prot · FW0981 · 1973-12-31 00:00:00 — När jag påtalade att det intevar ell helt vanhgt uttal av namnet Pylhagoras ursäktade de sig med atl dealdrig hade hört det nämnas av någon lärare. Men hur man använde satsen visste de och när de skulle använda den fick de redapå genom oUka ledtrådar och upplysningar i sina läromedel. Frågan är om inte matematiken håUer på att inlemmas i detsocialdemokratiska allomfattande samhällsorienteringsämnel, vilket är etteffektivt sätt att stoppa det kreativa matematiska länkandel. 1 en diskussionspromemoria från skolöverslyrelsen den 16januari 1973 heter det bl. a. om undervisnmgens mnehåU: "Stoffet måsteupplevas som angeläget av eleverna och ge svar på deras egna frågor. En ökaduppmärksamhet-måste därför ägnas frågor kring elevernas behov och intressen.Det är också nödvändigt all stoffinlärningen följer elevernasbegreppsutveckling. Inlämingspsykologiska studier rörande begreppshierarkieroch kognitiva strukturer är angelägna . . . etc." Ja, man bhr kanske litet fundersam. Införandet av dennamatematik föregicks inte av några noggranna pedagogiska undersökningar. I mininterpellation frågade jag bl. a. om utbUdningsministerns erfarenheter av denhär matematiken. Individualiserad matematikundervisning, IMU, är SÖ:s slörslaprojekt inom ramen för forsknings- och utvecklingsanslag. När den nyagrundskolan kom skuUe SÖ visa hur läromedel skulle se ul i matematiken, vilka metoderman borde använda och hur undervisningen skulle organiseras. Utveckhngsarbetetär nu avslutat och redovisat i en sammanfattning. Så kom en ny läroplan, och enjämförande studie som visar hurIMU-eleverna står sig i förhåUande tUl elever som använder andra läromedel imatematik har nyUgen enhgt utbildningsministerns svar framlagts. Men detmärkvärdiga är atl utbUdningsministern om slutrapporten bara säger att denkommer att få betydelse för de årskurslösa högstadier som förekommer. Hur många årskurslösa högstadier har vi i delta land? Detkan inte vara många! Och hela resultatet av denna stora satsning, som om jagminns rätt var kostnadsberäknad tUl och som kanske har kostatbåde 6 och innan den bhvit färdig, är att man skaU lägga denål sidan och säga alt den kommer att kunna användas på en typ av högstadier somi myckel ringa utsträckning förekommer här i landet. Det är trols aUt 12 000-15000 elever som varit föremål för denna försöksverksamhet. Jag skuUe gärna viljaha ett förtydUgande från UtbUdningsministern av detta torra konstaterande attIMU skaU användas i ytterligt speciella skolformer. Är utbUdningsministern motden bakgmnden viUig atl säga atl detta var enfelsatsning från sida? Kritiken mot kvaliteten i skolundervisningenär inle ny, och den får inte upphöra. Men det intressanta är naturhgtvisfrågan: Hur har det kunnat bli så här? Vad är det i den socialdemokratiskaUtbUdningspohliken som har medverkat tUl den standardsänkning som föregåendetalare, inte minst genom ohka citat, gav bevis för? Med den kvantitativa ökningav skolulbUdningen som skett är det väl självklart all läroplanerna måste seannorlunda ut än de gjorde i den gamla . Det tycker jag är heltklart. Och det gör de också! Men inte på det sätt man skulle vänta sig. Mankunde t. ex. vänta sig en minskning av kursomfånget, så att alla skuUe kunnatUlgodogöra sig det som skolan vill lära ut. Men det är tvärtom. Jag gör nu en jämförelse med den gamla skolan, och här kaninte ens utbildningsministern påslå att det ligger några nostalgiska minnenbakom del jag säger. I den gamla realskolans matematik höll eleverna i sistaårskursen på att räkna med siffror, och man mförde algebraiska symboler. Isista årskursen på högstadiet inbegriper läroplanen områden som tidigarelåg på realgymnasiets högre ringar: andragradskur-vor och funktioner, vektoreroch Irigonometri, solvering av trianglar med sinus och cosinus hör tUl debegrepp som eleverna skaU lära sig på högstadium. HelstskuUe de väl också kunna det, men det är ytterligt få som lyckas lära detta. Har vi, , råd att ge våra grundskolebarn ettmatematiskt smörgåsbord alt sitta och pUla i om vi därmed förmenar dem möjligheten att tUlgodogöra sig ennäringsriktig och allsidig gmndkosl som vidgar deras möjlighet att i framtidenlänka? Tycker utbUdningsministern atl det teoretiserande som sker imatematikundervisningen befrämjar elevernas matematiska färdigheter? Är detinte ojämlikhet i allra högsta grad? Är det att undra på att den undersökning,som det hänvisas lUl i interpellationssvaret, visar att den negativa inställningen tUl matematiken ökar starkt påhögstadiet? Även har reagerat, men på ett sätt somverkhgen inte är övertygande. Med hänsyn tUl de svagpresterande eleverna harman gett ul en handledning som anger en kärna av fakta som alla skaU kunna. Ang. kvaUleten i skolutbildningen, m. m. Ang kvaUleten i skolutbildningen, m. m. ärgivetvis alldeles utmärkt. Men del vore tacknämligt om ocksåville ge ut en handledning somangav vad den vanliga medelmåttan skall kunna - är del den som känner sigdesorienterad. TUl de svagpresterande kan vi väl heller inte räkna dem somnågra år senare söker in på tekniska högskolor det är där bristerna bhr farliga.Här har talals om utlåtanden över malematikkunskaper hos de blivandecivihngenjörerna. Jag skuUe vilja gehtet konkreta exempel, om inte annal så för alt få in i protokollvad som menas med otillräckliga matematikkunskaper för civiUngenjörer. 358 avdem som började på tekniska högskolan klarade inle talet Och varannan teknolog 1972 klarade inte talet 0(-) Detta är uppgifter som i hög grad hör lillgrundskolan. Jag viU gärna lägga till, även om jag där går in pågymnasieområdet, all av teknologerna klarade en enkelandragradsekvation - 40 proceni gjorde det inte. Betecknande är också alt MATEK-grappens ordförandeuniversitetslektor , som efterträdde professor sedan dennelämnat gruppen i opposition mot vad han upplevde som påtryckningar från UKÄ, iett särytlrande påpekade all de förslag som gruppen framlagt för att komma tillrätta med förhållandena inte är tiUräckliga. "Det är andrautbildningspoliliska åtgärder som krävs för att bättre än nu anpassa elevernasföratsätlningar tiU examenskraven", säger han. Dessa ulbUdningspoUtiska åtgärder är en nyutbUdningspolilik en UtbUdningspolilik som gör människoma tiU länkandevarelser i stället för mekaniska robotar. För atl sluta med htet nostalgi: Del vore en välgärning omutbildningsministern började med matematiken och grammatiken. Det var inte utanorsak som den urgamla lärdomsskolan ställde krav på eltdera av två alternativ:antingen skuUe man studera latin, eller skuUe man studera matematik. Man skuUeinte läsa latin för att lära sig tala latin. Man behövde inle heller läsamatematik därför att man alllid skulle syssla med matematik. Men bägge deområdena gav eleven förmåga tUl kreati-vitet och tänkande hksom tiU logik ochanalys. Jag debatterade en gång med en kfml-are och han gav migföljande rephk: Vem har sagt att vi skaU vara logiska? Logiken är etl borgerhgtpåfund! Jag vill gärna som avslutning, herr talman, säga alt sålångt tror jag inte att herr utbUdningsministern viU gå när han skaU bemötamina krav på ökade möjligheter att göra våra ungdomar kapabla tiU logiskttänkande. På den sista punkten skall jag omedelbarttillfredsställa . Efter atl ha lyssnat på denna debatt med inläggfrån ett antal borgerliga företrädare skall jag inte beskyUa dessa talare förlogik. Denna riksdag har nämligen tagil den ena stora utbildningsreformen efterden andra och röstat igenom dem. Sedan kan ett antal ledamöter, som hardeltagit i denna röstningsprocess, stå upp och framföra en kritik av det slagsom några gjort här - det har i alla faU inte med logik all göra! Som en mera allmän kommentar vill jag säga följande. Hurtokiga dessa beslut i så faU än har varit, som vi under stor enighet harfattat, så kan de inte ha varit så groteskt felaktiga alt man inle kan lära signågonting. Det kan inte vara så att vi har totalt omintetgjort alla möjlighetertill utbildning. Men det är ju det intr-ycket man får framför allt av herrBurenstam och i någon män av . De riktar därmed en direktattack mot lärarna och antyder att dessa icke klarar sill arbete ute iskolorna. De svenska lärarna har ändå en stor frihet att lägga uppundervisningen, välja metoder osv. Det är därför som man inte kommer ifrån attherr inlägg blir en attack mot den svenska lärarkåren. Det ärdetta som reagerat mot - jag skall återkomma till del sedan. använde också klyschan att vi skall införa enutbildningspolitik som leder fram lill tänkande varelser i stället förmekaniska varelser. Jag har inte sett någon i-eservation från sommera konkret skulle uppfylla det önskemålet. Det är en självklarhet att vi villskapa kreativitet, all vi vill ha kritiskt tänkande ungdomar och atl vi vill hadem sysselsatta. Jag har utvecklat del tidigare för vid ett annattillfälle. Som en generell kritik av vår svenska skola tror jag alt det ärgrovt felaktigt och oriktigt, också mot lärarna och deras uppläggning avundervisningen. När del gäller matematiken vill jag hävda atl del är enutomordentligt försiktig linje som vall. Det är orimligt all i dettafall jämföra oss rned vad som hänt inom vissa stater i . Men självfalletmåste jag som utbildningsminister säga att innan vi gör en slutlig utvärderingav detta måste vi avvakta att de första eleverna kommit igenom skolsystemet.Jag kan inte förorda en ryckighet, som innebär att man börjar med en visspedagogisk metod och innan de första eleverna hunnit igenom det nyaskolsystemet kastar om metoderna. Vi måste rimUgen ha etl underlag för sådanabeslut. Jag säger med avsikt "vi", för del är ju inte somfattar beslut av den här karaktären, utan det är våra experter -huvuddelen f.d. lärare - som har arbetat fram metoderna och föreslagit dem. Besluten harockså faltals utanför denna kammare. Jag måste faktiskt fråga om en borgerligregering skulle förorda atl pedagogiska beslut fördes över från experterna . Om så inle är fallet, är det en ganska orimlig anklagelse motregeringen och , för kritiken drabbar självfallet också . Jag kan inte förorda atl vi genom beslut i riksdagenhindrar de människor som särskilt arbetar med frågor av delta slag all förafram nya idéer för alt om möjligt finna bättre metoder. Därmed måste vi ocksåacceptera all det kan ske felbedömning, atl dessa experter Ang. kvaliteten i skolutbildningen, m. m. Ang. kvaUleten i skolutbildningen, m. m. kanske ärför optimistiska i ell eller annat avseende, vare sig det gäller en direktmetod i grammatik eller en matematisk pedagogik. På den här punkten vill jagalltså som sagt ställa motfrågan till om verkligenmenar att politikerna skall ta över beslutanderätten och därmed ansvaret. I fråga om IMU vill jag säga att detta icke är någonfelsalsning. Jag fick den direkta frågan. Det är en förebild i helaläroplansulvecklingen på detta ämnesområde. Jag nämnde ett område där metodensom sådan var särskilt väl lämpad. Vid de årskurslösa högstadierna finnsnämligen behov av särskilda metoder för atl klara de speciellautbildningsproblemen. Även här måste jag ställa en molfråga till att IMU skall ha någol slags monopolställning? Skall delinte finnas möjligheter att ta fram även andra läromedel? sade också atl vi erbjuder ett matematisktsmörgåsbord. Del är inte så pä matematikens område atl vi har gått över tillhögre grad av leorelisering - fortfarande under beslut från experternas sida.Det är i stället så att vi har fått mer av insikt på bekostnad av den tidigaredrillen. Jag vill också hänvisa till atl när beslutet om den nyamatematiken togs nu förflyttar jag mig tUl gymnasieskolan hälsades dettafrån den poslgymnasiala utbildningens sida med stor tillfredsslällelse. Itekniska högskolans remissyttrande 1963 framhålles att målsättningen i ämnetsynes föredömlig från högskolans synpunkt och i och för sig värd allt stöd. Sedan kan man komma fram lill andra erfarenheterallteftersom arbetet löper vidare. Men vi måste rimligen ha praktiskaerfarenheter som visar atl utbUdningen inom ett sådant ämne i så fall i någonmån skall justeras. Det kanske är så alt pendeln har slagit över väl mycket åtetl håll, men är del här fråga om en expertbedömning som skallkomma lill stånd. tog i sin replik upp frågan omspråksituationen inom gymnasieskolan. 1 sin debattskrift om utvecklingsprogramför skolan har skolöverslyrelsen bl. a. tagit upp språkstudiernas organisation.Vi bör enligt min mening avvakta dels erfarenheter av det pågående Ludvikaförsöket,dels SSG-försöket, dels de synpunkter som den nämnda debattskriften kan geupphov till. En omedelbar förändring om det är del avser ärdessutom svår atl genomföra därför atl den leder lill en radUmplaneförändringar i övrigt. Med detta har jag inte på något sätt velat avvisa endiskussion om de frågor som tar upp. Det är mycket möjligt altvi skall vidta förändringar i den riktningen, men jag anser mig icke hatillräckligt mycket material för atl la definitiv ståndpunkt. Däremot anser jagalt del är ell väsentligt och viktigt problem. log sedan upp en diskussion om tidigareutbildningsministrar. måste jag tyvärr konstalera all , trots att han har gått i den gamla skolan, inte är av del allrabästa slaget ändå. med skägget var förvisso riksdagsman meninte ecklesiaslikmmisler under 1920-talel. Del var däremot ,hedningen kallad, som satt som ecklesiastikminister i den socialdemokratiskaregeringen. Rätt skaU vara rätt. Speciellt om man uttalar sig på sitt egetområde, utbildningens, och kritiserar ungdomen för dåliga kunskaper borde mankanske läsa på läxan bättre innan man går tih talarstolen här i kammaren. Sedan ville göra skillnad mellan tidigaresocialdemokratiska utbUdningsministrar och de tvä senaste. är det ju ettgammalt borgerligt knep all säga att det finns ingen så bra socialdemokrat somden som har avgått, vare sig han heter eller eller PerEdvin eller något annal. Ju längre tUlbaka i liden de varit aktiva och juäldre de är desto bättre är de sedan enligt den borgerliga bedömningen. Del fårväl och jag tåla. Jag skaU nu inte tala för min egen del, men när del sägsall inte har någon bakgrund som skulle ha gjort honom lämplig somutbildningsminister vUl jag erinra om alt han ändå var ordförande i underdess storhetstid. Han var sludieledare i ett politiskt ungdomsförbund. Han varledamot av - på tal om folkbildningen. Han var ledamotav gymnasieutredningen. Han ledde del sludiesociala utredningsarbetet. Del äralltså en bana som inle är helt olik även om den i många avseendenkvanlilalivt överskrider egen partiledares meriter. Hanbrukar ju från sida framställas som en utomordentlig utbildningspolitiker.Har inle heller tillräcklig bakgrund för all kunna tillträda t. ex.utbUdningsminislerposten, om det nu inte blir någon viktigare post aktuell förhonom i en borgerlig regering? Av någon anledning glömde har också varit ecklesiastikminister. Del har hänt först med sedan med atl de blev statsministrar, och del lyder ju på atl deinle har bedömts som så väldigt skrala sett från socialdemokratiskautgångspunkter. All vi sedan inte duger enligt bedömning larvi med en rätt god nypa salt. Jag tycker emellertid uppriktigt sagl inte att viskall föra den formen av debatt i kammaren. Jag delar atl t. ex. del påhopp som gjorde påfolkpartiledaren var ganska oanständigt, och jag tycker att vi skallavhålla oss från sådana i utbildningsdebalten. Jag skall härefter övergå till . Jaghade en debatt med fröken i kammaren för etl lag sedan, alltså med enpartivän . Jag tror att den deballen var nyttig på dendel av utbUdningsområdet som vi då diskuterade. Där tror jag däremot inte altell inlägg av del slag som det framförde medför någotpositivt för utbildningen från vare sig den ena eller den andra utgångspunkten.Herr Burenslam har övergivit Stalsföretagsdebatten. Det har ju visatsig att alla de anklagelser han där kastade ur sig inle håUer inför enbedömning av utvecklingen. visar ett utomordentligt fintresultat. flyttar i stäUet över sin svartmålning frånStatsföretags verksamhet tUl utbildningsområdet. I förbigående lyckades t. o. m. sägaalt är ett ekonomiskt högtstående land men att det var synd att vi harett så dåligt utbildningsväsende. när vi för utbildningsdebalten får vialltså Ang. kvaliteten i skolu tb iIdni ngen, m. m. Ang. kvaliteten i skolutbildningen, m. m. höra attvi är ekonomiskt högtstående. Del har inte låtit riktigt så när varit inne på sitt tidigare specialområde. Jag konstaterar att det inte bara är jag som är orolig förmoderaternas utbildningspolitik. konstaterade ju i siltGöteborgstal, som var anledningen till del personliga påhoppet i , att företräder en utbildningspolitik som han på vissapunkter måste ta avstånd från. Jag skall göra några korta kommentarer lill herrBurenslam inlägg innan jag går över till anförande föratt sedan återkomma med några principiella synpunkter på det som moderatrepresenlanlentog upp. a. att hadevelat göra sig av med alla lärare innan skolsysleniel kunde blitillfredsställande. Ja, vad sagt är atl vi kanske egentligen skulleha börjat med lärarutbildningen när vi började reformarbetet. Eftersom vi integjort det, måste vi enligt mening acceptera alt en stor grupplärare fungera med en utbildning som var avsedd för enannan skola. Det är bakgrunden till uttalande. Varför skall man dåframföra hennes ord i del sken som ger? säger också all nuplötsligt är oroad och har slagit om i sin uppfattning. Självfallet harskolöverstyrelsen inte ändrat någon uppfattning. Skolöverslyrelsen påbörjadedet arbete, som den nu redovisat, med att den nya läroplanen förgymnasiet kom till stånd och med att Lgr 69 började fungera ute iskolorna. Det ligger i verksmässiga ansvar att på detta sättlöpande följa läroplansarbelet. Därför finns del inle på denna punkt någonskiljaktig mening mellan verket och departementet. Jag tror att generaldirektörOrring undanber sig tolkningar av det slag som gjorde.Dels pågår det alltså en rullande läroplansöversyn, dels har vi startatSlÄ-ulredningen och . Då anser självfallet verket ochdepartementet och jag förmodar flerlalel ledamöter av kammaren i varje fallgjorde det - alt vi bör avvakta dessautredningars arbete och förslag innan vi tar ställning till mera generellaåtgärder. tog också upp Uppsalalalet ochåberopade atl jag skulle ha givit en oriktig beskrivning avmatematikundersökningen. Det var en enda sak som jag ville belysa medresultatet frän gymnasiet i detta sammanhang, nämligen påståendet att enbredare satsning på gymnasieskolan, som innebär alt vi tar in fler elever, ickehar lett till försämrat resultat från den lilla gruppen mest begåvade. Sverigeoch kom nämligen på första plats i vad avser de bästa . Detvar det som jag ville säga med atl citera lEA-undersökningen på den punkten,och det bekräftas uppenbarligen med all önskvärd tydlighet avlEÄ-undersökningen när del gäller de naturorienterade ämnena. skulle sedan ge intryck av alt hanhade ett program, med vilket man skulle lösa de problem som finns påskolområdet. Mindre klasser, sade han. Jag har tidigare i olika sammanhangtalat om dels att har det lägsta elevantalet per klass, dels ochframför allt att vi har den slörsla lärartätheten överhuvud taget jämfört med andra länder. Vi har alltså tagil på oss utomordentligt stora kostnaderför att få en stor lärartäthet. Del kostar väldigt myckel pengar. säger herrBurenstam , representant för det parli som hårdast har motsatt sigutbyggnaden av den offentliga sektorn, all här borde vi gå ännu längre, härborde vi ha satsat ännu mera. Nog brister det i trovärdigheten när man enaminuten kräver lägre skaller och yrkar på högre utgifter. Menvarför har ni inte då föreslagit åtgärder i den riktningen i ?Molionsrätlen är inle avskaffad, . Att här framföra deltasom ell krav går bra så länge man inte behöver vidtaga någon praktisk åtgärd. Om mastodonlskolorna är bara atl säga all läroplanen Lgr69, där vi log bort differentieringen, gör del möjligt atl bygga mindre skolor.Elevernas val ställer inte krav på så stort underlag längre. Men även ommoderaterna inte har motsatt sig Lgr 69, har de heller inte precis tillhörtpådrivarna. Det är andra partier som har fått vara del. Del skall vara mindre leorelisering, säger . Ja, det är möjligt att det bör vara något mindre leorelisering avgrundskolans högstadium, men är då beredd att ställa sigupp och ta kritiken frän universitetshåll just i fråga om de mindre teoretiskakunskaper som blir föhden av del? Maii får inte ta den ena godbiten ur ettpaket och sedan tro att man kan stanna därmed, ulan man får vara beredd alt takonsekvensen, om man plockar fram en sådan fördel i ell system. Den har enbaksida som inte kan komma ifrån. Vidare ville ha ett nyttbetygssystem. Det är möjligt alt vi skall ha del, och har en representant i betygsutredningen som har möjlighet att lägga framett konkret förslag på den punkten. Om vederbörande är aktiv där, kan han ellerhon medverka till att påskynda arbetet. Samma sak är det på de andra punkterna.Moderata samlingspartiet är representerat i SIÄ-ulred-ningen. Del går bra atldär föra fram synpunkterna. Jag tror all ingen i ansvarig ställning är bereddall säga alt vi skall gå fram innan vi har fåll detta utredningsarbete klart. Några synpunkter också till ! atl det inte bara var privilegierade som hade hjälpt lill med skolreformenoch nämnde etl antal namn: Löwbeer, Edenman, . Del är naturligtvisriktigt att de personer som gjorde det centrala arbetet i mycket storutsträckning är personer som har en lång utbildning bakom sig, men vad jagavsåg var den breda uppslutningen, människorna i som herrWikström känner till -, i fackföreningsrörelsen, i . I allade grupperna finns personer med i allmänhet sex- eller sjuårig folkskola bakomsig. Vi kan väl säga alt dessa personer är undantag som bekräftar regeln, såkan vi kanske vara överens. Däremot log liksom uppLärartidningens ledare och ville underkänna den. Det var, menar jag, enprincipiellt betänklig argumentering från både och . Denna ledare i var ändå en ovanligt kraftigreaktion mot vad man uppfattade som en onyanserad kritik och svartmålning avskolan. Man säger också - och jag tycker att del är ganska logiskt avLärarförbundet - atl detta drabbar lärarna i sista hand. Ang. kvaliteten i skolutbildningen, m. m. Ang. kvaUleten i skolu tbildningen, m. in. Då sägs del här - och jag vet inte vad del finns förunderlag för detta - att en blivande ledamot av denna kammare skulle skrivitden ledaren, och därför skulle man uppenbarligen inte fästa så stort avseendevid den. Är de båda ledamöterna av denna kammare säkra på att de därvidlag kanstå för sin uppfattning, är ni absolut säkra på alt del är rikligt? Det är minförsta fråga. Min andra fråga: Om man är folkpartist eUer moderat ochföreträder en lärarorganisation och det finns förvisso sådana personer - ärman då opolitisk, medan man däremot om man råkar vara socialdemokrat plötsligtär politiker? Skall vi inle förutsätta atl om denna ledare tas in iLärartidningen så återspeglar den förbundets uppfattning? Jag skulle bli mycketförvånad om inle förbundet reagerar mot den insinuation som herrar ochBurenstam har riktat mot och dess tidning. När det gäller de otUlräckliga förkunskaperna i språk harjag redan i kompetenspropositionen uttalat atl har man t. ex. bara två betyg iengelska så bör man starkt avrådas från studier i detta ämne. På den punktentror jag aUtså att och jag har samma uppfattning. Det är mycketdåliga förutsättnirigar för en elev med sä pass låga betyg i gymnasieskolan närdet gäller matematik och moderna språk att med framgång klara sig påuniversitelsstadiet. Däremot har naturligtvis det faktum all vi har satsat påett bredare gymnasium lett lill atl vi har fått minska specialiseringen inomvissa områden. 1 det gamla latingymnasiet hade vi en specialisering påspråksidan, medan utbildningen i samhällskunskap, matematik, fysik, kemi ochbiologi var utomordentligt torftig, för att inte säga helt utesluten för deflesta eleverna. Jag noterar också för del all han villsalsa större resurser på de svagpresterande, och jag tycker att del ärutomordentligt bra; vi är helt överens på den punkten.