prot · FW0962 · 1973-12-31 00:00:00 — Man har också,eftersom man inte varit utsatt för någon avgörande konkurrens eller kontroll,kunnat ta överhanden beträffande nya produkter element, nya typer av skivor,spånplattor osv. Påståendet att man konkurrerar med produkter i stället förmed priser måste motsägas. Jag tycker atl det i och för sig är lika intelligentsom atl säga all färg-TV-priserna kan konkurrera med mjölkpriserna. nämhgen såatt de här produkterna - framför allt cement, men även lättbetong - är s. k.basmaterial. Hur man än utvecklar ett nytt tekniskt byggande måste cement ochfabriksbelong användas i byggprocessen. Vidare har de nya byggmaterialen, somskall konkurrera med de gamla och utgöra den priskonkurrerande faktorn, sammatillverkare. Det är alltså samma koncerner som tillverkar de nya materialen ochde gamla, och med de gamla menar jag då cement och lättbetong. Ett exempel ärexpanderad, bränd lera lös eller gjuten i block som i modernt byggande istor utsträckning ersätter lättbetong. Men tillverkarna lUlhör den kapilalgruppsom äger lättbetongfabrUcerna. Cementa, som är den största cementtillverkarenoch även har intressen i lättbetonginduslrin, har också gipsskivefabrUcer. Denfrämsta konkurrenten tUl lättbetong på det här området är just gipsskivväggarmed isolering emellan. Även isoleringsmaterialet tUlverkas av sammakapilalgrupper. Konkurrens från helt andra material på så sätt atlbetongkonslruktio-ner byts mot konstruktioner av stål innebär förutom allhyresgästerna drabbas av högre hyror en direkt nationalekonomisk förlust. Påstål gäller världsmarknadspriser, vilket innebär alt slommaterialet kommer altimporteras. finns ingen möjlighet för något departement att utövapriskonlroll på dessa priser, eftersom de sätts av kol- och slålunionen. Vidareger konventionella betongstommar avsevärt fler arbetstillfällen förbyggnadsarbetarna, en faktor som inte är oväsentlig, och dessutom till lägrekostnader än dessa stålstommar. Monopolsituationen på cementmarknaden lederalltså till sämre byggnadssätt med högre kostnader. CemenllUlverkarna påslår att en avgörande sänkning avcementpriset inte är möjlig. Del är inte bevisat. Dessutom utgår man då frånföretagskalkyler med vinslmaximering utan hänsyn tUl de för samhället negativakonsekvenserna. Etl samhälleligt ägande av byggnadsmaterialinduslrin skullemedföra andra avvägningar, varvid man tar hänsyn till folkets ochhyresgästernas bästa. kommunisterna har så sent som vid förraårets riksdag ställt förslag om förstatligande av den tunga materialindustrin,den del av byggnadsmaterialindustrin som kan anses helt monopoliserad. Men ävennär det gäller andra byggnadsmaterial såsom stålprodukter, träfiberplattor, järnhandelsvaror,högisolerande material m. m. råder antingen duopol eller oligopol eller, om detfinns flera producenter, karlellavtal både i producent- och i grossistled. Dentidigare refererade studie som gjorts av statens pris- och kartellnämnd betecknarjärn- och stålindustrin som en av de mest karlelliserade inorn hela den svenskaindustrin. Detta har också kunnat avläsas i ständiga prishöjningar; ett tiotalårligen hör till vanligheterna. Ett statligt övertagande av byggmalerialproduklionen vorehelt i folkets intresse och skulle verksamt kunna bidra tUl lägre hyror ochmindre profiter till storfinansen. Den enda avgörande invändningen motreservationen är enligt min mening all den inte går tillräckligt långt. Vianser emellertid alt det förslag som framläggs i motionen och som upprepas ireservationen är lämpligt avvägt. Redan i arbetarrörelsens efterkrigsprogram fastslogs:"1 de fall, då hela produktionen domineras av ett förelag eller en sammanslutning av Förstatligande av viss byggnadsmaterialindustri Förstatligande av viss byggnadsmaterialindustri företag,eller då en konkurrerande produktion kan anses oekonomisk bör däremot deexisterande förelagen överföras i samhällets ägo." har det i och för sig gjorts många avsteg frånarbetarrörelsens efterkrigsprogram, men man vågar väl säga attbyggmaterialsektorn till uppfyller de kriterier för ell samhälleligtövertagande som då uppställdes. Del bästa sättet för samhället att i bosladskonsumenternasintresse sänka materialkostnadernas del av de totala byggkostnaderna vore atlsom ett första steg förstatliga giganterna i fråga om tungt byggnadsmaterial nämligen Cementa och GuUhögens bruk. En sådan åtgärd skulle innebära enbegränsning av storfinansens monopol på byggnadsmaterialmarknaden och skapaförutsättningar för ett billigare byggande. Jag vill med detta yrka bifall till denreservation som har fogals vid näringsutskotlets belänkande. Herr förste vice talmannen liUkännagav att anslag utfärdats om sammanträdets fortsättande . i (s): behandlade vi enliknande motion från vpk, gällande etl förstatligande av cement- och lättbetongindustrin.Årets motion från samma parti syftar till förstatligande av AB Cementa och ABGuUhögens bruk samt den del av lätlbetongproduktionen som inte bedrivs inomdessa områden. 1 näringsutskottets belänkande framhölls allkonkurrenssituationen inle får bedömas med hänsyn uteslutande till de bådabranschsektorernas struktur. Utskottet framhöll vidare all pris- och konkurrensförhållandenapå byggnadsmaterialområdel ständigt bevakas från statens sida, i första handgenom SPK och den inom Kungl. fungerande arbetsgruppen som herrOlsson i nämnde med representanter från finans-, handels-, inrikes-, civU-och rndustrr-deparlemenlen, och de ägnar byggnadsmaterialinduslrin mycken ochsärskild uppmärksamhet. Utskottet hänvisade vidare tUl att statens delägarskap iAB GuUhögens bruk direkt ger en insyn i produktionen och marknadsföringen avcement- och lättbetonginduslrin. Majoriteten fann därmed atl farhågorna i fråga omprisutvecklingen var överdrivna, och följde ulskollets avslagsyrkandebeträffande motionen. I dagens betänkande från utskottet upprepasställningstagandet vid fjolårets riksdag. Det finns därför ingen anledning förmig att upprepa vad utskottet då sade, utan jag kan bara konstatera altsamtliga partier utom vpk finner att samhället har tillräcklig insyn i ochägnar ingående uppmärksamhet åt byggnadsmaterialinduslrin. De åtgärder sommotionärerna förordar finns det enligt utskottets mening inteanledning till. Med dessa ord, herr talman, ber jag att få yrka bifalltill utskottets betänkande och avslag på motionen 819. HerrOLSSON i (vpk) kort genmäle: Jag nämnde all en bevakning uppges ske frånstatens sida och genom statens försorg, men jag ställde också en fråga i mittinlägg: Varför har man inle bevakat de kraftiga höjningarna på cemenlpriset somhar skett och som också är konstaterade? Om man säger att del finns en kontrolloch atl den är effektiv och all allt är bra, dä måste man väl också kunnaförklara hur man kan tillåta så kraftiga prishöjningar på så utan atldet sägs någonting eller lämnas någon förklaring. i sade atl samtliga partier utomvänsterpartiet kommunisterna är överens om vad som sägs i utskotlsbetänkandet.Del tycker jag inte länder socialdemokratin till heder med tanke på detefterkrigsprogram som den ändå var med och utformade. Förstatligande av viss byggnadsmaterialindustri i (s) kori genmäle: Jag vill återigenbetona all den bevakning som sker genom vissa instanser är effektiv och fullttUlräcklig. i måste också känna till alt det förhållersig så. HerrHOVHAMMAR (m); I vpk-motionen 819 heter del bl. "statligt överlagande av byggmaterialproduktionenvore i folkels intresse och skulle verksamt bidra till lägre hyror och mindreprofiter till storfinansen." Som ell första steg i den rUctningen rekommenderas attförstatliga AB Cementa och GuUhögens bruk - "giganterna i fråga om tungtbyggnadsmaterial", som man kallar dem. Det är också dessa båda företagsprodukter, cement och lättbetong, som man i första hand uppehåller sig vid imotionen, och det gjorde även i i sill inlägg. Efler dylika proklamationer kan man naturligtvis frågasig: Håller de här parollerna inför verkligheten? Hur skulle kommunisterna bärasig ål för att producera och sälja cement till lägre pris än vad den privataindustrin nu gör? Alla som intresserar sig för cementpriserna borde vela,atl bränslet är en av cementindustrins allra största kostnadsposter. Alla bordeockså veta, all bränslepriserna ökade markant . Vad hade en statligförelagsledning kunnat göra ål del? Del är internationella priser som vi i vårtland inte har någon chans att styra. Eller skulle staten ha hållit nere lönernaåt de anställda? Lönerna var 1971 genomsmtlligt mot 27 000 åretdessförinnan. Statens pris- och kartellnämnd granskade kalkylerna förcementlill-verkning och godkände - vilket framgår av betänkandet - de höjdapriser som motionärerna menar har höjt hyrorna och givit den s. k. storfinansenprofiter. På dessa punkter borde del ha varit lätt för motionärernaalt skaffa sig litet fakta. De kunde exempelvis ha studeratverksamhetsberättelserna från dessa förelag eller de uppgifter som har lämnatsvid bolagsstämmorna och som alltså är officiella. De skulle då ha kunnat lärasig att - jag citerar ur det anförande som Cemenlas, som del då ännu helte, VDhöll Förstatligande av viss byggnadsmaterialindustri vidstämman "inte ens genom att sänka Cemenlas priserutöver gränsen till vad som är förenligt med koncernens fortbestånd skulle mannå någon nämnvärd bosladskostnadseffekt". Detta om produktpriset. Motionens formulering atthyresbelalarna "har bittert fått erfara följderna" av Cemenlas ochGuUhögens dominerande marknadsslällning håller alltså inle i verkligheten. Jag skall sedan bara etl par ögonblick uppehålla mig vidtalet om profilen. Även här kan jag citera Cemenlas VD, och jag beklagar pånytt atl inle motionärerna har besvärat sig med alt ta del av dessa uppgifter,som dock fick en ganska stor publicitet och var föremål för en hel del debatt.Han sade: "Avkastningen på det i Cemenlakoncernen arbetande kapitalet harunder legat någol under genomsnittet för svensk industri. "Och eftersom alla i den här kammaren myckel väl vet alt den genomsnittligakapitalavkastningen har varit låg inom svensk industri ,kan var och en dra sina slutsatser om lönsamheten inom . Ettmätbart tecken på delta får man om man studerar börskurserna. Från en deklarationskurspå vid utgången av hade det varit betydligthögre värden - hade aktierna gått ned till ungefär halva värdet, nämligen 86kronor, för att sedan på nytt sega sig upp över de . Jagsåg så sent som i tidningarna atl kursen just nu är . Jag tycker, herr talman, alt sådana fakta i alla fallborde få motionärerna alt i det här sammanhanget inte tala så vitt och brett omalltför stora profiler för den mycket förkättrade storfinansen. Därför, herrtalman, ber jag all få yrka bifall till utskottets hemställan. HerrOLSSON i (vpk): Del är följdriktigt att en medlem av moderatasamlingspartiet uppträder som försvarsadvokat för cementindustrin. säger att cemenlprishöjningen beror pä altbränslekostnaderna har stigit. Vi känner också till all bränslekostnaderna harstigit. Men för all cemenlpriserna skall stiga med fordrasvåldsamma höjningar av bränslepriset, och så våldsamma höjningar har inleförekommit. frågade om vi skulle vilja hålla lönernanere. vel mycket väl atl så inte är fallet. Här brukar manvanligtvis möta en hårdnackad attityd från det privata näringslivet och dessförespråkare här i rUcsdagen, moderata samlingspartiet. Men när del gällercementindustrin, som är en högt utvecklad processindustri, har lönerna speciellt för de kollektivanställda en myckel liten inverken på cemenlpriset.Del är också typiskt atl citerar verkställande direktören iCementa. Vad beträffar vårt påslående atl hyresgästerna bittertfått uppleva resultatet av monopolsituationen, är del väl ändå så atl vi hadevåldsamma hyresstegringar i det här landet under 1960-lalel. Orsakerna härtillär självfallet flera. Vi bortser inte från sädana saker som markspekulationer,räntehöjningar osv., men dessa förhållanden skall ju inle diskuteras i dag.Lika fullt kvarstår del faktum alt monopolsilualio- nen påbyggmalerialmarknaden har varit en av orsakerna till de kraftiga höjningarna.Den som förespråkar konkurrens borde naturligtvis motsätta sig atl detförekommer monopol. Det faktum att staten äger en del aktier i brukpåverkar inte helhetsbilden det har ju visat sig i praktiken. Vad beträffar aktieavkaslningen och börskurserna förhållerdel sig ju så att Cementa tidigare hette Skånska Cement. Det är en storkoncern, som bl. a. omfattar även produktionsbolaget . Det äralltså en enda stor kapilalgrupp den skulle i och för sig kunna karlläggas som äger alltsammans, och faktum kvarstår alt avkastningen i stort från dennakapilalgrupp är minst sagt god. Skånska Cements papper har med all rättbetecknats som de bästa som kan köpas här i landet. Om delar av dennakapitalgrupps tillgångar inte ger samma utdelning, är del inget bevisför atl cementpriserna har hållits på en rimlig nivå. Jag tycker alt det borde stöta var och en att två grupper,som inte på någol sätt konkurrerar prismässigt och som själva erkänner det, kanbestämma priset på cement. Jag har med siffror visat att lönsamheten idenna bransch ligger betydligt under medeltalet för svensk industri. Det sägerväl en hel del om läget. Atl jag sedan tog mig friheten atl anföra några av desynpunkter en VD i detta företag har kan väl inle betraktas som någol negativt.En person i den ställningen bör väl i alla fall ganska bra ha reda påsituationen inom branschen och den koncern vi debatterar. Vad sedan beträffar priserna på cement kan man väl sägaalt de svenska priserna internationellt sett ligger ganska bra till. Det äringenting som hindrar atl man importerar cement. Man skulle mycket väl kunnaimportera exempelvis från och andra öststater. Jag vet inle varför maninle gör del. Del måste väl bero på all del från priskonkurrenssyn-punkl ärganska svårt atl slåss med de svenska fabrikanterna. Jag förmodar att detförhäller sig så. Beträffande hyrorna, som i gjorde enmycket stor sak av, skulle man kunna göra del antagandet att Cementakoncernenhöll priser som endast täckte tillverknings-, försäljnings- och administrationskostnadernamen däremot inle några avskrivningar, räntor, skatter och utdelningar. Gör mandet anlagandel, finner man all koncernens inkomstbortfall skulle bli ungefär200 , vilket dock inte skulle motsvara en kostnadssänkning medmer än per kvadratmeter i nybyggda bostadslägenheter. Del är ganskalitet. vet vi atl varje procentenhet i den långa räntanrepresenterar en kostnad eller, från andra sidan sett, en andel av hyran medminst per kvadratmeter. Del gör pengar. Slutsatsen måste därför bliatl man inle ens genom all sänka cementpriserna utöver gränsen för vad som ärförenligt med förelagels fortbestånd skulle nå någon nämnvärd bostadseffekt.Men på andra vägar kan man nå betydande resultat. Del skall vi dock intedebattera här . Jag finnerdärför, att resonemanget om cemenlpriserna såsom varande den 5 aprU 1973 FörstatUgande av viss byggnadsmaterialindustri Förstatligande av viss byggnadsmaterialindustri besvärandenär del gäller hyreskostnaderna inte håller i verkligheten. Cementprisernaspelar en väldigt liten roll för hyrorna. Del var bara detta, herr talman, jagville ha tillrättalagt. i (vpk): Del talas om lönsamheten hos olika förelagoch Cementa har nämnts. Varför inle nämna Gullhögen, som haft en annanutveckling? Detta förelag skulle kunna få en större del av marknaden om del såönskat men har avstått från detta, eftersom företaget anser atl dess andel avmarknaden, , är tillräcklig. Företagel ger ändå hög avkastning. Beträffande möjligheterna till import av cement från Polenvill jag säga, alt framträder som försvarsadvokat för byggmale-rialproducenternaoch som sakkunnig. Jag vill då påpeka atl transportekonomin läggerhinder i vägen den och ingenting annat. Just cementen utgör en ganska stordel vUclsmässigl av fabrUcsbelongen. Det är orimligt alt åka över ett stort havför atl hämta cement och sedan kunna priskonkurrera. Del sista påståendet, att kostnaden för cementenrepresenterar en ganska liten del av slulkostnaden vid bostadsbyggande, stämmernaturligtvis i och för sig. är väl den siffra nämndenågot för låg. Men cementen är ändå en oundgänglig produkt. Det är också ianledning av detta som vi i årets motion har ställt mer långtgående krav. Vivill alltså ha etl förstatligande av hela Cementakoncernen inbegripetIföverken och dess gipsskivefabriker för att få ett verkligt grepp övermarknaden. Vi tycker alt det numera är otillräckligt atl enbart kräva altsamhället skall överta den del som omfattar cement och lättbetong. Jag förstår myckel väl att vpk är ute efterall förstatliga det svenska näringslivet över huvud taget. Del är ju ingennyhet, men jag tycker atl man då i första hand borde titta på branscher medbättre lönsamhet än vad den här branschen har. När det sedan gäller återverkningarna på hyrorna så vet vialt dessa kostnader spelar ganska liten roll. Jag tycker all man i alla fallmåste vara realistisk när man diskuterar de här problemen. Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs på bifaU tUl dels utskottetshemställan, dels reservationen av , och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan i Stockholmbegärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposilion: Den som vUl att kammaren bifaller näringsutskottets hemställan i betänkandetnr 21 röstar ja, den det ejvUl röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen av . Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då i Stockholmbegärde rösträkning verkstäUdes votering med omröstningsapparat. Dennaomröstning gav följande resultat: () anmälde all hanavsett att rösta ja men markerats som om han röstat för nej-propositionen. den S aprU 1973 Skyldigheten för stadiga organ att anlita AB Allmännaförlaget §17Skyldigheten för statliga organ att anlita AB Allmänna förlaget Föredrogs näringsutskoltelsbelänkande nr 22 i anledning av motioner angående AB Allmänna förlaget. 1 detta belänkande hade behandlats motionerna 1973:1490 av m. fl. (m)vari hemstäUts att hos Kungl. Maj:t skulle anhålla alt Kungl. Maj:tskyndsamt framlade förslag om upphävande av statliga organs skyldighet att ivissa faU anlita AUmänna förlaget samt 1973:1506 av herrar () och Mundebo (fp) varihemställts all hos Kungl. Maj:l skulle anhålla atl Kungl.Maj:t skyndsamt framlade förslag om upphävande av statliga organs skyldighetall i vissa fall anlita AB Allmänna förlaget, att tUl Kungl. Maj:t uttalade alt statligaulredningsbetänkan-den vid försäljning tUl allmänheten borde åsällas lägrepriser enligt de riktlinjer som skisserats i motionen, att till Kungl. Maj:l skuUe framhålla värdet avalt statliga utredningsbetänkanden försågs med index. 1. att riksdagenskuUe avslå motionen 1973:1490 och motionen 1973:1506 såvitt den gälldeupphävande av statliga organs skyldighet alt i vissa fall anlita AB Allmännaförlaget, 2. alt riksdagenskulle avslå motionen 1973:1506 i övrigt. Reservation hade avgivits av herrarRegnéU (m), i (fp), () och Hovharnmar (m) som ansettatt utskottet under 1 bort hemställa, att med bifaU tiU motionerna 1973:1490 och1973:1506, den sistnämnda i ifrågavarande del, hos Kungl. Maj:l skulle anhållaatt Kungl. Maj:t skyndsamt framlade förslag om upphävande av statliga organsskyldighet att i vissa fall anlita AB Allmänna förlaget. TUl betänkandet hade fogals ettsärskilt yttrande av herrar i Glömminge, i ochSjöneU (samtliga c). den S aprU 1973 Skyldigheten för StatUga organ att anlita AB Allmännaförlaget HerrHOVHAMMAR (m): 1 anslutning till näringsutskotlets belänkandenr 22 som gäller AB Allmänna förlaget vill jag inledningsvis något kommenteramotionen 1490 av m. fl. Som bekant startade förlaget sin verksamhet år 1969.Statliga myndigheter har skyldighet all så snart det handlar om någon merakostnadskrävande framställning av trycksaker anlita AB Allmänna förlaget. Mankan därför konstatera alt en viss monopolställning är gällande. Trots en högmålsättning har AB Allmänna förlaget inle motsvarat de förväntningar som frånbörjan ställdes, vilket bl. a. kommit till ullryck i att såg sigåtskilliga myndigheter nödsakade alt begära ökade anslag för atl kompensera deökade kostnader som AB Allmänna förlaget hade vållat dem. Den allmänna meningenbland olika myndigheter var också den alt kostnaderna förpublikalionsverksamhelen blivit dyrare genom den nya ordningen. Enkätundersökningen på uppdrag av rUcsrevisionsverkel imars 1971 var också synnerligen negaliv. Man konstaterade alt tillkomsten avförlaget inte berett myndigheterna någon lättnad i deras publikationsverksamhet. lät RRV offentliggöra en analys. a. atl den målsättning som staten hade när man etablerade ABAllmänna förlaget inte hade uppnåtts. Vidare uppvisade samordningen mellanförlaget och statliga myndigheter en hel del brister. Även arbetsfördelningenmellan förlaget och kunderna blev föremål för kritik. Man har stor anledningall förmoda alt om kunderna haft etl fritt val, skulle AB Allmänna förlaget haförlorat åtskilliga. Detta gäller, herr talman, särskilt bland de mmdre ochmedelstora. Del är alltså fullt uppenbart all förlaget haft storaproblem, vilka man själv rubricerar som inkörningssvårigheter. Dettaförhållande är i och för sig ingen isolerad företeelse del drabbar de flestanya förelag. Alla som har etablerat etl nytt företag vel atl det under en visstid blir vissa besvärligheter. Jag vill gärna i denna kammare understryka atlden kritik vi riktar avser inle ledningen och de anställda i AB Allmännaförlaget. Jag är övertygad om att var och en på sitt håll gör det bästa förförelaget. Men åläggandet all obligatoriskt anlita företagel för myndigheternahar ofrånkomligt lett till icke oväsentliga fördyringar. Del är ett faktum ochvi tycker att det är ett myckel vUctigt sådant. I detta sammanhang har man anledning alt erinra om vaddåvarande chefen för industridepartementet statsrådet så sentsom i en riksdagsdebatt förklarade: "Jag har sagt altdetta monopol äretl tillfälligt arrangemang- men atl del är angeläget atl dettamonopol så snart företagel har stabiliserats, vilket inle bör ta alltför långtid, kommer att avvecklas." Sedan detta uttalande gjordes har del gåttett par år. Man har därför anledning atl fråga huruvida förelaget inle borde havunnit den önskade stabiliteten vid del här laget. Om så är fallet-årsredovisningen , som vi fick , tycks peka något i denriktningen - så bör väl tiden vara inne atl Allmänna förlaget ges samma villkorsom övriga förelag i branschen, vilket i praktiken skulle innebäraalt rätten till det s. k. obligatoriet skulle upphöra. Vi kan utifrån våra utgångspunkter och med krav påkonkurrens på lika villkor företagen emellan inte godta en monopolställning avdel här slaget. Vi önskar därför, i enlighet med vad som framförts i motionen,att förberedelse vidtas för att avskaffa obligatoriet. Med det sagda ber jag, herr talman, få yrka bifall tillden reservation som är fogad till näringsutskoltels belänkande 22. I detta yrkande instämde (). Motstånd mot monopol vare sig det ärstatligt eller privat är en självklar hållning för en liberal. Vi har därförfrån sida alltifrån Allmänna förlagets start varit emot denskyldighet som förelegat för statliga myndigheter alt anlita Allmänna förlagetstjänster vid publicering av trycksaker. I en reservation till det statsutskollsullålande sominnehöll förslaget till om alt fatta beslutet att inrätta förlaget1968, anförde ledamöter tillsammans med i utskottetatt Allmänna förlagets resurser säkert skulle utnyttjas effektivt av myndigheteroch institutioner utan tvång, naturligtvis under förutsättning all förlagelstjänster visade sig vara konkurrenskraftiga. En frihet alt låtapubliceringsverksamheten ombesörjas av det förlag som kunde erbjuda defördelaktigaste villkoren skulle, menade vi, främja konkurrens och ett ökatkostnadsmedvetande hos myndigheter och institutioner. Det är , , bara att konstalera altAllmänna förlagels skyddade tillvaro inte slagit rUctigt bra ut.