prot · FW0989 · 1973-12-31 00:00:00 — 1 reservationen 3 föreslås att bidrag ilikhet med vad som gäller för det inre stödområdet skall utgå förIrafikservicen på . sade all det råder speciellaförhåUanden där, och del kan man väl hålla med om att det gör i mångaavseenden. Vi som tUlhör utskottets majoritet anser emellerlid inte attjämförelsen är relevant. Del är ändå inre stödområdet, de norrländskakommunerna med sina stora avstånd och låga befolkningstal, som har de verkliga glesbygdsproblemen.Nu får enligt utskottels förslag högre bidrag än vad som föreslagits ipropositionen. Reservationen 4 handlar om referenslaxa. Där förordarulskottsmajoriteten som allmän riktpunkt den undre gränsen på ca 10 procentunder SJ;s tUlämpade taxa. Reservanterna -vUl att taxan utformas i samråd medSvenska kommunförbundet med anknytning lUl taxor inom flera olika företag. Påsikt torde skUlnaden bU aUl mindre när det gäUer taxesätl-ningen. Dentioprocentiga lägre nivån samt möjligheten lUl viss anpassning avreferenslaxan när erfarenheter vunnits är ett tUlmötesgående av motionärernaskrav från majoritetens sida. Jag tycker inle atl det är någon större skUlnadmeUan majoritetens förslag och reservationen. I reservationen 5 behandlas stödet lUl kollektivtrafiken iskärgårdarna. Man vill atl frågan skaU utredas. tyckte allskärgårdskommunerna kommit kläm. Enligt min mening ligger detta utanför del vinu diskuterar. Båltrafiken i aU ära, men de problemen bör nog lösas i annal sammanhang.Det finns möjlighet att ur anslaget till enskUt vägunderhåU få bidrag lUl båt-och färjelrafik, men framför aUl är det en fråga som kommer alt tas upp i denregionala trafikplanering som länsstyrelserna nu är i fullt arbete med. VagnmUsersättnigen viU man i reservationen 6 höja redan nulUl 3:50 och yrkar därför på ell högre anslag. Jag vUl erinra om att så sentsom höjdes på tUläggsstat beloppet från 2:50 tUl . Vi anseratt detta belopp kan bibehåUas. Det gäUer bara tiden fram lUl ,och i vissa faU har högre ersättning redan nu utgått. Jag tror att anslagenräcker tUl för detta behov under nästkommande budgetår. Den sista reservationen skUjer sig från majoritetensskrivning så UU vida all man vUl ha förslagsanslag i stäUet förreservationsanslag. Vi anser för vår del att det av budgetlekniska skäl ärriktigare att ha reservationsanslag. Man får bättre översikt och en ram atthåUa sig inom. Vi har också sagt atl anslaget skall beräknas efter de behov somfinns. Skulle mot förmodan pengarna inle räcka finns möjlighet lUl tUläggsanslag.I likhet med ulskottsmajoriteten säger reservanterna alt anslaget beräknasefter förändringar som gjorts i förhåUande tUl reservationen. Socialdemokraterna har i sin strävan alt uppnå enighet påflera punkter tUlmötesgått olika motionärers yrkanden om ytterligare förstärkningarutöver propositionen. När vi ändå fåll flera reservationer, får jag med hänvisningtUl del anförda yrka avslag på reservationerna och bifall tUl utskottetsförslag. Bidrag tiU viss busstrafik, m. m. HerrGUSTAFSON i (fp): Jag skaU först ta upp vadutskotlsmajoritetens talesman sade beträffande koUektivtrafiken i skärgårdarna.Herr säger alt frågan ligger utanför detta ämne. Ja, öarna liggerutanför fastlandet och del får de minsann känna på. När man nu ger något bättreunderstöd för olönsamma busshnjer, bör man inle glömma bort de människor sombor i skärgårdarna. Det finns ett speciellt skäl därtill som vi ocksåuppmärksammat i reservationen. Man tar i delta sammanhang bort det extraskatteutjämningsbidrag som utgått tUl -vissa kommuner förtrafikförsörjningen. Vi har inte bara begärt en ulredning ulan vi har begärtförslag tUl höslriksdagen som gör all skärgårdskommunerna här skaU kunna fåstöd i enlighet med grander Uknande dem som gäUer för busstrafiken. Jag tyckeralt detta krav är myckel rimUgl. Det förslag som -vi kom med om alt Goflandskulle komma i åtnjutande av samma regler som gäller för del inre stödområdetär också mycket välmotiverat. säger all får mera än vad somangavs i propositionen. Det är inle därför alt det är Golland utan därför i princip nu föher bussbidragsutredningens förslag. Del bestämdes liU 50procent. Vi anser alt det här finns utomordentligt starka skäl för att GollandskaU få av bidraget. I fråga om vagnmUsersältningen tycker vi att det nuvarandeanslaget är alldeles otUlräckligt. Det förhåUandet atl utredningen tagil långlid skall Bidrag tiU viss busstrafik, m. m. intekommunerna behöva hda för. De skaU inte behöva uppleva att de inte får etlnågol så när rimligt stöd för sin busstraflk. Sedan kommer vi, herr lalman, in på intressantare saker.Det gäller koslnadsläckningskravet. i påpekar att de flestaremissinstanser vill ha detta krav. Ja, men del tyckte de också vid dentidpunkt då lämnade in sin motion. Det finns starka skäl att ta bort kostnadstäckningskravet.Del finns administrativa skäl, och man kan även ange del skälet alt kommunernaändå får betala en så stor del av underskottet. Vi kommer sedan, herr talman, till frågan om det statligastödets storlek. Både och utskottsmajoriletens talesman sägeratt man här går i linje med vad busstrafikutredningen föreslagit, men det görman inte. Utredningen talar inte om högst eller högst 75 procentulan säger att bidrag skall utgå . Då säger herrHjorth: Ja, men det är ju samma siffror och då borde man i stort sett varanöjd, eftersom båda parter säger . Men observera alt högst 50proceni kan vara 35 proceni, men säger jag är det också 50 proceni.Det är en väsentlig skillnad. Om man vill göra gäUande alt del inle finns några riskerför delta, vill jag peka på det exempel jag tog när det gällde bidrag lilldrift av kommunala gator och vägar 1972. Där utgår bidrag , menstatsrådet förvandlade förslagsanslaget till ett reservationsanslag och sänkte dessutombidraget med 15 mUjoner kronor. Kommunerna blev alltså lurade på 15 mUjonerkronor . De fick inte heller ul utan en mycket lägreprocentsats. Del är del som är det aUvarliga i sammanhanget. Detta att man inteutan vidare vågar säga ifrån alt då procentsatserna höjs också anslagsbeloppelmåste höjas gör all man bUr ännu mer tveksam om vad som ligger bakom. säger att jag brukar bli så tacksam när jagfår stöd av i , och jag har ingenting emot del. Idetta fall hade dock de tre oppositionspartierna å ena sidan och vänsterpartietkommunisterna å andra sidan utan någon som helst kontakt eller överläggningkommit fram tUl samma ståndpunkt i de två viktiga avseenden som jag har nämnt.Det fanns alltså majoritet för att kommunerna skuUe få ett högre bidrag än vadde kommer alt få enligt majoritetens förslag. Det fanns de facto en sådanmajoritet i utskottet. Det var då socialdemokraterna viUe ha bordläggning detrespekterar jag och förstår mycket väl. Sedan inledde de förhandlingar med herrMagnusson i . Det var ett stort mysterium för oss varför hanprutade på sin egen motion. Han yrkade avslag på det ena motionsyrkandet ochpratade på det andra. Han kunde ju få igenom sina förslag. har i lämnat en mycketintressant förklaring. Man väljer sina partners om man kan få vissa fördelar,säger han. VUka fördelar har fått genom denna uppgörelse? Denhar skett på kommunernas bekostnad och inneburit nackdelar för dem. Del tyckerjag inte är något efterföljansvärt sätt att uppträda. HerrHJORTH (s): i började med atttala om skärgårdslrafiken och menar att -vi inte får glömma bort människorna påöarna. Det gör vi inte heUer från socialdemokraternas sida. Men vi tycker ändådet är en viss skillnad på båtar och bussar och att den frågan hör hemma i detregionala trafikplaneringsarbele som pågår. Det är en stor och kompliceradfråga som man väl får försöka lösa i samband med de trafikförsörjningsplanersom nu görs upp både på regional och på lokal Bidrag tiU viss busstrafik, m. m. i Götteborg komsedan in på förhåUandena på och sade att starka skäl talade för dethögre bidraget där. Jag kan inle finna det motiverat att ge det högrestatsbidraget för sin trafik. Med samma berättigande kunde väl då också andradelar utanför del inre stödområdet stäUa samma krav. På har man ju inleproblem med stora avstånd, del är relativt nära lUl etl välutvecklatservicecentram i . tog också upp frågan omvagnmUsersältningen. har del högre bidraget med per mUutgått, och i betydande utsträckning utgår redan nu ell ännu högre belopp. Jagkan inte finna någon anledning lUl ändring när vi står i begrepp all övergålill ett nytl syslem. Det blir sannolikt en omstrukturering i samband medövergången tUl det nya. En viss nödvändig sanering i branschen kunde kanskeförsväras eller fördröjas om vi generellt gick in för ett högre belopp . Så var del kostnadsläckningama. Det gäller här attverkligen tUlvarata möjligheterna att samordna den aUmänna resandetrafiken medsärskUda transporluppdrag, t. ex. skolskjutsar, och få en god awägning mellanIrafikunderlag och trafikresurser. Man får på så sätt en rationellt utformadtrafik. De förslagna kostnadstäckningskraven kan inte anses obUliga. De fårockså anses vara en viss press atl få fram rationeUa trafiklösningar. Man kanockså se det som en rättvisefaklor för att få likartade förhållanden i landet. Sedan kommer i återigen in påstödels storlek. Han säger atl del är orättvist mot kommunerna. Jag vill inlepåstå atl man kan lägga in den tolkningen i detta. Vi tycker nog att skaU utgå. Beloppets storlek överensstämmer med detbussbolagutredningen föreslog. Där hade man som utgångspunkt det här högre bidragetmed . Sedan vUl jag understryka att man kommer atl byggaanslagsbeloppen på de krav som kommer från kommunerna när man får göra upp dehär trafikförsörjningsplanerna. Jag tror nog att oroar sigalldeles i onödan. Slutligen kan interiktigt smälla all vpk gick med socialdemokraterna. får inte geupp hoppet. Nästa gång är det kanske tur atl få medsig. HerrMAGNUSSON i (vpk): i stäUde frågan omvad som ligger bakom alt jag och socialdemokraterna i utskottet har kommit Bidrag tiU viss busstrafik, m. m. överens omen skrivning. Det verkar som om det inle tidigare hade förekommit i sådanasammanhang atl dylika saker sker. Jag måste nog säga alt jagvarit med i och även tillhört trafikutskottet så har jag kommitunderfund med att det inte alls är ovanligt atl sådana här saker inträffar. Detförekommer sammanskriv-ningar, och det förekommer också atl man släpper påmotionskrav. 1 detta fall tycker jag atl skillnaden meUan utskottets skrivningoch våra motionskrav inte är större än att vi med gott samvete kan föhautskottet. Det är rikligt som i säger attremissinstansernas yttrande fanns tiU förfogande när vi skrev vår motion. Vitog hänsyn tUl vad hade sagt. Det som var avgörande förvårt ståndpunktstagande när det gäUer kostnadstäckningsgraden var ju vårgrandsyn på trafikpolitiken: de trafikpolitiska åtgärderna skall inte utformasutifrån företagsekonomiska synpunkter ulan med hänsyn tUl sociala aspekter. När vi sedan resonerat om detta har jag böjt mig för vissasaker som jag ändå tycker bör vägas in i sammanhanget. Man kan ha ell behov avett visst påtryckningsmedel i de faU kommunerna inte bedriver sin trafikrationeUl. Även om jag inle tror att della är en aUmän tendens hos kommunernaså kan det finnas sådana fall. Jag vUl då poängtera del jag sade förut, att ide faU man inle når upp lUl kostnadstäckningsgraden kan man - om det ansesnödvändigt ändå få högre belopp. Jag viU också peka på vad sade, alt enligt deundersökningar som gjorts av bussbidragsutredningen så kom man fram till altden genereUa koslnadsläckningsgraden för bidragsberättigad trafik förut harlegat på . Det skuUe faktiskt innebära att det finns en viss marginalhär. Jag tycker alltså att jag kan motivera mittstäUningstagande. Jag tycker att det är riktigt att man väljer sina partners ipolitiska framträdanden. Kan man gemensamt uppnå framsteg genom att som nuåstadkomma förbättringar från propositionens skrivning så tycker jag att deltaär bra. HerrGUSTAFSON i (fp): Får jag först säga några ord med anledning avdet som anförde beträffande . säger att Gotlandinle har de stora avstånden. Men det är ju ell myckel stort avstånd mellanGotland och fastlandet, och det är väl inle obekant atl detta förhållande harskapat utomordentligt stora problem på . Därför finns del anledning föross alt ta alldeles speciella hänsyn till situationen på . Man har därsvårigheter med sin företagsamhet och över huvud taget med alt få sinförsörjning på ön, och vi har inte lyckats åstadkomma jämställdhet med oss förgotlänningarna när det gäUer avstånden. Därför borde det vara rimligt att sammaregler skulle gälla för som för det inre stödområdet när det gällerbussbidrag, framför allt med tanke på de låt mig uttrycka det så attentatsom busstrafiken på varit utsatt för tidigare. Man hotade då med altlägga ner hela bussttrafiken. Del hade nämhgen skett en kommunsammanslagning,så alt Golland blev en kommun, och då menade man att stateninte hade något som helst intresse för busstrafiken där. Detta hot har vi nulyckats a-wärja, men del finns fortfarande myckel stora skäl för att hjälpaGotland. Jag har hört att socialdemokraterna givit ut en htenbroschyr om , som jag tyvärr inte har haft tUlfäUe att läsa. Det sägsemeUertid alt man där räknar upp en hel del saker som man vUl göra för Gotland.Tänk om man där hade kunnat ta med också detta! Då hade vi kunnat få detgenomfört. Vidare säger i att detförekommer alt man frånlräder motionskrav. Javisst är det så. Om man inte kanfå igenom aUt vad man motionerar om kan man vara -villig atl kompromissa ochnöja sig med att få en mindre del genomförd, om man kan få hjälp med det. Menjag har aldrig varit med om atl ett parti som har motionerat om något och kanfå igenom sitt krav därför alt det finns en majoritet för del i utskottetsäger: Nej, del här går inte an nu måste vi pruta på vår molion för annarsgår den igenom. Jag tycker atl partier skall väcka sina motioner i akt ochmening att de skaU kunna bifallas helt, inte att de skaU känna sig föranlåtnaatt pruta ner sina krav bara därför att de heUre vUl ha ett annat säUskap vidbeslutsfattandet. Bidrag till viss busstrafik, m. m. Överläggningen var härmed slutad. yttrade:Propositioner stäUs först punktvis beträffande ulskollets hemställan jämtedärlUl hörande motivering och därefter beträffande utskottets motivering iövrigt. Punkterna 1 och 2 Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. Propositioner gavs på bifall tUl dels ulskotlelshemställan, dels reservationen nr I av i m. fl., ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr i begärt votering upplästes och godkändes föhandevoteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaUer trafikulskollets hemställan i betänkandetnr 13 punkten 3 röstar ja, den del ejvUl röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr I av i m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöler ha röstat för ja-proposilionen. Då iGöteborg begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Dennaomröstning gav följande resultat: Bidrag till viss busstrafik, m. m. Propositioner gavs på bifall lUl dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 2 av i m. fl., ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr i begärl votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill alt kammaren bifaUer trafikutskottets hemslällan i belänkandetnr 13 punkten 4 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 2 av i Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr i begärde rösträkning verkstäUdes volering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Propositioner gavs på bifaU lUl dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 3 av i m. fl., ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr i begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposilion: Den som vUl att kammaren bifaller trafikutskottets hemställan i betänkandetnr 13 punkten 5 röstar ja, den det ejvUl röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 3 av i Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr i begärde rösträkning verkställdes volering medomröstningsapparal. Denna omröstning gav följande resultat: Propositioner gavs på bifall tilldels utskottets hemställan, dels reservationen nr 4 av iGöteborg m. fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan begärl votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposilion: Den som viU att kammaren bifaUer trafikutskottets hemställan i Nr89 Bidrag till viss busstrafik, m. m. betänkandetnr 13 punkten 6 röstar ja, den del ejvUl röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 4 av i Vid omröstning genom uppresningförklarades flerlalel av kammarens ledamöter ha röslal för ja-propositionen. Dåherr i begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparal. Denna omröstning gav föhande resultat: Propositioner gavs på bifall tUl dels utskottetshemslällan, dels reservationen nr 5 av i m. fl., ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr i begärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposilion: Den som vill alt kammaren bifaller Irafikulskollets hemslällan i belänkandetnr 13 punkten 8 röstar ja, den det ejvUl röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifaUit reservationen nr 5 av i Vid omröstning genom uppresningförklarades flerlalel av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr i begärde rösträkning verkställdes volering medomröstningsapparal. Denna omröstning gav föhande resultat: Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemslällan, dels reservationen nr 6 av i m. fl., ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr i begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vUl all kammaren bifaUer Irafikulskollets hemställan i betänkandetnr 13 punkten 9 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 6 av i Bidrag till viss busstiafik, m. m. Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöler ha röstat för ja-proposilionen. Då iGöteborg begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparal.Denna omröstning gav följande resultat: Kammaren biföll vad ulskoltel i dessa punkter hemställt. Utskottets motivering i övrigt Propositioner gavs på godkännande av dels utskottetsmotivering i övrigt, dels utskottels motivering med den ändring däri somföreslagits i reservationen nr 7 av i m. fl., ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr i begärt volering upplästes och godkändes följandevoteringsproposilion: Den som vUl att kammaren godkänner trafikutskottetsmotivering i övrigt i betänkandetnr 13 röstar ja, den del ejvill röstar nej. Vinner nej har kammaren godkänt utskottets motivering med den ändringdäri som föreslagits i reservationen nr 7 av i Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr i begärde rösträkning verkställdes votering medomröslningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Nr 18 i anledning av propositionen 1973:99 med förslag tUlkungöreL se om ändring i statens pensionslöneförordning (1959:286), m. m. Nr 20 i anledning av propositionen 1973:116 med förslagtill godkännande av överenskommelse meUan , , , ochNorge om tillägg lUl den nordiska överenskommelsen omupphävande av passkontrollen vid de internordiska gränserna Nr 21 i anledning av propositionen1973:108 med förslag lagom ändring i utiänningslagen (1954:193) Nr 22 angående uppskov med behandlingen av vissa ärenden Kammaren biföll vad utskotten i dessa betänkandenhemstäUt. § 7 Herrtredje vice talmannen meddelade alt på föredragningslistan Nr 89 förmorgondagens sammanträde skulle civUulskottets betänkanden nr Qnsdaeen den 18-20 och kullurutskottels betänkande nr 26 i nu angiven ordning 16 mai 1973 uppförasfrämst bland två gånger bordlagda ärenden. § 8 Kammaren åtskUdes .