas attjag får använda en skämtsam formulering att om som bor någonstans ilänet väntar tillökning i familjen, mäste grannen i huset intUl flytta på grundav detta. Fortsätter jag att uttrycka detta i en skämtsam ton, skulle ett antaltvUlingfödslar i länet vara rena katastrofen för centerpartietsbefolkningsramar. Men allvarligare är kanske att man genom dessa mycketsnäva ramar inte kan tUläta något invandringsöverskott alls eller över huvudtaget något inflyttningsöverskott, när vi nu går mot en högkonjunktur ochföretagen i rimligtvis behöver rekrytera arbetskraft ävenutifrån. () kort genmäle: Utskottets majoritet har tydligen fått för sigatt det skulle vara ett ingrepp i den kommunala planeringen om man ger enkommun möjlighet att få differentierat lokaliseringsstöd. Vi har ett konkretexempel i den motion, som gäller , vilken skall ingå i Vännässtorkommun. Därför, i : De båda nuvarande kommunerna ärhelt eniga om att ett sysselsättningsstöd skall fä utgå till , Vad ärdet dä för ingrepp i den kommunala planeringen? Jag tog i mitt anförande ettexempel från mitt eget hemlän, storkommun är ytterligare ett annatexempel som har ytterområden som sträcker sig långt in i inlandet. Vad vore detför fel att ge de orter som gränsar till inre stödområdet möjligheter att fåett sysselsättningsstöd? Det är väl inget ingrepp i den kommunala planeringenatt ge stöd till dem som bäst behöver det! Jag kan inte se annat än att det ären helt rimhg ställning man tar om man gör det. Vad det gäller lokaliseringen av industricentrum tUl Kalixär jag också inne på att vi skall vänta och se tUl dess vi fått tillräckligerfarenhet, i , Men det hindrar inte att redan nu nären enhällig utredning sysslat med frågorna i flera är och när utskottetkonstaterar att är det mest utvecklingshotade länet vara med ochta ställning för i det här hänseendet? Jag kan inte förstå logiken idetta. Det finns ett färdigt förslag. Låt mig sedan säga några ord beträffande exemplet medtvillingarna, som är rädd skulle födas i , Kom överpå vår linje, , så får tvillingarna födas I , På det sättetökar vi folkmängd i stället för att famUjen skall få sina tvillingari storstäderna. i (s) kort genmäle: Jag tackar för den senaste inbjudan. Denverifierar ändå att ni har den målsättningen att en lycklig tilldragelse ifamiljen inte skall Den regionalpolitiska stödverksamheten m. m. Den regionalpoUtiska stödverksamheten m. m. ske iStockholms län även om föräldrarna är mantalsskrivna här nere utan de mästeflytta exempelvis tUl , Därmed har på ett utomordentligtsätt Ulustrerat hur diskutabla för att använda ett mUt uttryck befolkningsramar ändå är. () kort genmäle: Jag tycker att vi skall hålla oss tillJämtland, och utgångspunkten anser jag god, nämligen länsstyrelsensplaneringsunderlag. Det har i själv stött ilänsstyrelsen men här i kammaren konsekvent röstat emot, SkuUe han ha följt vadhan själv har varit med om att besluta i i skuUeockså den här unga famUjen, som han vill ta som konkret exempel, få stanna kvari , Fru andre vice talmannen anmälde att iÖstersund anhållit att till protokollet fä antecknat att han inte ägde rätttill ytterligare replik. i (fp); Dä tidigare talare från redogjortför vårt StäUningstagande i flera av de reservationer som fogats tUl utskottetsbetänkande kommer jag endast att beröra reservationerna 10 och 15, Reservationen 10 gäller frågan om utvidgning av det inrestödområdet till att omfatta bl, a, i . i Agnas och jag har väckt en motion, nr 1763, där vi begär att Bjurholmskommun överförs tiU det inre stödområdet. Utskottsmajoriteten avstyrkeryrkandet i motionen med bl, a, hänvisning tUl att det skulle uppstå svårigheterför en effektiv planering om en kommun skulle delas så att den kommeratt tillhöra olika stödområden. Vad utskottsmajoriteten hänsyftar till tordevara en blivande kommunin-delning, där och kommunersammanslås. De farhågor som utskottsmajoriteten hyser om svårigheten med engränsdragning inom den kommunen torde vad det gäller inte varamotiverade, är sä geografiskt avskUd från den övriga delen avden blivande kommunen att några gränsdragningsproblem inte kommer att uppstå.Som vi framhållit i motionen är närings-geografiskt attjämföra med närbelägna och kommuner, vilka liksom Bjurholmär typiska inlandskommuner. Den nuvarande kommer i kläm mellannärbelägna kommuner, som har fördelaktigare villkor ur lokaliseringssynpunkt,samt kommun med sin dragningskraft. Huvudnäringen inom kommunutgörs av jord- och skogsbruk. Av naturliga skäl minskar arbetstillfällena inomdessa näringar, och för att kunna behålla det befolkningstal som erfordras föratt samhäUe skall ha tillräckligt underlag för en servicefunktionförutsätts att kommunen kan dra till sig nya företag. Förutsättningarna fördetta är att kommunen ges likartade villkor som andra liknande kommuner, så attbefolkningen inom kommundelen skall kunna räkna med att stanna kvar på hemortenoch där beredas sysselsättning. I reservationen går man inte sä långt som vi i motionenbegärt att överföra tiU det inre stödområdet utan vill påförsök pröva införandet av sysselsättningsstöd. Som motionär finner jag dettanaturligtvis inte helt tUlfredsställande, men i det läge som vi kommit i villjag dock ansluta mig tiU yrkandet i reservationen, då det för kommunär betydligt fördelaktigare än vad utskottsmajoriteten föreslår. Sedannågra ord om reservationen 15! En förutsättning för kommuner med mindre serviceorter äratt där för framtiden upprätthålles den mest elementära service som människornaefterfrågar. I reservationen 15 räknar man upp de viktigaste funktioner somerfordras. Det är butiker för dagligvaror, låg- och mellanstadieskola och fasteller ambulerande fihal till kommunalkontor. Detta kan man säga ingår i denkommunala planeringen, men kommunerna skall kunna räkna med att erhåUa statligtstöd för upprätthållandet av en rimhg service. För de små orterna är en sådangaranti av ytterst stort värde och ger befolkningen en trygghetskänsla ochkänslan av att det kan löna sig att investera på orten utan risker för attorten mister sin nuvarande betydelse. Från sida har vi sedan lång tid tillbakadrivit den linjen, att en garanti från statsmakterna skulle betyda oändligtmycket för tryggheten för de människor som bor på dessa mindre orter men somgenom ovissheten för framtiden varit osäkra om huravida det skuUe löna sig attinvestera i företag eUer bostad där. Sådana garantier måste därför lämnas, omman vill ge de mindre orternas människor den trygghet som de efterfrågar. Med detta yrkar jag bifall tUl reservationerna 10 och 15,som fogats tUl utskottets betänkande. Den regionalpoUtiska stödverksamheten m. m. HerrOSKARSON (m): Jag skall hoppa över alla inledningar och gådirekt in pä de konkreta frågor som jag helt kort vUl behandla. I propositionen 111, , om det regionalpolitiskahandlingsprogrammet behandlades utförligt problematiken med en fast fixeradgräns för stödområdet, såväl det allmänna som det inre. Hur och var än gränserna dras, uppstår besvärhgatröskelproblem. Det framgår också av alla de motioner som under årens loppsedan allmänna stödområdet infördes har väckts i . Alla har detgemensamt, att de utmynnar i krav om utvidgning av det inre stödområdet ellerdet allmänna stödområdet. Flera remissinstanser framförde också i sinayttranden i samband med Länsprogram 70 att man borde slopa den strikta gränsenmeUan stödområde och icke stödområde. Inom landet finns det vUket alla kännertUl flera omräden med svag industriell utveckling, där behov av stödinsatserär lika påtagliga som inom stödområdet. a. i sitt remissvar, att statsmakterna inte bör genom frikostigtlokaliseringsstöd locka ett företag tUl etablering inom stödområdet, om annanort i närheten utanför detta är lämplig och har behov av ytterligaresysselsättning. Inte heller bör befintliga företag förmås att lägga sinexpansion på orter 8 protokoll 1973. Den regionalpolitiska stödverksamheten m. m. enbart avden anledningen, att stödgivningen där är mera generös. Sä långt länsstyrelseni . I är liksom tidigare är har utskottet haft att behandla enrad motioner om utvidgning av det allmänna stödområdet. Sådana utvidgningar harockså, som ledamöter väl känner tUl, gjorts tidigare. a. harÖland och samt och kommuner inlemmats i det allmännastödområdet. I propositionen 50 förutskickar departementschefen att denordligaste delarna av bör inordnas i det inre stödområdet. Ettenigt utskott tiUstyrker detta förslag och anser därutöver att ochVansbro kommuner bör ingå i det inre stödområdet. I reservationen 10 har vi reservanter tillstyrkt detta.Men, fru talman, tröskelproblemet kvarstår. Vi reservanter vUl därför få framåtgärder för att minska detta problem mellan inre stödområdet samt orter ochomräden med svag industriell utveckling utanför detta. Maj;t bör enligtvär mening få möjlighet att besluta om sysselsättningsstöd tUl företag somnyskapar eller ökar sysselsättningen på orter och i omräden av den typ som jagtidigare angivit, alltså områden som har problem i fråga omindustrisysselsättning. Även när det gäUer Gotiand bör samma vUlkor förutgivande av regionalpolitiskt stöd och sysselsättningsstöd gälla som förgränsområdena tiU det inre stödområdet. Som framgår av det anförda är departementschefen,utskottsmajoriteten och reservanterna i stort sett ense om att utvidgastödområdet och ha en generös tillämpning när det gäller stödåtgärder av olikaslag. Vad som skiljer oss är takten i utvecklingen och vUka omräden som skalltas med. Ett har vi dock gemensamt; alla anser vi att tröskelproblemet finnskvar. Det har endast förflyttats geografiskt mer eUer mindre, men någon lösningav problemet skymtar inte i något ,av förslagen. Om vi fortsätter att utvidgagränserna år efter är och häller pä kommer vi så småningomatt ha inlemmat hela landet i stödområdet - kanske med undantag för några fäexpansiva delar. Därför talar enligt vår uppfattning, vilket också framförtstidigare, starka skäl för att vi mäste försöka komma fram till ett handlingsprogramsom ger möjlighet att vidta stödåtgärder när det gäller orter och omräden somhar behov av sådana, var de än är belägna inom landet, om den industriellautvecklingen och sysselsättningsläget kräver det. Enda sättet att nå detta mål är enligt moderatasamhngspartiets uppfattning att vi för en aktiv regionalpolitik som sä långtdet är möjligt tar sikte pä att garantera trygghet i arbete och boende i helalandet. Ett mångsidigt och livskraftigt näringsliv utgör en av föratsättningamaför att nä detta mål. Det måste vara en överbryggande målsättning för ettregionalpolitiskt program. 1 väntan på att ett sådant kommer att se dagens ljusyrkar jag bifaU tiU reservationen 10. Några ord om resonemanget beträffande löneskatten. Jagtyckte att i deklarerade en något märkvärdiguppfattning. påstod att en sänkning av löneskatten skulle medföraen minskning av arbetstUlfällena. En sådan sänkning skuUe nämligen enligt herrNUsson kunna medföra att skogsbolagen fick tillfälle att skaffa fler maskineroch avskeda skogsarbetare. Verkan är ju den rakt motsatta. företag -skogsbolag eller vUka det än gäller skaffar maskiner och rationaliserar justför att arbetskraftskostnaderna är så höga som de är. Löneskatten medverkaralltså direkt tUl att minska sysselsättningstillfällena. Ett borttagande avlöneskatten bör, i motsats tUl vad deklarerade, medverka tiU attantalet sysselsättningstUlfäUen ökar. Även herr statsrådet var inne på sammatankegångar och sade att om vi sänker löneskatten får det inte den effekten attföretagarna går ut och skaffar fler arbetstagare. Nej, det är möjligt men,herr statsråd, en sänkning av löneskatten fär den effekten att den minskartakten i rationaliseringen, i anskaffning av maskiner för att ersättaarbetskraft. Har sänkningen den effekten och det är min uppfattning bidrarden ju tUl att vi bibehåUer arbetstUlfäUen. Då har vi också nått den effekt somjag tidigare nämnde, att en sänkning av löneskatten framför allt kommeratt öka antalet sysselsättningstiUfäUen. Här har tidigare talats om att inrikesutskottet har restomkring och besökt ett antal företag i landet. Det har vi gjort, och jag måstebetyga att en samstämmig uppfattning från företagama är att en sänkning avlöneskatten skulle ge utrymme för att öka produktionen och utvidga företagen.Framför allt gäller detta småföretagama med en mycket arbetskraftskrävandeproduktion, där också sysselsättningseffekten i positiv riktning skulle bli denstörsta och mest påtagliga. En annan fråga! Riksdagsbeslutet innebar bl. a.att industricentra skall byggas upp i första hand i och . proposition vi nu behandlar föresläs att ledningen för industricentra,industricentrastiftelsen, skall förläggas tUl . I reservationen 14har vi reservanter föreslagit att stiftelsen förläggs tUl . Motiveringenför vår ståndpunkt är i korthet följande. Industricentra skall byggas upp inom inre stödområdet, ochdå anser vi att stiftelsen bör förläggas inom inre stödområdet.Industricentrautredningen förordade också att stiftelsen borde lokaliseras tUlnågon av de större orterna inom inre stödområdet, där samarbete kan etablerasmed regionala statliga organ och där kvalificerad expertis inom företagssektornkan StäUas tUl förfogande. Vidare ansåg utredningen att personliga besök hosbranschorganisationer och företag blir en viktig uppgift för stiftelsenspersonal, framför allt under uppbyggnadsskedet. Detta kräver ett läge förindustricentrastiftelsen, där kommunikationerna medger snabba och godaförbindelser såväl med huvudstaden som med landet och dess näringsliv i övrigt. var inne pä detta problem och ansåg att omman skaU framhärda i tanken att industricentrastiftelsen skaU ligga centralt,borde den förläggas till . Men kan inte tillgodose de krav somindustricentrautredningen klart har framfört och dokumenterat. Vi reservanter anser, i likhet med motionärerna, attÖstersund väl fyller de krav som stäUs på den ort där industricentrastiftelsenbör lokaliseras. är den största centralorten i inlandsområdet och hargoda förbindelser både mot norr och mot söder inom stödområdet och även medlandets övriga delar. Med detta ber jag att fä yrka bifaU tiUreservationen 14 och i övrigt tUl de reservationer i utskottsbetänkandet tiUvilka mitt namn är knutet. Den regionalpoUtiska stödverksamheten m. m. Den regionalpolitiska stödverksamheten m. m. HerrFRIDOLFSSON i (s): Jag vill säga några ord om en del av deborgerliga reservationerna, nämligen nr 7, 8, 16 och 19. Med hänsyn tUl det stora antal talare som står påtalarlistan kommer jag att fatta mig så kort som möjligt. I reservation nr 7 yrkas från samtliga borgerligaledamöter att stöd tUl partUiandeln skall gälla även för varulager samt attstöd skall utgå till partihandeln inom hushålls- och jordbrukssektorerna.Utskottets majoritet går på propositionens förslag. Jag yrkar därför avslag påreservationen och bifall tUl utskottets hemställan. För övrigt vill jag hänvisatill att det redan nu genom jordbrukets ekonomiska föreningsrörelser har byggtsen omfattande och ekonomiskt stark partihandel. Beträffande reservation nr 8 har samtliga borgerligaledamöter i utskottet yrkat avslag på propositionens förslag angående marknadsföringsåtgärdersamt föreslår bl. a. lån upp till tvä tredjedelar av kostnaderna förmarknadsföring.