prot · FW0973 · 1973-12-31 00:00:00 — i Trobro (m) kort genmäle: När det gäUer motionen 1074 vill jag erinra omalt moderata samlingspartiet i andra sammanhang har krävt skattefrihet förreligiösa och ideella organisationer varför vi inte har avgivit någonreservation här. Vi vill ändå poänglera att det stöd som skall lämnas inteenbart bör bestå av direkta bidrag utan också av skatteavdrag. Då säger atl del är kutym att man inteöverlämnar motionerna till en sittande skalteutredning och alt denna utredninghar så vittomfall ande uppgifter enligt direktiven atl den ändå kommer altsyssla med dessa problem, vUl jag endast invända att de problem som las upp idessa motioner är så viktiga atl det inle skadar att de överlämnas till ensittande utredning. Av många olika skäl som det i och för sigskulle vara frestande alt ta upp lUl debatt - vilket jag dock lovar att avståfrån - minskarantalet famiheföretag mycket snabbt i vårt land. Det är beklagligt och betänkligt,eftersom fenomenet nog måste betraktas som ett uttryck för en alltmer ökandemisstro mot möjligheterna alt i försörja sig som enskild företagare meden rimlig arbetsinsats och ulan ett onormalt risklagande. Svårigheten atlskaffa både i egentlig mening riskviUigt kapital och sekundärt riskbärande,dvs. upplånal kapital, spelar dock också en stor roll för den negativa trenden. 1 syfte alt råda bot på finansieringsproblemel för demindre förelagen eller åtminstone underlätta anskaffandet av riskvilUgl kapitalhar jag tillsammans med i motionen 1041 föreslagit atthos Kungl. Maj:t anhålla om förslag till progressiv företagsbeskattning av dentyp som bl. Ett enhäUigt utskott avstyrker dockmotionsförslagel under hänvisning lill att företagsskatteberedningen, somenligt utskottets mening eljest inle saknar arbetsuppgifter, såvitt ulskoltelkunnat finna kommer alt överväga också möjhgheterna alt införa en progressivbolagsskall. Emellerlid antyder utskottet att utredningsuppdraget är såomfattande, alt man får vara insläUd på all resultatet låter vänta på sig. 1 och för sig är vi motionärer naturhgtvis lacksamma fördet löfte om en prövning av vårt förslag, som utskottet anser sig kunna ge åutredningens vägnar. All vi likväl inte är nöjda beror på att vi bedömerutveckhngen för de mindre företagens och speciellt familjeföretagens del som såbekymmersam, att åtgärder för alt förbättra deras situation måste vidtagas nu eller i vart faU mycket snart - och all man inle ulan ytterligare, smärtsamutslagning av sådana förelag kan avvakta ell utredningsförslag, som kanskeligger åtskilliga år framåt i tiden. Då nu regeringen går så långt som till etl utnyttjande avAP-fonderna för all enligt uppgift tillföra näringslivet riskviUigt kapital, ärdel - om jag förstått saken rätt - inte främst eller inle alls de mindreförelagen som man tänkt sig som kompanjoner. Deras problem tror man sig lösagenom alt ställa ett antal mihoner lUl särskilda emissionsinslituts förfogande.Delta torde vara en felbedömning, ty i de flesta fall vill inte den här typenav företagare ha någon meddelägare över huvud taget. Del är för övrigt inte såsäkert atl de stora koncernerna vill ha AP-fonderna som kompanjoner heller -men del är väl inget problem, eftersom man med utgångspunkt från socialistiskavärderingar alllid kan tvinga dem som inle själva inser sill eget, av statenbestämda, bästa. Men för de minre förelagen saknar samhället intresse, i varjefall då det gäller deras finansiering del har kredilpolitik ochkonjunklurpohlik eftertryckligt visat. Därför borde delju vara ell regeringsintresse atl försöka finna en eller annan utväg så atlman för framliden kunde sUppa del ständiga talet om de mindre företagens mångaproblem. En sådan utväg vore ulan tvivel införandet av enprogressiv företagsbeskattning för de mindre företagen, såsom vi föreslagit.En sådan särbehandling av mindre familjeförelag skulle som bekant inle innebäranågol principieUt avsteg från den linje, som man redan slagit in på iförmögenhelsskallelagsliflningen det vill jag särskilt betona. När del gäller utformningen skulle man exempelvis kunna laul 10 proceni för de första , för nästa 100 000 Företagen skulle då, inte minst ur likviditetssynpunkt, få råd att ta framvinster tiU beskattning och därmed konsolidera sig. När på så sätt det egnariskkapitalet skulle öka, vore det ulan tvivel lättare atl också få tillgångtill lån både för investeringar och för andra ändamål. För egen del är jagdessutom övertygad om atl den sortens beskattning skulle leda lUl ökadeintäkter för finansministern, och det kan väl inle vara någon nackdel. Att inte och jag har lagt fram ett konkretförslag beror på att vi är medvetna om att vissa problem skulle uppstå vid enövergång tiU progressiv skatt. a. måste den få konsekvenser för denuvarande avskrivningsreglerna. Vår rimliga önskan var all Kungl, Maj:lskansli, med sina stora resurser, skulle göra en av den föreslagna principenbetingad utredning och sedan understäUa ett praktiskt genomförbartförslag inom exempelvis några månader. Som saken nu ligger tiU, skaU jag avstå från yrkanden. Jaghoppas tUls vidare att utredningen skaU överväga vårt förslag inom den närmasteframtiden, eftersom ärendet är av brådskande natur med hänsyn tUl de mindreföretagens belägenhet. Skulle dessa förhoppningar, fru lalman, komma på skam,förbehåller vi oss rätten att återkomma i ärendet. Överläggningen var härmed slutad. Utskottets hemställan bifölls. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen av herrar i Trobro och , ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr i Trobro begärl votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposilion: Den som vill alt kammaren bifaller skatteutskottets hemställan i betänkandetnr 20 punkterna 2-4 röstar ja, den del ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen av herrar i Trobro Vid omröstning genom uppresningförklarades flerlalel av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr i Trobro begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparal. Denna omröstning gav följande resultat: Kammaren biföll vad ulskollet i dessa punkter hemställt. § 3Sparstimulerande åtgärder vid beskattningen Föredrogs skatteutskottetsbetänkande nr 23 i anledning av motioner om sparslimulerande åtgärder vidbeskattningen. I detta betänkande behandlades motionerna 1973:559 av m. fl. (m)vari hemställts att skuUe 1. hosKungl. Maj:t anhålla om utredning och förslag syftande tUI a. alt ell syslem för generös premiering av detfrivilliga hushållsspa randel infördes, som log särskild hänsyn lill de lägre inkomsttagarnas och barnfamUjernas situation, b. alt skallereglerna så utformades att arbetsmarknadensparter fann det förmånligt alt sluta avtal, som innebar atl en del av löneökningen för dem som sä önskade kunde utgå i form av sparande, s. k. sparlön, c. atl beskattningsreglerna så utformades atl demöjliggjorde för förelag atl utge ägarandelar lill sina anställda på gynnsamma villkor, allt i enlighet med de riktlinjer som angivits i motionen 1973:241, 2. besluta alt del extra avdraget för intäkt av kapitalhöjdes tiU för ensamslående och till för äkta makar, 1973:587 av herrar Schött (m) ochMagnusson i (m) vari hemställts alt skulle anhålla atl Kungl.Majt förelade förslag om sparslimulerande åtgärder i enlighet med vadi motionen sagts om banksparande, bostadssparande, ulbildningssparande,amorterings-sparande, förelagssparande, egenförelagares rätt till kapilalavdragoch höjt exlraavdrag vid kapitalbeskattningen, 1973:1028 av herrar Hylländer (fp)och () vari hemställts att uppdrog åt Kungl. Maj:t attskyndsamt framlägga förslag till höjning och värdesäkring av sparavdraget vidinkomsttaxeringen enlighet med vad som framförts i motionen samt 1973:1075 av herrar Wirmark (fp)och Ängström (fp) vari hemstäUts att hos Kungl. begärde att de imotionen framförda förslagen, syftande liU alt främja hushållssparandel,belystes och beaktades av skalteutredning. Utskottet hemställde atl skulle avslå 4. motionen1973:1075. den 25 aprU 1973 Sparstimulerande åtgärder vid beskattningen Reservation hade avgivits av herrar i Trobro (m) och ()vilka ansett atl utskottet bort hemställa, att skulle den 25 aprU 1973 Sparstimu lerande åtgärder vid beskattningen 1. med bifall till utredningsyrkandel i motionen 1973:559hos Kungl. Maj:l anhålla om utredning och förslag syftande lill a. att ett system för generös premiering av del frivilligahushålls sparandet infördes som tog särskUd hänsyn tUl de lägre inkomsttagarnas och barnfamiljernas situation, b. alt skallereglerna så utformades atl arbetsmarknadensparter fann del förmånligt all sluta avtal, som innebar att en del av löneökningen för dem som så önskade kunde utgå i form av sparande, s. k. sparlön, c. all beskattningsreglerna så utformades atl demöjliggjorde för förelag alt utge ägarandelar lill sina anställda på gynnsamma villkor, allt i enlighet med de riktlinjer som angetts i motionen 1973:241, 2. med bifall tillmotionen 1973:559 och med anledning av motionerna 1973:587, 1973:1028 och1973:1075 anta av reservanterna framlagt förslag lill lag om ändring ikommunalskallelagen, 3. med bifall tillmotionen 1973:587 i vad avsåg banksparande, bostadssparande,ulbildningssparande, amorleringssparande, förelagssparande och egenförelagaresrätt till kapilalavdrag samt i anledning av motionen 1973:1075 anhålla allKungl. Maj:l förelade förslag om sparslimulerande åtgärder i enlighetmed vad som anförts i motionen 1973:587, 4. avslåmotionerna 1973:1028 och 1973:1075 i den mån de inle kunde anses besvaradegenom vad reservanterna hemställt. Till betänkandet hade fogats ell särskilt yttrande avherrar Josefson i Arrie (c), i (fp), (). ()och i (c). Sparbegreppel synes för socialdemokrater varanågol ganska diffust. Man gillar principen all kollektivet skall svara försparandel, medan den enskilde individen-inle tilltros någon förmåga att självhandskas med sina tillgångar. Helst vill man ta ul så myckel i skatter ochavgifter alt man via bidrag av olika slag kan reglera människornasexistensmöjligheter. När man någon gäng gör ett undantag från den regeln, ärdet märkligt all kunna konstalera dubbelmoralen i handlandet. Generellt skallalla inkomster vara skattepliktiga, men trots detta generar sig herr inte för alt i braskande annonser försöka locka folk att delta i olUcaformer av lotterier m. m. Lockbetet är "skattefria inkomster".Samtidigt avstyrks med indignation alla förslag om sparslimulerande åtgärdersom kommer från borgerligt håll. Moderata samlingspartiet och tidigarehögerpartiet har alltid ansett att vi måste lära de enskilda människorna olUcaformer av sparsamhel för all vi skaU få en verklig ägardemokrati i vårt land.Vi tror nämligen att detta är tUl gagn både för samhället och för de enskildamänniskorna, och många exempel som gått kan bevisa riktigheten i värtresonemang. I vår partimotion 559 upprepar vi en del av våra krav somvi i motionen 587 ger exempel på hur banksparande, bostadssparande,ulbUdningssparande, amorteringssparande, förelagssparande, delägarsparande m.m. kan genomföras. Gemensamt för aUa våra förslag är all vi viU minska deenskilda människornas aUlmer växande beroende av stat och kommun, vilket bl. a.gagnar en levande demokrati. Dessutom kommer del enskilda sparandel alt öka denpersonliga friheten och bevara människornas integritet. Vi kan se exempelpå vart den ökande kollektivismen fört vårt samhäUe - bilden är inte vacker ochvi måste ta liU kraftåtgärder för att komma ur den tvångssituation som råder . Jag ber, fru talman, alt med del sagda få yrka bifaU lillden reservation som är fogad vid skatteutskottets belänkande nr 23. Sparstimulerande åtgärder vid beskattningen i (fp): Vid skatteutskottets betänkande nr 23 harfogats etl särskilt yttrande från och ledamöter iskalteulskoltel. Vi har bilrätt vad utskotlsmajorilelen har sagt. Det innebärall samtliga sparmolioner det är ell helt knippe sådana - kommer allbehandlas av skatteutredning. Med vårt särskilda yttrande har vi bara velat anföra endel synpunkter. Vi säger där all del personliga sparandet är av avsevärdbetydelse för kapitalförsörjningen men att spararna trots detta många gångerförlorar på sill sparande. De kan få vidkännas förluster via inflationens ochskattens verkningar. uppstår rent negativa effekter; de pengar somsatts in har minskat i värde på gmnd av inflation och beskattning. Detta ärinte bra. Vi viU ha en värdesäkring av sparandet, så atl spararna inte kommer ikläm. De är samhäUsnylliga, och vi vUl skapa rättvisa åt denna grupp människor. Skatleulredningen skall behandla dessa frågor, och vihoppas att utredningen särskilt uppmärksammar dessa problem och lägger framförslag som kan medföra en rättvisare behandling av spararna och en stimulanslill fortsatt sparande. I stället för det negativa sparandet bör vi få ellpositivt sparande, dvs. det bör bli meningsfullt att spara. Då del inte finns någol nytl i dellabelänkande ber jag bara alt få yrka bifaU lill utskottets hemstäUan. Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen av herrar i Trobro och , ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr begärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill alt kammaren bifaller skatteutskottets hemställan i betänkandetnr 23 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifaUil reservationen av herrar i Trobro Samhällelig kontroU av prostitutionen Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då begärderösträkning verkställdes votering med omröstningsapparal. Denna omröstning gavföljande resultat: § 4 Föredrogs lagutskottets betänkande nr 14 i anledningav Kungl. Maj:ls proposition 1973:62 med förslag till lag om ändring i lagen(1929:77) om trafikförsäkring å motorfordon. § 5Samhällelig kontroll av prostitutionen Föredrogs socialutskottetsbetänkande nr 9 i anledning av molion om samhällelig kontroll av prostitutionen. Jag ämnar verkligen inle dra upp någon stordebatt i det här ämnet; den vi hade manar inte tiU eflerföhd. Jag harbegärt ordet av del enda skälet alt del har hänt en del på detta område sedansist. Den plötsligt tillsatta brollskommissionen, som medföredömlig snabbhet lagt fram ett belänkande med en hel del goda uppslag, harsom bekant föreslagit alt den form av prostitution som förekommer iposeringsaleljéer och sexklubbar skall bli föremål för samhällelig kontroll.Kommissionen har enhälligt kommit lill den meningen alt samhället inte längrepassivt skaU acceptera de mänskligt förnedrande former under vilkaprostitutionen förekommer i vårt land. Kommissionen föreslår atl man skaU sanera denna verksamhetgenom alt polismyndigheten skall ge tiUslånd till sådan verksamhet eher medandra ord godkänna den. Det må tillåtas mig, fru talman, att känna en visstillfredsställelse. De syften jag velat tillgodose med den motion jag väckte och med den motion jag väckt kommer aUlså att bli förverkligade genombrottskommissionens förslag. hyser jag givetvis en viss oro för hursärskilt socialutskottet men kanske egentligen hela skall ställa sigtill delta förslag från brottskommissionen. 1 fjol formulerade socialutskottet och godtog riksdagenuttalandet att "upprättandet av bordeller, som drivs eller godkänns"- märk väl, godkänns - "av samhället, skulle innebära alt samhället aktivtmedverkade lUl att ett antal människor utnyttjades för en verksamhet somerfarenhetsmässigt ofta leder lill både allvarliga psykiska skador och tilllivsvarig social missanpassning för dem". kan man undra om samma salvelsefuUa moralpredikningaroch samma indignerade fördömanden som kom mig lill del från denna talarstoli fjol kommer att möta brotlskommissionens förslag. Om det finns någonkonsekvens i mina ärade kollegers länkande och röstande del senare bör iregel vara en följd av det förra - måste såsom en man eller, varförinte, som en kvinna uppresa sig mot den eniga brotlskommissionens förslag, somju tUl råga på eländet vunnit justitieministerns och därmed regeringensgillande och som ingår i propositionen 115, vilken vi får . Jag har alltså, fru lalman, hastigt och lustigt kommit ifint säUskap. Jag vel sedan gammalt genom erfarenheter från riksdagsarbetet attsällskapet betyder mera för framgången för en viss idé än själva idén somsådan. Jag avvaktar med myckel stort intresse behandhngen avbrotlskommissionens förslag på denna punkt. Då mitt yrkande om en samhällelig kontroll avprostitutionen numera övertagits av brottskommissionen och av regeringen och iden tappningen naturligtvis har större förutsättningar atl vinna framgång viden votering, har jag av naturliga skäl för dagen intet yrkande alt ställa. i (s): Eftersom inle hade någol yrkande,skulle jag helt enkelt kunna avstå från all säga någonting. Men jag tycker attherr var ovanligt anspråksfull, när han ville göra gäUande allbrotlskommissionens betänkande skulle uppfylla vad är ute efler.Brollskommissionen har dock inle talat om någon bordellverksamhet, och det ärju den som velat ha förstatligad. Jag tycker att kanlugna ner sig litet, när han gör sina jämförelser meUan sin egen egendomligamotion och brotlskommissionens förslag. Del är två helt skilda saker. Jag ber atl få yrka bifall liU utskottets hemställan. () kort genmäle: Jag behöver inte lugna ner mig, . Jag är fuUständigt lugn. kan inte rubba pä detförhållandel. Men del är ganska egendomligt, , all socialutskotteti fjol sade atl i dessa poseringsaleljéer och sexklubbar förekommerbordellverksamhel. Det står ordagrant så, och det kan jag visa brollskommissionen säger i sitt betänkande nu att bordellverksamhet förekommeri poseringsatehéer och sexklubbar. Del råder inget tvivel härom. Så är det. Denna verksamhet vill man nu göra till föremål församhällelig kontroll, vilket är exakt vad jag föreslagit både och i är,. Del är precis vad jag velat ha, nämligen en sanering. Man skallge tillstånd till och godkänna vissa av dessa institut, som är snygga ochordentliga, och förbjuda andra. Det är exakt vad jag velat. måste väl ändå tillstå all jag själv velbättre vad jag vill än vet. Jag är till freds om vad han själv vill. Det kanske är mycket atl begära del . i (s) kort genmäle: Fru talman! Det lönar sig tämligen lilel alt diskutera med . Han försökergöra gällande att hans motion om bordellverksam- den 25 aprU 1973 Samhällelig kontroU av prostitutionen Samhällelig kontroU av prostitutionen het kanjärnstäUas med den inställning som brollskommissionen har. Del är två heltskilda saker, och det bör inse. Om inte annat, så ta och läskommissionens betänkande, sä måste inse att han nu försökerförvränga det hela. Trols att i redan harsagl det så känner även jag ett behov av atl framhålla all nu farmed falskeligl tal. Vad har motionerat om och talade omär en samhällelig kontroll av prostitutionen. Vad brollskommissionen föreslårär alt pohsen skall kontrollera att prostitution icke förekommer. Ett villkorför att polisen skaU kunna lämna tillstånd tiU s. k. sexklubbar och vad det ärför någonling är alt det icke förekommer prostitution. Det är den storaskillnaden. Alltjämt gäller vad vi sade , nämligen atttrols alla de sociala olägenheter och alla de tragedier som vi är medvetna omså finns det ting, , som samhället helt enkelt icke kan befatta sigmed. Vi kan befatta oss med atl förbjuda, att försöka avskaffa och attundanröja. Det gör vi, om vi som brollskommissionen föreslår ålägger polisenatt se tiU att om de här klubbarna över huvud taget skaU få verka så skall delvara med garanti för att där icke förekommer prostitution. Men, ,det är etl svalg befäst meUan det och tanken att det skuUe få förekomma en avsamhället kontroUerad prostitution. höll ett av de få vettigaanförandena i den debatt vi hade , men har han nog missuppfattatsaken. Det framgår icke av brottskommissionens belänkande all det skulle varaså som säger. Man kan snarare utläsa all brollskommissionen ärväl medveten om att prostitution förekommer i dessa klubbar. Del framgår intealt en förutsättning för all verksamheten skall kunna godkännas är alt det inteförekommer någon prostitution. Där har både i och herrCarlshamre läst fel. Min gamla mamma brukarsäga alt en halv sanning är alllid lögn. talar till hälftensanning. Det är riktigt atl brottskommissionen är medveten om atl detförekommer prostitution i poseringsaleljéer och sexklubbar. Del är den halva avuttalandet som är sann. Men brollskommissionen föreslår icke alt dennaprostitution skall få lov alt fortgå under samhällelig kontroll ulan föreslåratt polisen skall kontroUera klubbarna, bl. a. i syfte alt tillse all del ickeförekommer prostitution. Del är det som är skillnaden. HerrSJÖHOLM (fp): Jag är ledsen att jag måste ha en replik lill,men del är så, , all brollskommissionen har varit realistisk nogatt förstå all man aldrig kan förhindra att prostitution förekommer. Delframgår av betänkandet, och så är del helt enkelt. Vad vi slogs rätt mycket omi fjol var juslom del verkligen går att förbjuda den. Vi som ser realistiskt på frågan ärmedvetna om alt det kan man icke. är väl medveten om att detförekommer prostitution och att den icke går alt förhindra, men man vUl havettiga, snygga och rimliga förhållanden i poseringsatehér och sexklubbar. Vi får tillfäUe att diskuterabrotlskommissionens förslag och den därpå byggda propositionen. Jag hoppas altherr tiU dess hinner läsa brotlskommissionens förslag. den 25 aprU 1973 Vissa medicinska specialiteter m. m. Överläggningen var härmed slutad. Utskottets hemställan bifölls. § 6 Vissa medicinska specialiteter m. m. Föredrogs socialutskottetsbetänkande nr 11 i anledning av motioner angående vissa medicinskaspecialiteter m. m. I detta belänkande behandlades motionerna 1973:284av i (c) och fröken (), 1973:286 av () vari hemställts att riksdagenbeslutade att åtgärder vidtogs för alt öka såväl specialist- somrandutbildningen av läkare i reumalologi samt 1973:901 av m.fl. (s) vari hemslällts attriksdagen hos Kungl. Maj:t skulle anhålla om initiativ till en översyn avfamiljevärden inom det psykiatriska vårdområdet i enlighet med vad som imotionen anförts. A. atl beträffande vissa åtgärder inomögonsjukvården skulle avslå motionen 1973:284, B. alt beträffande specialist- ochsidoutbildningen i reuma lologi skulle avslå motionen 1973:286, C. att beträffandeöversyn av familjevården inom den psykiatriska vården i anledning av motionen 1973:901 gav Kungl. Maj:l till känna vad ulskollet anfört. 1. beträffande specialist- och sidoutbildningen ireumalologi av herrar () och Hylländer (fp) som ansett atl utskottetunder B bort hemställa, all beträffande specialist- och sidoutbildningeni reumalologi i anledning av motionen 1973:286 hos Kungl. Maj:l skulle anhållaall åtgärder vidtogs för all öka såväl specialist- som sidoutbildningenav läkare i reumalologi i enlighet med vad reservanterna anfört. den 25 aprU 1973 Vissa medicinska specialiteter m. m. 2. beträffande översyn av familjevården inom denpsykiatriska vården av () som ansett att utskottets yttrande iviss del skulle ha av reservanten angiven lydelse. De reumatiska sjukdomarna är mycket utbredda ivårt land. För sina besvär gör reumatikerna minst en miljon läkarbesök om året.Mer än 50 000 personer är invaUdiserade i olUca grader på grund av reumatisksjukdom. Många av dessa är svårt rörelsehämmade och en del är helt oförmögnaatl sköta ens sina intima behov ulan hjälp. Tusentals svårt handikappade kommeraldrig under läkarvård - i varje faU inle under vård av läkare medspecialistutbildning. Hur kominer det sig att vi har så få läkare som ägnar sigål denna verkliga folksjukdom? Det kan nämnas att av 3 000 läkare som utbildatsunder en fyraårsperiod endast några få ägnat sig ål reumalologi. Specialitetenär inte attraktiv. Kan det möjligen bero på alt det forskas relativt litet inomden specialiteten i ? Det är mer sannolikt all del beror på atl delsaknas reumalologiska undervisningskliniker i , och ,där en stor del av våra läkare får sin utbildning.