prot · FW0988 · 1973-12-31 00:00:00 — Underrubriker i skriften är t. ex."Den ständigt ökande upprastningen" och "De misslyckadenedrastningsförsökens historia". Skriften bör läsas av alla som önskarbilda sig en realistisk uppfattning om det aktueUa mihtärpohtiska läget ivärlden. är en av de svenska politiker som sysslat mestmed frågor som gäller ländernas upprastning och nedrastning. trorinte på talet om nedrustning i världen. Ändå vill andra politiker användanedrustningen som argument för alt begränsa vårt eget försvar. Inom moderatasamUngspartiet är vi överens med då hon avslutningsvis skriver;"Vad vi behöver är etl FN, som är uppbyggt som etl tekniskt sett mycketmer kompetent organ uppbyggt också på ett ökat ömsesidigt förtroende meUandess medlemmar för att effektivt motverka vapnens, krigens och våldels mäktigakrafter som griper omkring sig i vår värld." Detta tänkta FN ser inleAlva som en realitet inom överskådlig lid. Del är säkerligen bl. a.därför som det sista kapitlet i skriften har rubriken . Tyvärr nödgas nog alla instämma i bittraslutsats, anförd i skriften: "För stormakterna har nedrustning blivit ettobjekt för super-försäljningsteknik i själva verket för atl få de mindrenationerna atl acceptera restriktioner som de själva, åtminstone , intevarit villiga att acceptera." Både och skrift ger belägg föratl, hur varma förhoppningar man än vUl ha om framgång för strävandena motavspänning och verklig avrustning, är det dock nödvändigt för en litenalliansfri stat att ständigt vara medveten om de framtida riskerna och handladärefter. Det gäller för vårt lands ansvariga pohtiker atl även ivad som ytligt sett kan synas som avspänningslider viha och våga klargöra försvenska folket atl utveckling och anskaffning av försvarsmateriel hksom utbUdningav personal, som på ett effektivt sätt skall använda materielen, lar ;alt ell fullgott värn för vår säkerhet är ett långsiktigt arbete, eller medandra ord alt ovissheten om framtiden kräver fortlöpande försvarsansträngningarför alt ge trygghet . Det torde numera inte finnas några delademeningar om att det försvarsbeslut för de närmaste fyra fem åren somsocialdemokraterna med kommunisternas röslstöd genomdrev innebär enfortgående nedgång i vår försvarsförmåga. Försvarels problem är altanpassa sig till en sjunkande ekonomisk nivå och att genom snabba besparingargöra det möjligt all upprätthålla en viss handhngsfrihet beträffande delförsvar som kommer all finnas kvar . För detta mycket besvärligaomställningsarbete finns det inga långsiktiga planer. Alla de kostnadsnivåersom på begäran av regeringen utreddes som grund för den senasteförsvarsutredningen och för förra årets försvarsbeslut hade högrekostnadsramar. Inte heller tiU detta års försvarsbeslut har man hunnit få frametl fullgott operativt underlag byggt påföreslagen anslagsnivå. ÖB anser sig dock kunna konstalera att planeringen, sålångt den nu hunnit, entydigtvisär på en avsevärt minskad krigsorganisation.Vid 1980-lalels början har de viktigaste krigsorganisatoriska enheternareducerats med ca 50 proceni av nuvarande antal, i vissa fall ännu mer. ÖB framhåller vidare att försvarets krigsavhållande effektsuccessivt avtar. Möjhghelen att avvärja invasion minskar. Riskerna föröverraskande anfall ökar. Den minskade materielanskaffningen medför också på siktatl möjligheterna att inom landet utveckla och producera tekniskt kvalificeradförsvarsmateriel reduceras. Även delta är allvarligt för ett aUiansfritl landsom vårt. Utöver den alltför låga planeringsramen anseröverbefälhavaren all nuvarande priskompensationssystem, nelloprisindex, behöveromprövas. Han säger atl utveckhngen av löner och priser har lett tUl en sådansänkning av köpkraften att programplaneringen inte kan genomföras med tidigarestudier och utredningar som grand. Möjlighet att uppnå balans mellanförsvarsbeslutets ambitioner och tiUdelade ekonomiska resurser bedöms inteföreligga, och det mihtära försvarels mål och uppgifler samt sättet förinvasionsförsvaret måste omprövas från grunden. Vi inom moderata samlingspartiet anser den beskrivningenrealistisk, och då vi menar att nuvarande socialdemokratiska försvarsinriktningmedför alltför stora risker för vårt lands frihet och oberoende, har vi ireservationer lill betänkandet redogjort för våra förslag. Vi vet atl mångaförsvarskunniga och försvarsintresserade även utom vårt parti har samma mening.T. ex. har vi ju alla här i kammaren tillgång tUl årets motioner i den fråganav försvarsulredaren . Moderata samhngspartiets representanter iförsvarsutskottet har i reservationer framfört sina förslag beträffande detmilitära försvarets fortsatta inriktning ochanslagsbehovet för det militära försvaret och för civilförsvaret under nästabudgetår. Våra förslag, som delvis är gemensamma med ochfolkpartiet, innebär bl. a. en begäran om ett bättre priskompensationssyslem.Dessutom viU vi moderater ha en ökad repetilionsutbildning samt någol störreekonomiskt planeringsulrymme. Vi begär atl den femåriga planeringsramen vidgasfrån 34,5 miharder kronor tUl 36,2 miljarder, främst därför all vårvärnpliklsarmé skall ha tillgång lill tidsenliga vapen i lillräckhg mängd ävenpå 1980-lalel. Den större trygghet och bättre handlingsfrihet som vi viU hainnebär för nästa budgetår att det militära försvarets utgiftsram ökas med 206mihoner kronor och civilförsvarels utgiftsram med 2,6 mUjoner. Mycket talar förall de här beloppen inle är rena utgiftsökningar för slalen utan kan medförabesparingar på arbetsmarknadsutgifterna. Våra förslag beträffande t. ex.hemvärnet och civilförsvaret kommer senare i debatten att belysas av herrOskarson. I bilagor lUl det betänkande som -vi nu behandlar kanavläsas försvarskostnadernas andel av brattonationalprodukl och statsutgifter.Med hjälp av tabellerna kan man se att även moderata samlingspartiels förslagom förhöjda anslag till vårt lands totalförsvar innebär att försvarets andel avbrattonationalprodukl och statsutgifter kommer all 2 protokoU 1973. Vissa organisations- och anslagsfrågor m. m. rörandeförsvaret Vissa organisations- och anslagsfrågor in. Vi har också rill andra anslag som underställts föreslagitutgiftsminskningar som mer än väl uppväger våra ökade försvarsanslag. En fråga som utskottet della år myckelingående har behandlat är frågan om priskompensation försvaret, I etlsyslem med årliga utgiftsramar och med bestämd inriktning av planeringen harsättet för beräkning av kompensationen för ändrade löner och priser stor vikt,I själva verket är kompensationsregeln av grundläggande betydelse för varjediskussion om försvarskoslnaderna. Del är också grandläggande för hela försvarelslångtidsplanering. Enighet föreligger i utskottet om alt nuvarandepriskompensation enligt nettoprisindex inle ger full kompensation för löne- ochprisförändringar. Enklast beskrivs detta med en bUd, som jag nu visar förkammaren på TV-skärmen och som är tagen ur "Vårt Försvar" nr 2 år1973, Försvarsutgifterna tillåts öka i takt medökningen av nettoprisindex. Men är den verkhga prisökningen förförsvaret snabbare än ökningen av detta index. Resultatet bhr atl försvaretsköpkraft minskar , Enhgt ÖB och företrädare för försvarsdepartementetberäknas denna minskning av köpkraften totalt uppgå lill ca 1 300 miljonerkronor under nuvarande programplaneperiod, dvs, femårsperiod. Tyvärr har det inle gått all uppnå enighet inom utskottetom sättet för alt komma till rätta med problemet med den nuvarande bristfälligakompensationsregeln. Moderater, centerpartister och folkpartister har enats omatl begära att Kungl, Maj:l senast tUl nästa års riksdag framlägger ell förslagom förbättrat priskompensationssyslem, som ger möjlighet liU en meningsfullplanering och som inle ställer ouppnåeliga rationaliseringskrav. Vi harövertygats om att detta kan ske om vihan finns, Enhgt vår mening innebär den nuvarandeneltoprisindexkompensatio-nen en smygande nedrustning. Nuvarande system rabbarallvarligt lUltron hos dem som arbetar inom försvaret och hos de i övrigtförsvarsintresserade lill regeringens viha och förmåga all öppet inför svenskafolket redovisa de allvarliga konsekvenserna av den minskade köpkraften hosförsvarsanslagen etl steg för steg svagare försvar trots de till synes ökandeförsvarskostnaderna. När vi i diskuterar försvar talarvi mest om pengar, och visst är försvaret och trovärdigheten hos vårt försvarberoende av hur mycket pengar vi ställer tUl försvarets förfogande. Låt mig åter citera ur den enhälhga delen av belänkandet:"Upplysning om försvaret som samhällsfunktion bör bedrivas,"Totalförsvaret är i högsta grad en samhäUsfunklion, beslutad av svenska folketsvalda representanter i som etl skydd för vårt lands frihet ochoberoende, även om ofred skuUe uppslå i vår nära omvärld. Jag och många med mig träffar ju försvarets folk på olikanivåer. Jag har ofta märkt att de känner sig utlämnade av politikerna, att deanser sig få använda alltför mycken lid för att försvara försvaret och sittarbete inom försvaret. Det har ialltför stora kretsar i vårt land skett en attitydförändring lill vårt landsförsvar och lill dem som arbetar med denna nödvändiga samhällsuppgift. Det hari dessa kretsar bhvit "populärt" all vara negaliv i tonen mot vårtlands försvar och mol de människor som arbetar med ohka uppgifter inom försvaret.Man talar om "mUitären" som en särskUd grupp medborgare. Det är vipoUtiker som har den ansvarsfulla och angelägna uppgiften att medverka UU enändring av denna utveckling. Vi måste med kraft arbeta för atl allmänheten samtanställda och värnpUkliga inom försvarets olika grenar upplever totalförsvaretsom betydelsefullt och arbetet för och inom försvaret som hedervärt, 1 sin årsredovisning talar ÖB om behovet av åtgärder föratt öka personalens arbetstillfredsställelse och motivation. Han nämner bekymmermed orutinerade instruktörer som ställs inför alltför stora uppgifter,OtiUfredsställande utbUdning medför risker för en negativ inställning från devärnphktigas sida, ÖB anför att de disciphnära förhållandena måste förbättrasoch all en god fältdisciphn är grandläggande för krigsmaktens effektivitet ikrig, ÖB nämner också stora förluster av utbUdningstid i sambandmed sjukanmälan och sjukskrivning. Om detta föreligger ju också drastiskabeskrivningar från vissa förband, där det påvisas all under långa perioder ca40 proceni eller mera av kompaniernas värnphktiga varit sjukskrivna. Brislen påkunniga förbandsläkare är besvärande på många håU, Jag hoppas att försvarsministern med kraft fullföljerarbetet med att förbättra den mUitära sjukvården och också beaktar kraven påvälutbildat befäl i tillräckUgt antal. Båda dessa saker är viktiga för att någoda resultat med den förkortade värnphktsutbUdningen, Del nya planerings- och budgetsystemet och dettasutformning och tUlämpning hoppas jag också blir föremål för försvarsministernsfortlöpande intresse. Det finns många exempel på önskemål om förenkhngar i dettasystem, t, ex, när ÖB anför all "FPE-syslemel måste förenklas och anpassastill minskade personeUa resurser", ÖB anser också all systemet på siktefler fullt genomförd utbUdning och när förenklade ratiner skapats bör vara ettvärdefullt hjälpmedel i planerings- och budgetarbetet. En myckel kunnig hög officer sade införförsvarsutskottet (fritt återgivet): "Jag ber att få sluta med en vädjan tillförsvarsutskottet. Det nya planerings- och budgeteringssystemet håller på attväxa oss över huvudel. Papperskvarnen bara ökar. För varje beslut krävs enomfattande dokumentation som ofta inte står i någon som helsl proportion tUl ärendetsvikt," Även från personal på förbanden kommer kraven: ! Ändra inte men förenkla! Jag vill erinra om att då beslutet om del nyaplanerings- och ekonomisystemet togs underströk alt administrativ enkelhet böreftersträvas i systemet. Med dessa citat och påpekanden har jag velatbelysa den oro - ja, i många fall kanske rent av misstrivsel - som finns hosalltför många på alltför många nivåer inom försvaret. Jag hoppas och tror atljag inte är ensam om att önska att försvarets anstäUda och de värnphktiga Vissa organisations- och anslagsfrågor m. m. rörandeförsvaret Vissa organisations- och anslagsfrågor m. m. rörandeförsvaret skallkänna sin tjänst värderad och uppskattad. Vi poUliskt verksamma ochförsvarsintresserade bör här känna vårt ansvar. Även detta bör ingå i denoffentliga debatt om försvaret och dess förhållanden som många, bl, a,statsrådet , sagt sig önska. Mycket av oron kommer av de förändringar som försvarelsfolk naturligen märker mest då grundutbUdningen avkortas, då repetilionsutbildningeninställes eller förkortas, då materielanskaffningen minskas ochmaterielunderhållet eftersatts och det bhr personalinskränkningar genom minskadeller förflyttad fredsorganisalion. Den oron kan vi inle göra mycket åt, men vipolitiskt verksamma kan stödja försvarets foUc och stärka försvarsvihan ilandet genom atl oftare än vi gör framhåUa det starka totalförsvarels omistligaroll för atl trygga självbestämmanderätt och fred i vårt land - ja, fred i vårdel av , om kriser och krigets faror ånyo skuhe drabba vår världsdel. Jag viU till sisl yrka bifall till dereservationer vid försvarsutskottets belänkande nr 16 där och mittnamn förekommer. i Stenkyrka (c): Konsekvenserna av försvarsbeslut kanännu inte helt överblickas. Att säkerhetspohtiken i en värld av pohtiskaspänningar och stora mUilära resurser även i fortsättningen skall bygga påalliansfrihet i fred och syfta till neulraUtet i krig står klart, likaså attdenna politik för atl framstå som trovärdig måste genomföras med stabilpolitisk inriktning och med stöd av ett totalförsvar så respektingivande atldel verkar fredsbevarande. Vårt land är en hten del i de globala sammanhangen.Men vårt läge, i skärningspunkten mellan öst och väst, ställer speciella kravpå vår säkerhetspohlik. Totalförsvaret bör vara så organiserat alt det står klartför en angripare att han kommer att möta folkets samlade motstånd, sägerutskottet i silt betänkande. Förutsättningarna för folkets samlade motstånd ärflera. Bl, a, måste försvarsviljan vara djupt förankrad. Från denna synpunkt ärdet ett glädjande resultat som återfinns i den undersökning försvar nu har redovisat och som herrPetersson i Gäddvik också berört. Undersökningen visar all inle mindre än 73 procentav befolkningen anser att vi skall försvara oss vid etl konventionellt anfall. Vårt lands mUilära försvars karaktär av folkförsvarunderstryks av all del bygger på den allmänna värnpliktens grund, att delekonomiska försvaret och civilförsvaret vid behov kan omställa helasamhällssystemet till försvar saml inle minst därav att de frivilligaförsvarsorganisationerna av olika slag visar större Uvaktighet än någonsinförr. Den relativa nedgång av den militära försvarskraften och beredskapen somtyvärr oundvikligen blir föhden av försvarsbeslut understryker viklenav att vi kan erhålla förvarningar om förhållandena i vår omvärld,vilket kan ge oss tid för beredskapshöjningar om så skulle krävas. Dettaförutsätter bl, a, en effektiv underrättelsetjänst. Från den synpunkten är detbeklagligt med den debatt som pågår angåendeden s, k, informalionsbyrän. Det är viktigt för ell demokratiskt land med enöppen debatt i olika frågor. Men klart är att om underrättelsetjänsten skallkunna fyUa sin uppgift, så måste den omges med stor sekretess. Friheten fårinte bh frihetens fiende. Framtidsbuden är osäker. Detta säger oss all beredskapmåste finnas gentemot ohka utveckhngsalternaliv. Några slutsatser av della ärbl, a, att försvaret snabbt måste kunna öka sin styrka om så krävs, atl densvenska försvarsindustrin bör håUas intakt, att utbildningskapacitet måstefinnas och atl den ekonomiska beredskapen och civilförsvaret ägnas uppmärksamhet. Av allt att döma kommer försvaret framöver att tilldelasen relativt sett mindre andel än nu av de samhällsekonomiska resurserna,TUlgångarna är begränsade, och självfaUet kan inte försvarsfrågorna isolerasfrån budgelpolitiska realiteter, även om denna "försäkringspremie"förtjänar hög prioritet. Den säkerhelspohtiska bedömning som förehgger sägerall framtiden visserligen som aUtid är- oviss men att ändå en tendens tillavspänning och förhandlingar i kan medge ett något större risktagandeän tidigare beträffande det militära försvarels operativa styrka på kortaresikt. Självklart är att della risktagande dock inte får bli så stort att intehandhngsfriheten bibehålles för all ånyo i en skärpt situation kunna ökaförsvarets styrka. Utredningar av skilda slag pågår i syfte atl åstadkommabesparingar och rationaliseringar i ohka avseenden och för alt en så stor delsom möjligt av del tUlgängliga utrymmel skaU kunna disponeras för utbUdning ochmaterielanskaffning. Ett problem när del gäUer personalminskningar är givelvisdel rådande arbetsmarknadsläget. Det kan från hela samhäUets synpunkt inle varastor mening med att friställa människor som sedan inte kan erhålla annansysselsättning, I dessa sammanhang kan man inle bortse från försvarsindustrinsproblem, I en motion från och foUcpartiel har denna fråga tagits upp.Vi föreslår att 80 miljoner utöver de besparingar som görs genomdepartementschefens förslag sparas på repetilionsutbildningssidan för attanvändas för materielanskaffning. Avsikten är därvid att denna nedgång avrepetilionsulbUdningen senare skall kunna . Jag yrkar bifall tiU den vid utskottetsbetänkande fogade reservationen 4, I nämnda motion nr 635 har också hemställts atl riksdagenbeslutar uppdra åt Kungl, Maj:t alt lägga fram förslag om en nypriskompensalion i stället för nu tiUämpal nelloprisindex. Till stöd för deltayrkande anföres att nuvarande priskompensationssystem inte täcker den faktiskaprisutvecklingen inom försvarsområdet och, mte möjliggör en rationeU planeringmed tillräcklig handlingsfrihet för framliden. Detta är enhgt min mening denför närvarande viktigaste - absolut viktigaste - frågan. Förutsättningen föratl den långtidsplanering som sker enligt det nya systemet med perspeklivplaneroch programplaner etc. skall vara meningsfull är all de icke förutsebarastörningarna i verksamheten inle blir så stora som är faUel och alt intestatsmakterna ställer oöverstigliga rationaliseringskrav, I reservationen 2 sägs atl vi nu riskerar alt få en planering som är Vissa organisations- och anslagsfrågor m. m. rörandeförsvaret Vissa organisations- och anslagsfrågor m. m. rörandeförsvaret oekonomiskgenom att vara dyr i förhållande till sitt värde och genom all inte kunna ledatiU en verksamhet som innebär god hushållning med anvisade medel. Vidare sägsall del finns en påtaglig risk för atl planeringsarbetet kommer att te sigmeningslöst för dem som ägnar sig åt det. Det kan tilläggas att försvaret idenna tid av alltför hastiga omstäUningar ändå måste ha rätt att ställa anspråkpå någon arbetsro, likaså all det givetvis inle bör vara så att det genom inteförutsedda koslnadsslegringar åstadkommes en nedgång i vår försvarskraft, sominte egentligen är statsmakternas avsikt, I reservationen yrkas all riksdagenuppdrar UU Kungl, Maj:t att senast tiU nästa års riksdag lägga fram förslag ometl nytt priskompensalionssystem för försvaret. Jag yrkar bifalltUl reservationen 2, Nya rikthnjer för försvarets fortsattainriktning fastställdes av riksdag. Även om detta beslut inte innebarnågot StäUningstagande tiU försvarsulgifternas storlek godkändesdock planeringsramar för det mUitära försvaret och civilförsvaret för dennärmaste femårsperioden. Visserligen skall såväl planeringsramarna som deårliga utgiftsramarna prövas , men en viss kontinuitet böreftersträvas. Vi har därför från mittenparliernas sida inle motionerat om någonändring av planeringsramen till årets riksdag. Vi delar överbefälhavarensbedömning att försvaret under planeringsperiodens tidigare del fortfarande kanföras i avvärjande syfte i en invasionsrikIning och enligt nu gällandeprinciper. Under periodens senare del kommer dock - om inga förändringarvidtages krigsmaktens krigsavhåUande effekt atl avta. En omprövning bördärför senare komma liU stånd. Vi föreslår i en motion alt man, för all underlätta ensådan omprövning med allt vad den innebär, skall besläUa viss försvarsmaterielutöver vad som förutsatts i regeringens proposition. Vi föreslår all, om såskuUe visa sig nödvändigt av sysselsällningsskäl, beställningar skall få görasinom den svenska försvarsindustrin intill etl belopp av 100 mUjoner kronor. Viföreslår också att man, som en engångsåtgärd, omfördelar ca 80 mihoner kronorför repetilionsutbildning till nödvändig materielanskaffning. Atl under etl år jag understryker det, herr lalman, minska repetilionsutbildningenytterligare utöver Kungl. Maj:ts förslag anser vi vara en riklig åtgärd iavvaktan på vad värnpliktsulredning kan komma all föreslå. I samma motion från och nr 635 har vi begärt att Kungl. Maj:t skall lägga fram förslag om en ny priskompensationi StäUel för nu tillämpat nelloprisindex. Nuvarande priskompensalionssystemtäcker på intet sätt den faktiska prisutvecklingen på försvarsområdet. Den inflationvi haft och har har tidigare kompenserats genom ett särskiltförsvarsindex. Genom ell beslut skulle i stället nelloprisindex tiUämpas ifortsättningen. Lönerna för de försvarsanslällda och priserna påförsvarsmateriel har emellertid stigit snabbare än löner och priser i övrigt,som redovisas i nelloprisindex, har medfört nedskärningar av vårt försvarutöver vad försvarsbeslutet avsåg. För atl del ekonomiska InnehåUel försvarsbeslutinte skuUe förändras medgavs atl reservationsmedel fick utnyttjas lUl ellsammanlagt belopp av 470 mUjoner kronor för de tre följande budgetåren -dettavar de s, k, avlösningsmedlen. Enligt försvarsbeslut förutsätts atl prisregleringenav utgifterna för del mUilära försvaret och civilförsvaret fortsättningsvisskall ske enbart med hjälp av nettoprisindex, alltså utan nägon ytterligarepriskompensalion. Den starka stegringen av priser och löner inomförsvarsseklorn -1972 har inle motsvarats av en Uka snabb utveckhngav nelloprisindex. Eftersom del inle finns nägon motsvarighet lillavlösningsmedlen, måste skillnaden mötas med omplanering, och en betydandesådan har också skett , Överbefälhavaren uttalar i programplanen för det mUitäraförsvaret 1973/74-1977/78 bl, a, att prisregleringssystemel har en avgörandeinverkan på möjligheterna all genomföra försvarsbeslut saml allnuvarande prisregleringssyslem, grundat på nettoprisindex, leder lill en successivtminskad köpkraft som osäkerheten beträffande den framtidaprisutveckhngen leder UU att programplanernas karaktär av konkretahandhngsprogram går förlorad. Det är alltså konstruktionen av priskompensalionssyslemetsom är avgörande för om vi skall få det försvar som beslutat om. Kravet på planering har ökat år , gäller ihög grad försvaret. För alt de planerande myndigheterna skall kunna motsvara dekrav som ställs på dem måste de med någon sannohkhet kunna bedöma prisutvecklingeneller kompensationen för denna. Det är givet all vilket priskompensationssyslemvi än väljer, så måste hänsyn las till de ralionaUseringsvinster som kan göras, I reservation 2 föreslår vi att skaU uppdra ålKungl, Maj:l att senast tUl nästa års riksdag lägga fram förslag om ell nyttpriskompensationssystem som tillgodoser oUka krav, bl, a, att del skallinnebära lämpligt avvägd stimulans tUl rationaliseringar. Med det anförda vill jag yrka bifall tillreservationerna 2 och 4 tiU försvarsutskottets betänkande nr 16, Vissa organisations- och anslagsfrågor m. m. rörandeförsvaret HerrLÖVENBORG (vpk): 1 fjol kunde man i borgerlig press läsa altde då framlagda förslagen från försvarsutredningen innebar svensk nedrustning.Svenska Dagbladet hade en ledare på temat den18 mars. Ändra borgerliga pressorgan försökte frammana bilden av etl somhotades av de allvarligaste faror, om försvarsutredningens förslag antogs ochom inte upprustningen skedde i samma takt som tidigare och i enlighet medgeneralernas önskan, I det agerandet ligger ju ingenting märkligt.