prot · FW0974 · 1973-12-31 00:00:00 — § 1 Herr talmannen meddelade att enligt lUl kammareninkomna läkarintyg var dels sjukskriven ytterligare under lidenden 26 aprU- , dels sjukskriven den 24 aprU-6 majoch dels i sjukskriven t. o. m. . Erforderliga ledigheler från riksdagsgöromålen bevihades. den 26 aprU 1973 Ang. USA.s bombningar i Cambodja § 2 Ang. bombningar i Cambodja Herr utrikesministern ordet för alt besvara (vpk) i kammarens protokoll för den11 aprU intagna fråga, nr 182, och anförde: har frågat mig hur regeringenbedömer bombningar av Cambodja mot bakgrunden av Parisavlalet den 27januari 1973, och vilka initiativ regeringen har tagit för all tUlkännage sininställning lUl fortsatta aggression i . Parisavlalels bestämmelser om Cambodja återfinns iavtalets artikel 20 som föreskriver följande. Parterna förpliktar sig altrespektera Genéveöverenskommelse, vari del kambodjanska folketsoberoende erkändes. Parterna skall vidare respektera Cambodjas neutralitet. DeskaU avstå från att utnyttja Cambodjas territorium för atl inkräkta påvarandras och andra länders suveränitet och säkerhet. Främmande länder skallavsluta aU militär aktivitet i Cambodja, fuUständigt dra tillbaka och avståfrån alt på nytt införa trupper, mihtära rådgivare och militär personal, vapen,ammunition och krigsmateriel i landet. Cambodjas inre angelägenheter skallavgöras av landets folk utan inblandning utifrån. Motsvarande bestämmelserfastslås för . Regeringen anser del vara av avgörande betydelse, atl defördragsslu-lande parterna iakttar dessa bestämmelser. Parisavlalels stadganden rörande Cambodja och Laosbekräftas dessutom i artikel 8 i den sluldeklaration som antogs av deninternationella konferensen i . De dellagande staterna bekräftar i dennaartikel i det uttalade syftet att stärka och garantera freden i dekrigförande parternas förpliktelser enligt Parisavlalels artikel 20 altrespektera Cambodjas och oberoende, suveränitet, enhet, territoriellaintegritet och neutralitet. De pågående amerikanska bombningarna bör också ses frånallmänpolitiska och humanitära utgångspunkter. Lägel i Cambodja eflerundertecknandet av har präglats av fortsatta strider mellanparterna i inbördeskriget, vilka fått materieUl stöd frånutomstående makter. Omfattningen av detta stöd är del självfallet svårt atl bedöma.Men det är enligt regeringens uppfattning icke acceptabelt den 26 aprU 1973 Ang. bombningar i Cambodja atl enstormakt med överlägsna militärlekniska resurser ingriper i ett mbördeskrig iell litet land. Bombningarna framstår som så myckel mer utmanande eftersom de ilikhet med vad som varit faUet i urskillningslöst drabbarcivUbefolkningen. Regeringen reagerade med stor skärpa när Cambodja påallvar blev krigsskådeplats genom den amerikanska utvidgningen av Vietnamkriget.SjälvfaUet ser regeringen lika kritiskt på den förnyade mihtära aktiviteten iCambodja och . De synpunkter som varit vägledande för regeringensstälhiingslagande i Vietnamkonfhklen gäller oförändrade i den aktueUasituationen. En varaktig fred i Cambodja och , grundad på respektför den neutralitet som åter bekräftas genom både Parisavlalet och slutdeklarationen,kan enbart säkerställas genom en uppgörelse meUan de inhemska krafterna. (vpk): Jag är uppriktigt tacksam för denna klargörandedeklaration, som helt sammanfaUer med min egen uppfattning. "Cambodja är Nixondoktrinen i dess renasteform", sade president vid en presskonferens den 12 november 1971.Och med detta -"is the doctrine in ils puresl form" menade han atl där behövdes inga amerikanska markslridskrafter. Där kundemarionetterna på marken sköta affärerna, eventueUt med bombflygs bistånd.Men hallar också denna Ivåbenla Nixondoktrin. 1 Cambodja finns snart ingamarionetter, och där finns snart inget egentligt inbördeskrig. Där finns snartbara ell luftrum fyllt med Nixons bombplan, på marken raderas område efterområde rent från byar, städer och oskattbara historiska minnesmärken, ochbefolkningen som inte röjer något intresse för någon Nixondoktrin, den må sedanvara i hur ren form som helsl, blir förstås utraderad under ;ornasbombmattor. För 47 :e dagen i följd bombade i går ochtaktiska bombflyg från baser i ThaUand och på de närmaste omgivningarna avPhnom Penh, och talrika andra områden av Cambodja.B-52:ornas bombningar uppgavs i fransk press ha samma omfattningoch intensitet som de tolv dygnens bomboffensiv mot Hanoi-Haiphongområdel idecember. Dessutom har, åtminstone , förekommit häftiga bombningar iLaos. Del avtal som underskrevs i ochsom sedan bekräftades av den internationella konferensen, däribland ochsäkerhetsrådets fyra övriga permanenta medlemmar, är, somutrikesministern här deklarerade, helt klart i fråga om men också ifråga orn och Cambodja. Artikel B i § 20 i avtalet om ett slut på krigetoch återupprättande av fred i lyder: "Utländska stater skall avsluta all militärverksamhet i Cambodja och , totalt dra tillbaka från och avslå från all idessa länder åter införa trupper, militära rådgivare och mUitär personal,vapen, ammunition och krigsmateriel." Ochartikel C i samma paragraf lyder: "Cambodjasoch inre angelägenheter skall avgöras av folken i dessaländer utan utländsk inblandning." Det är ett fruktansvärt högt spel, som Nixonadministrationennu spelar, och det ligger ell starkt ansvar inte bara på de övriga regeringarsom undertecknade deklaration ulan också på aUa andraregeringar och på världsopinionen atl stoppa denna flagranta aggression iCambodja och . Överläggningen var härmed slutad. Ang. principerna för finansiering av svenska gåvoleveransertiU § 3 Ang. principerna för finansiering av svenskagåvoleveranser till Herr utrikesministern ordet för att besvara () i kammarens protokoU för den 13aprU intagna fråga, nr 187, och anförde: har frågat mig om de principersom skaU gälla för finansiering av svenska gåvoleveranser tiU , närupphandling av sysselsättningspohtiska skäl sker i av varor som kanköpas liU lägre priser utomlands. För varubiståndel gäller samma grandläggande princip somför allt annat svenskt utvecklingsbistånd. Del skall vara baserat påmottagarlandets prioriteringar och önskemål. Varubiståndel möjliggör alt tillgodose dessa primära kravsamtidigt som det i särskUd grad gör det möjligt att beakta önskemål på svensksida av sysselsättningspolitisk karaktär. Det har därför i årets stalsverkspropositiongetts en ökad betydelse. Varubiståndel i den svenska utvecklingshjälpen haralltid utgått från eget val av de varor de önskar erhålla. Dennaprincip betonas också mycket slarkl i ulrikesul-skotlets här enhälligabelänkande nr 3, vilket i går godkändes av . Denna upphandling kommeratt ske inom den mycket vida ram där svensk produktion är internationelltkonkurrenskraftig. Jag skaU be att få tacka utrikesministern för svaret påmin enkla fråga. Bakgranden tiU att jag ställde den är leveransen av tyg för 50miljoner kronor till . SIDA har i samband med detta tagil inofferter, som visar att man kan köpa tyg i tUl hälften av det pris vi fårbetala i . Helt i linje både med upphandlingskungörelsen och med denfastslagna principen alt svenskt bistånd skaU vara obundet föreslår SIDA atttyget skaU köpas i . Då säger regeringen, att tyg för 17 miljoner i släUetskaU köpas i . Detta innebär, för att uttrycka det rakt på sak, att vilurar på ca som vi i stäUet använder för althjälpa den svenska textihndustrin. Jag har i och för sig aU förståelse för att vi behöverhjälpa den svenska textilindustrin, men jag har svårt att förstå varför denhjälpen skall betalas av , i det här fallet av . Statsrådet säger i sitt svar på min enkla fråga tre saker. Ang. principerna för finansiering av svenska gåvoleveransertiU principersom skall gälla är desamma som tidigare, biståndet skaU vara obundet, 2) delgår bra att tUlgodose sysselsättnings- och bislåndssyflen och 3) manskaU hälla sig liU egna prioriteringar. Detta är rUcliga principer som jag helt håller med om, meni del faU som jag tänker på har såvitt jag kan förstå uigen av de principernatUlämpats. För det första kan det inte vara förenligt med principen om obundetbistånd att man köper tyg som är dubbelt så dyrl som det behöver vara. För detandra går det uppenbarligen inte att tUlgodosesysselsättningsaspekterna och u-landsintressena, om man skall betalaleveranserna tiU överpris via u-landsanslagen. För det tredje går det inte atthävda att den här uppläggningen, som innebär atl nordvietnameserna får för ca8 mindre textilier än de annars skulle ha fått, är etl sätt atltillgodose u-landets eget önskemål. Dessutom, herr talman, är det som utrikesministern sadeegentligen inle heller någol svar på min fråga. Jag frågade nämligen vilkafinansieringsprinciper som skall gälla när vi väljer - avsiktligt och iblandmed starka motiv - att leverera svenska varor och de är dyrare än om vi köperutomlands. Skall merkostnaden belasta u-landsanslagen, och alltså urholka derasvärde för , eher skall det hela betraktas som arbelsmarknadspohlikoch merkostnaden belasta arbetsmarknadsanslagen? För egen del, herr talman,tycker jag atl u-hjälp bör vara u-hjälp och därför bör betalas medu-hjälpsanslag, och arbetsmarknadspolitik bör vara arbetsmarknadspolitik ochbetalas med anslag som är avsedda för det ändamålet. Jag tror, herr utrikesminister, att för SIDA och för denu-landsengage-rade opinionen är del viktigt att få ell entydigt svar på den härfrågan. Tekniken för hur del skaU gå lUl kan kanske bislåndsulredningen sysslamed, men principen borde rimligen vara ett fall för regeringen. Mitt svar på fråga innebär enmyckel klar deklaration av de principer som kommer atl gälla för del ökadevarubiståndel. Jag är medveten om alt regeringens förslag liksom riksdagensenhälliga accept - om etl ökat inslag av varubistånd i vår bislåndspolilUc hargett upphov tUl oro och farhågor hos en del av den opinion som är särskUtengagerad i biståndspolitiken. Jag har i och för sig respekt för de motiv som driver de personersom här gjort uttalanden - är en av dem - men jag vill samtidigtunderstryka alt den oro som har ventilerats i den här frågan bygger på den heltorimliga och, skuUe jag gärna viha säga, för regeringen kränkandeföralsältningen, atl biståndet skulle utnyttjas på det sätt och för de motu-länderna riktade syften som kritikerna åberopar. Därför är mitt svar på herrUllstens fråga - det framgår ju av svaret som lämnades - en upprepning och enbekräftelse av de principer som har gällt och skaU gälla. Då säger : "Men vi har ju haftell exempel, nämligen tygupphandlingen för ." Jag hade anledning att deklarera jag har gjort det också i andra sammanhang att dennaupphandling är tillkommen i och betingad av en helt unik situation. Jag räknarinte med all vårt varubistånd i fortsättningen, , kommer atlomfatta textilvaror. Alt det var fråga om textilvaror i del här speciellafallet berodde på den situation som rådde när avtalet träffades medNordvietnam. Det var krig, och krigstiUståndel nödvändiggjorde en alldelessärskild restriktion i själva varuvalel. Jag räknar inte med att densituationen skall återuppstå. Hert (): UtrUcesministern säger att kritiken ärkränkande för regeringen. Del är klart att den vore kränkande för regeringen,om regeringen tillämpade de principer som utrikesministern pläderade för ,som finns fastslagna i ulrikesulskollels belänkande nr 3 som debatterades i gåroch som t. ex. arbetarekommun med stor energi slog fast i ettuttalande vilket för övrigt var riktat emot regeringen och väl då måsteinkluderas i den kritik statsrådet anser kränkande. Men det här fallet, som är det första konkreta exemplet påvarubistånd efter den debatt om principerna som vi haft, visar ju atl man intetillämpar de principerna. Här har man avsiktligt gått ut och använtbiståndsanslag för all ge ett stöd tUl textilindustrin i storleksordningen 8miljoner kronor. Jag säger igen att det kan finnas skäl att ge det stödet tilltexlUindustrin, men varför i all sin dar skaU de pengarna betalas överu-landsanslagen, eller - för att uttrycka det mera korrekt - varför skaU i dethär fallet del falliga betala de exlrainsalser som vi måste göraför all upprätthålla sysselsättningen i den svenska textilindustrin? säger statsrådet all del här är ett undantag. Ja, menom man läser noga vad statsrådet sade i går så gäUde undantaget det faktum atldet var fråga om leverans av tyg. Men hur är del med principen? Hur skallsådana leveranser betalas som drar merkostnader därför atl man lägger utbeställningar i när man kan få varorna biUigare utomlands? Del blir enmerkostnad, som i det här speciella fallet rör sig kring 8 mihoner kronor förövrigt samma summa som svenska folkel har samlat in till skaU man finansiera den merkostnaden? Är del rimligt all den skallfinansieras via u-landsanslagel? Jag tycker inle all det är rimligt. Det bordevara rimligare att finansiera sädana extra kostnader över anslag som är avseddaför arbelsmarknadspolitiska ändamål - eller kanske snarare försvarspolitiskaändamål. För motivet är inle väsentligen, om jag har förstått rätt,sysselsätlningspolitiskt ulan beredskapspoliliskt. Saken handläggs också mycketrUctigt av överstyrelsen för ekonomisk försvarsberedskap. På den frågan har jag, herr lalman, alltså fortfarandeinte fåll någol svar av utrikesministern trots all han nu har gjort två inläggi debatten. Ang. principerna för finansiering av svenska gåvoleveransertiU säger alt lygupphandlingen ärdel första exemplet på ell svenskt varubistånd efter det att den nu pågåendedebatten startade. Del är inle korrekt därför alt beslutet om denna Ang. avdragsrätten vid inkomsttaxeringen för underhållsbidragtiU barn upphandlingfattades innan debatten bröt ul. 1 princip var beslutet fatlat också innanregeringens förslag i statsverksproposilionen lades fram. Jag tror att kan ta den här frågan betydligtlugnare än vad han gör här . Om'inle tror mig på mitt ord häri kammaren, låt i så faU de framlida praktiska handlingarna avgöra av frågan! Jag kan nämna alt vi jusl har enbislåndsförhandling med den indiska regeringen på gång. Vi har i denförhandlingen förutsatt - den är inte slutförd ännu att den upphandling sominom ramen för avtalet kommer att ske som varubistånd skall den indiskaregeringen själv svara för. Jag skulle visst känna mig lugnare om jag fick dendeklaration från utrikesministern som jag nu har begärt två gånger, dendeklaration som tUl sin praktiska konsekvens skulle innebära atl vi ifortsättningen inte skaU tUlämpa den som jag tycker helt horribla princip somman tUlämpat i det här faUet: atl låta biståndsanslagen belastas med rentarbetsmarknadspolitiska åtgärder. Jag känner mig inle ha fått några som helstgarantier för atl måste jag tyvärr säga - det här inte kommer alt upprepas iframtiden efter att ha sett hur del här fallet, som ändå är det mestuppmärksammade exemplet på varubistånd efter den debatt om bundet bistånd somvi haft, har handlagts. Jag tycker det är märkvärdigt, när vi har en princip somgäller upphandling i aUmänhet och vi dessutom har en princip om obundetbistånd, att det skaU vara så svårt att i den här riksdagsdebatten få endeklaration från utrikesministern om atl dessa principer ligger fast. Det harvi inte fått. Del har visst fått upprepadegånger. Låt mig gärna säga, för att det inte skall kvarstå någon oklarhet påden här punkten, all bistånd är bistånd, och någon anslagsmässig sammanblandningav AMS-anslag och biståndsanslag kommer icke atl förekomma. Om denna princip ligger fast, som utrikesministern säger,är det ändå nödvändigt all lill utrikesministern ställa frågan: Av vilket skälhar man på ell så flagrant sätt frångått principen i del här fallet? Överläggningen var härmed slutad. § 4 Ang. avdragsrätten vid inkomsttaxeringen förunderhällsbidrag till bam Herr finansministern erhöllordet för att besvara () i kammarens protokoll för den 12 aprUintagna fråga, nr 183, och anförde: har frågat om jag avser atl höjagränsen för avdragsrätten i inkomsldeklaralionen för dem som är phktiga allutge underhållsbidrag liU barn med anledning av all underhållsbidraget tillbarn höjs med 10 proceni. Kostnader för barns uppehälle och utbUdning är i principinte avdragsgilla vid laxeringen. Av sociala skäl medges dock avdrag förunderhåUsbidrag som utbetalats för icke hemmavarande barn under 1 8 år.Avdragsrätlen är schabloniserad. Avdrag medges med högst per barnoch år oavsett om det utbetalade bidraget är högre. Det föreligger inte någon koppling mellan avdragetsmaximibelopp och den höjning av underhållsbidrag som kan ske enligt lagen(1966:680) om ändring av vissa underhållsbidrag. Vidtagna ändringar i fråga omavdraget har dock haft visst samband med penningvärdeulvecklingen. Detnuvarande högsta avdragsbeloppet tillämpades första gången vid 1972 årstaxering. var högsta beloppet per barn. Med hänsyn lill att maximibeloppet höjts kraftigtoch lill avdragels schablonkaraklär anser jag inle all den av höjningen av underhållsbidragen bör föranleda omprövning av avdragsmaximum.Jag vUl emellerlid framhålla att avdragsrätlen hör tUl de frågor som förnärvarande behandlas av skalteutredning. Utredningen är givetvisoförhindrad att föreslå de ändringar i avdragsrätten som kan finnas påkallade. den 26 aprU 1973 Ang. avdragsrätten vid inkomsttaxeringen för underhållsbidragtiU barn Det har inte gått atl få fram någon statistikpå hur många underhåUsbetalare vi har i vårt land, men det torde röra sig omminst 100 000. Det är aUlså 100 000 människor som har varit intresserade avdet här svaret, och jag ber atl få tacka finansministern för del, även om jaginte kan göra det helt på deras vägnar. Finansministern säger att del förehgger ingen kopplingmellan avdragels maximibelopp och höjningen av underhållsbidraget men backar iföljande mening ut och erkänner att höjningen avmaximibeloppet dock har berott på penningvärdeförsämringen. Det är ju en orimlig situation som de underhållspliktigaföräldrarna befinner sig i. Underhållsbidraget har höjts med 29 procenisedan 1971, aUlså . Underhållsbidraget beräknas på bruttolönen. Enperson för vilken del 1969 faslstäUdes alt han skulle betala 31 proceni av sinnettolön i underhåll till två barn är , trots atl det skattefria avdragethar ökat, uppe i alt betala 36 proceni av sin nettolön. Man kan också uttrycka utvecklingen så, att när nettolönenstigit 15 proceni har stegringen för bidraget blivit . Ochskulle finansminislern vidhålla vad han sagl om de och alt ingenkoppling skaU föreligga innebär del , om viräknar med att vederbörande har en nettolöneökning på 2 proceni och är hyggligaoch säger alt underhåUsbidraget inte skall stiga med ,atl denna person kommer att betala av sin nettolön i underhåU tilldessa två barn. Jag skaU inte ta exempel som ligger ännu längre fram itiden, då väl knappast kan påverka landels finanser ellerskalleregler. den 26 aprU 1973 Ang. avdragsrätten vid inkomsttaxeringen för underhållsbidragtiU barn jag undrarom finansminislern har tänkt på en annan sak, nämligen atl detta har tillkonsekvens all äktenskapet diskrimineras. Ty om en man gifter sig och sedanskiher sig, så fastställs underhållet vanligtvis av domstol, men om han inlegifter sig fastställs underhållet av barnavårdsmannen när barnet ärfött. Om han då t. ex. är studerande bhr det ell schablonartat myckel, myckellågt underhåll. Om vederbörande kan del, även om della myckellåga underhåll räknas upp, bli en löjligt liten summa jämfört med vad den giftemannen vid en skilsmässa skall betala lUl sina barn. Del är en utväg, och det finns också exempel på atl mananvänder sig av den. Jag hörde därlUl talas om ett par som fick hemskillnad.Han fick vårdnaden, men hon skötte ändå barnen. Han slapp på det sättetunderhållsbidraget. Hon kunde inte tjäna några pengar, och man fickbidragsförskott i stäUet. Del var bara en hemskillnad på papperet. På detta sätt kan det bh när man skapar sådana härorimliga regler. Och det är orimligt också därför all den man jag tidigaretalade om och många med honom är oförmögna all bilda ny familj. Menfinansminislern säger bara all ingen koppling sker, somunderhållsbidraget fastställs på braltolönen och icke är avdragsgUll annal änliU liten del. Det var ju en intressant utläggning som fruSundberg gjorde om hela del civilrältsliga problem som hon här rullade upp, ochdet är väl inle min uppgift att svara på det. Jag skaU inskränka mig till attsäga, atl beloppet på i avdrag vid beskattningen infördes 1966.Sedan höjdes underhållsbidragen med i runt tal 25 proceni fram lill 1971, ochdå höjdes avdragsbeloppel till . AUt detta sker schabloniserat. Avdragen följer inteslaviskt förändringarna av underhållsbidragen, och avsikten var väl hellreinle att de skulle göra det. När vi nu tog 50 procents höjning bör detrimligtvis räcka ett lag framöver, men del utesluter inle att vi längre framkan få göra en ny justering, om utvecklingen fortsätter. Och det är därför somjag bl. a. hänvisar till den skalteutredning som sysslar med dessa frågor. Finansministerns andra anförande var litetmera löftesrikt. Men låt mig då uttrycka min förvåning över atl utredningen om"periodiskt understöd vid beskattningen" inle i sina direktiv fick iuppdrag alt la upp dessa frågor. Utredningen har i aUa fall i silt betänkandenämnt något om della och säger där: "Vi är medvetna om altunderhållsskyldigheten mot ej hemmavarande bam ofta kan kännas särskilt betungande.-------------------------- Frågan om avdragets storlek bör också bedömasmed hänsyn lill vårdnadshavarens beskattningssiluation." Detta blir väl särskilt aktuellt inle mmst när fäderna iframtiden i större utsträckning än varit fallet kommer att bli vårdnadshavareför barnen. Finansministern säger att jag lägger civilrältsligasynpunkter på dessa frågor, men det är ju också i högsta grad vad man har gjorti utredningen Och när utredningen har anlagt sådana synpunkter vore detväl orimligt om. vi skulle stifta skattelagar enbart mot ekonomisk och i vissafall social bakgrund men inle ta hänsyn lill de konsekvenser lagarna har på dencivilrättsliga sidan. Vad som har hänt är just attåtskilliga av dessa lagar har påverkat sammanlevnadsförhållandena ochfamihebildningen och uppammat en oärlighel, som jag tycker all ocksåfinansminislern skulle känna sig lidande av. Herr finansminislern STRÄNG; Delta sätt att lägga till rätta för sig rentcivilrällsligl klarar man inle all korrigera med skallepohliska avdragsregler.Här finns det ingen annan möjlighet än alt rekommendera atl la uppdenna fråga där den hör hemma, eftersom det ju är roten lUl del onda som fmSundberg vänder sig mot. Och roten är just de möjligheter som finns att läggatill rätta för sig - jag viU inle använda ordet mygla som den civilalagstiftningen i detta faU innebär. Överläggningen var härmed slutad. den 26 aprU 1973 Ang. vården av astmasjuka barn värden av astmasjuka barn Herr socialministern erhöllordel för att besvara i (c) i kammarens protokoll förden intagna fråga, nr 185, och anförde: i har frågat mig omjag delar uppfattningen atl del är angeläget att astmasjuka barn även ifortsättningen kan erhålla vård vid anläggning som drivs av . Vid det sjukhus i som för riksförsäkringsverketsräkning drivs av AB Kurortsverksamhet finns f. n. en vårdavdelning med 22platser för astmasjuka barn. Beläggningen på denna barnavdelning har undersenare år varit högst 50 proceni med undantag för . har beläggningen varit högst 40 procent.Intagning lill barnavdelningen liksom till sjukhuset i övrigt sker huvudsakligenefter remiss frän läkare ute i landet. Det låga antalet remitterade patienterlill barnavdelningen torde bero på att vederbörande läkare föredrar att iförsta hand utnyttja de vårdresurser som finns närmare hemorten. Mot dennabakgrund har AB Kurortsverksamhet aktualiserat en ändring av barnavdelningentill vuxenavdelning i samband med vissa ombyggnadsarbeten vid sjukhuset. Barnavdelningen i är beroende av läkarremrsser tillsjukhuset pä grundval av den medicinska bedömning som görs i varje enskiltfall. Denna medicinska bedömning måste självfallet göras av den läkare som äransvarig för barnets vård.