prot · FW0954 · 1973-12-31 00:00:00 — Men om sammamotstånd gör sig gällande vid lokaliseringen av den nya inrikesflygplatsen,finns ändå inget annat val än att bibehålla . Också i fråga om utbyggnad har det rests mångainvändningar. Det har skrivits och sagts mycket beträffande runda husets allafördelar, om fingerlösningens otidsenlighet och om många andra nackdelar närdet gäller utformningen av den nya utrikesterminalen. långaplädering för runda husets stora överlägsenhet gentemot luftfartsverketsförslag får säkert fler än mig att misstänka att det förslaget, när allt kommeromkring, inte är så bra som man har framhållit. var ju inne påliknande tankegångar. Motionen går ju ut på att förslagshandlingar måsteupprättas även för runda huset som en jämförelse med fingeralternativet. Menfaktum är som framhållits tidigare här att runda huset noggrant har prövats menbefunnits vara ett sämre alternativ; framför allt är det behäftat med urfunktionell synpunkt betydande nackdelar. Både ochluftfartsverket, den s. k. Arlandagruppen 70, vUken som särskilt sakkunnigutsetts av Kungl. Maj:t, har ju ingående analyserat rundahusförslaget mensamstämmigt funnit att det inte kunde läggas till grund för fortsattutrednings- och projekteringsarbete. SAS har för sin del som kommunUcationsministern framhöUfunnit arkitekt förslag helt oacceptabelt i ett stort antal väsentligaavseenden och kan inte heller finna att det bör ligga till grund för detfortsatta utbyggnadsarbetet. Man anser till och med att utredningen om denalternativa terminalutformningen har bromsat upp planeringsarbetet ochdärigenom äventyrat tidsplanen. De utländska flygbolagen har ju ensamorganisation, vilken informerats både om det Billgrenska förslaget och omArlanda 70-projektet, dvs. Från samorganisationenssida har man förklarat sig ej ha något intresse av rundahusförslaget. förslag har utarbetats av folk, som harmånga års erfarenhet inom området. Det har givetvis föregåtts av ingående,omfattande utredningar och man har som nämnts studerat ohka flygplatser ochäven sådana på planeringsstadiet både i och i . Förslaget ärdärtill anpassat efter de lokala förhållandena på . Det är här inteheller frågan om någon vanlig konventionell fingerlösning, utan det gäUer bredafingrar som är till stor del självförsörjande med service av olika slag.Gångavstånden är heller inte avskräckande och kan inte alls jämföras medKastrup som man här har gjort. En överenskommelse mellan staten och ABStockholmsregionens flygplatsinvesteringar har ju också träffats, och en ickeoväsentlig sak är att luftfartsverkets förslag är både bUligare att bygga ochbUligare i drift. Man har, som sagt, påpekat att fingerlösningen ärotidsenhg. a. var i och jag tror även inne på detta. kan ju också den ringformigabyggplanen-rundahusalternativet betraktas som ett böjt finger. Dettarundahusfinger har dock flygplanen uppställda bara på ena sidan, och dettaofördelaktiga förhållande är en av orsakerna tiU att våningsytan blirväsentligt större med rundahusalternativet än med 70. Vad som i detsenare fallet förordas är ett internationellt beprövat system, som man efteringående utredningar och studier slutligen har kommit fram till. Jag hade helt ambitiöst tänkt redogöra för gången av dettaärende, men då statsrådet och i viss mån även har gjortdetta kan jag glädja kammaren med att avstå från det. Utredningsarbetetpåbörjades och har sedan fortsatt . Mot denbakgrunden, som jag nu avstår från att skUdra, vUl jag alltså påstå att rundahuset både har fått en seriös behandling och har utvärderats först Utrikesterm inalen på samt , m. m. Utrikesterm inalen pä samt , m. m. efter eningående teknisk och ekonomisk granskning. kan inte stå tUl svars meden ytterligare tidsförskjutning, då vi vet att förhållandena på pockarpå en snar lösning. Jag yrkarmed detta, fru talman, bifall till utskottets hemställan. I trafikutskottets betänkande, som vi nudiskuterar, hänvisas i fråga om Arlandaterminalens utbyggnad till deninterpellationsdebatt, som ägde rum . Det sägs avutskottet att för-och nackdelar hos de båda utbyggnadstyperna då var föremålför en ingående debatt. Ja, fru talman, vi som hade ställt frågor ville ha för-och nackdelar med de båda alternativen belysta. Men för kommunikationsministernvar saken avgjord. Han var lika opåverkbar när han slutade den debatten som närhan började. Statsrådet hade beslutat sig och var inte villig att göra någonytterligare prövning. Samma instäUning har ju också kommunikationsministernredovisat här . Vi kräver i motionen att förslagshandlingar också fårupprättas för rundahusalternativet så att denna lösning sedan på ett jämbördigtsätt kan jämföras med luftfartsverkets förslag. Därigenom skulle för- ochnackdelar kunna framstå klarare; man skulle få fram funktionsstuderadehandlingar med en fullständig ytfördelning för alla nyttjarna, vUket manhittills inte haft, och med exakt detaljinformation om driftkostnaderna. Sådana förslagshandlingar skulle, om beslutar ienlighet med motionen och reservationen, kunna bli färdiga till i början avhösten och skulle enligt uppgifter som förefaller trovärdiga inte behövaföranleda någon försening av projektet. Om rundahusalternativet antas, kan manmycket väl hinna med arbetena inom föreskriven tid. Om det inte antas, börarbetena med det andra alternativet kunna fullföljas i planerad takt. Både och kommunikationsministern harresonerat som om förseningen är ett faktum om man tar fram förslagshandlingar.Herr Noriing sade att de som talar för förslagshandlingar för rundahusalternativettar på sig ett stort ansvar, och han delgav kammaren den uppfattningen att dett. o. m. kunde bli en försening . Jag tycker, fru talman, att bevisbördan ligger på dem sompåstår att det blir försening, och kommunikationsministern får här lägga frambevis för att det skulle bli en försening . Det finns ingenting i gällande ordning för statsmakternashandläggning av statliga byggnadsärenden som hindrar att en sådan vidareutredning som vi krävt kan ske. I den skrift om handläggning av statligabyggnadsärenden som publicerade 1968 konstaleras nämligenatt ett byggnadsobjekt normalt av Kungl. Maj:t prövas i två omgångar, nämligendels när byggnadsprogram utarbetas, dels när huvudhandlingar färdigställts ochen noggrannare kostnadsberäkning gjorts. I skriften sägs: "Normalt skallsjälvfallet ett alternativ beträffande byggnadens utformning redovisas redan ibyggnadsprogrammet. Erfarenhetsmässigt får man emellertid räkna med att sådanakan komma att aktualiseras vid den förnyade prövningen av projektet." Detskulle alltså vara helt i denna anda, som enligt skriftskall prägla handläggningen av statliga byggnadsärenden, om denna allsidigareoch I interpellationsdebatten frågar jag om haninte måste medge detta men jag fick inget svar. Jag ställer därför fråganigen och då till utskottets talesman: det inte varit i enlighet med andani den åberopade skriften att ytterligare pröva för- och nackdelar med detkompakta alternativet av typ rundahuset? Om utskottet anser det - och det är enpassus i utskottets yttrande som tyder på detta är det då inte ologiskt attutskottet ändå kommer fram till slutsatsen att en sådan prövning inte bör ske? Kommunikationsministern sade attfingerhusalternativet tagits fram av luftfartsverket. Vid sin prövning avalternativförslaget har luftfartsverket också förordat sin egen lösning. Det ärden som ligger till grund för den fortsatta projekteringen. Jag kan intefinna annat än att det vore rimligt att höra andra sakkunniga som inte tidigarevarit involverade i ärendets behandling. Genom att tillåta att förslagshandlingarframarbetas för båda alternativen skulle det vara möjligt. Varför anser inte utskottsmajoriteten att det vorevärdefullt att få saken belyst från annat håll? Det är ju en av de centralafrågorna. Det gäller ju ändå här en investering på många hundra miljoner kronoroch en utbyggnad som det senare inte går att ändra på. Utskottet säger i sitt yttrande att man inte haftmöjlighet att närmare gå in på det ena alternativets för- och nackdelar iförhållande till det andra alternativet. Jag skall inte heller gemig in på en lång debatt om för- och nackdelar, men låt mig ställa ett parfrågor. Är det inte ostridigt att fingerprincipen ger långa gångavstånd förpassagerarna, långa transportsträckor för bagage och tidsödande rörelser förflygplanen på marken? Sänker inte detta i sin tur flygplatsens kapacitet? Maj:ts och utskottets ställningstagande att man anser att sådana härnackdelar är ofrånkomliga? Är det fel att rundahusalternativet skulle ge mindreavstånd? Hur är det möjligt att göra en bedömning av de bådaalternativen om man inte har i detalj funktionsstuderade handlingar för bådaalternativen? Hur kan man dä på ett säkert sätt bedöma så fundamentalafaktorer som personalåtgång, miljö för anställda och passagerare, tidsåtgångför färdigställande, driftkostnader och anläggningskostnader? Det måste ju ändåvara dessa faktorer som är avgörande vid ett ställningstagande. tog speciellt upp kostnads- ochpersonalfrågorna och redogjorde för SAS;s invändningar motrundahusalternativet. Jag vill med anledning härav påpeka, som jag gjorde i interpellationsdebatten,att SAS:s yttrande inte har stått oemotsagt. Rundahusgruppen har ju bemöttSAS:s slutsatser och påpekat att personalkostnaden bl. a. berodde på att manräknade med en tredelning av ankomsthallarna. Men rundahusgruppen har framförtatt om man i stället har endast en ankomsthall och det har ju på ritningarnavisats skisser med just en ankomsthall erhålls en personalbesparing och ävenen kostnadsbesparing i förhållande till del andra alternativet. Jag kan personligen inte ta ställning till dessamotstridiga uppgifter, men jag tycker att redan det faktum att olika uppgifterstår mot varandra ändå är ett argument för att ytterligare en prövning bör ske,så att man Utrikesterm inalen pä A rlanda sam t , m.m. Onsdagen den 28 mars-1973 Utrikesterm inalen på samt , m. m. får ettsäkert faktaunderlag. Den situationen kan väl inte, , vara ettargument mot rundahusalternativet. I ett projekt av denna betydelse, ett projektsom drar mycket höga kostnader och som blir avgörande för vårt ansikte utåt påSveriges största flygplats, är det rimligt att båda de föreliggandealternativen kan bli föremål för en likvärdig behandling och bedömning. Det kanbara ske om också det kompakta alternativet förs fram till förslagshandlingar. Om sakskälen talar för det och detta är jag övertygad om- skall givetvis inga andra skäl stå i vägen för den bedömningen. Jag villdärför instämma i i vädjan till kommunikationsministernom att medge ytterligare en prövning. Jag yrkar därför bifall tillreservationen 1 av herrar och . HerrLINDAHL (s): Först en personlig deklaration. Vidbehandlingen av flygplatsproblem har jag varit emot nyautredningar angående utformningen av utrikesterminalen på Arianda och inteheller velat riva upp beslutet om utflyttning från . Jagtror nämligen att ett bifall till reservationerna kan leda tUl olyckligaförseningar och ytterligare dröjsmål. Det kan, som kommunikationsministernnågon gång har uttryckt saken, leda till att dessa frågor kommer att i denstora kännetecknas av en allmän handlingsförlamning. Målsättningen att den nya anläggningen pä skallkunna tas i bruk är mycket viktig. Vi vill skapa lättnad fören hårt plågad allmänhet. Även personalen på har haftoch har det kämpigt. Jag önskar ingen försening av projektet. Ett bifall tillreservationen 2 kan betyda en försening på, har man sagt, ett och ett halvt äreller kanske mer. Mot den bakgrunden är det en smula anmärkningsvärt att herrLothigius uppträder som reservant. , som vill att vi alla skall vara så glada,var en djupt sorgsen man när han här i diskuteradetillståndet på . Han sade: "Jag skall bara konstatera alt vårastörsta flygplatser med internationell trafik" - framför allt åsyftades dåArlanda - "i vissa hänseenden anses vara en skamfläck för vårt land; attturister m. fl. från ett flertal andra länder som dansar ned på våraflygplatser tror sig komma till ett u-land när de kommer till oss. Bakgrundentill detta är att vi inte förstått flygets snabba utveckling eller om viförstått den icke tagitkonsekvenserna därav.- Se på , bedrövelsernas bedrövelseför vårt land, där person- och godstrafik icke fungerar tUlfredsställande, iotidsenliga lokaler, där plasttält fått vara långvariga provisorier och därmänniskor som kommer ned från andra länder får ett intryck av att de befinnersig på en militärflygplats i ett krigförande land." Jag trodde då att hanom någon skulle vara vän av raska beslut, men så uppträder han inte . Tvåår senare är han reservant i det här ärendet. Jag tycker att det hela inte är det min förhoppning att den nyastationsbyggnaden skall kunna tas i bruk . Det återstår trots allttre svåra år ute på , innan vi kommer fram till den efterlängtadelösningen. Ett argument för mig har varit att inte bidra till en försening.Vidare har jag fäst vikt vid de försäkringar vi fått från luftfartsverket omatt dagens beslut inte innebär någon låsning av framtida bansträckning. Jag ärnämligen anhängare av det miljövänliga alternativet, dvs. Ett beslut nu i enlighet med utskottets betänkandeinnebär, såvitt jag kan förstå, byggstart . Reservanternas förslag betyder dessutom ökadeprojekteringskostnader på, har man sagt, två ä . Det kannaturligtvis inte vara något avgörande argument, men det bör likväl nämnas.Många är ju anhängare av sträng sparsamhet. Sedan några synpunkter på . Jag vill starkt betona att det också är ettStockholmsintresse med goda flygförbindelser mellan huvudstaden och landet iövrigt. Vi vill verkligen ge den resande allmänheten bästa tänkbaraflygservice. Jag instämmer med i den uppfattningen att godaflygförbindelser med huvudstaden är en riksangelägenhet. Därom råder ingadelade meningar. Men överbetona inte de negativa verkningarna av inrikesflygetsöverförande till exempelvis . Från olika håll har anförts att restiderna till och frånArlanda är väsenthgt längre än restiderna till och från . Den faktiskarestiden från är högst längre till äntill . Lika väl som man räknar med en utveckling på luftfartens område måsteman räkna med en motsvarande utveckling på landkommunikationernas.Tidsskillnaden pä borde väsentligt kunna nedbringas och efter handkomma att sakna all betydelse. Vi har i utskottet fått en redogörelse för dearbeten som är på gång, de funderingar man har för att ytterligare avkorta denrestid som för en del människor naturligtvis kan förefalla besvärande. Mendär pågår en utveckling, och då kan inte olägenheterna te sig alltför stora. Men det här är också en miljöfråga. har detkonstaterats att flygverksamheten på innebär svårabullerstörningar för ett stort antal människor i , menframför allt naturligtvis runt flygplatsen. Det rör sig om problem som kommeratt bestå oavsett vilka flygplan som används. Med den utveckling avinrikesflyget som kan förväntas på den punkten är vi alla optimister kommerdessa problem att bestå och förvärras. Det finns folk, även riksdagsmän, som tycker att allastörre städer är otrivsamma, inte minst på grund av bullret. Jag kan försäkraatt det väckte en allmän tillfredsställelse när regeringen genom direktiventill utredningen tog ställning . Jag har undrat om reservanterna itrafikutskottet från , från och från moderata samlingspartiethar uppmärksammat att del har pågått en debatt en debatt som-kännetecknats av stort engagemang från många människor. Det hade varit önskvärtom borgerliga Stockholmspolitiker Utrikesterm inalen på samt , m. m. Utrikesterm inalen på samt , m. m. hadeinformerat sina partikamrater från andra delar av landet. Det vore enligt min mening olyckligt om nuskulle riva upp den kompromisslösning angående , medutflyttning , som alla partier i har accepteratoch funnit vara en god lösning. Jag har sett att kommer eftermig på talarlistan. Han kan väl bekräfta riktigheten i detta påstående: att manöver alla partigränser har varit överens i . Alla partier stodalltså, enligt de uppgifter jag har fått, bakom när regeringen tog hänsyn tillbostadsmUjön och trafikplaneringens krav. En viktig uppgift för den kommunalaplaneringen är att göra fritidsmiljön attraktiv och trivsam. Vi har på socialdemokratiskt håll i trafikutskottet oavsett var vi bor i landet velat ta stor hänsyn till den opinion i frågansom råder på kommunalt håll. Man tycker sig kanske nu ändå, , skönjaen lösning av de här problemen - under förutsättning att vi inte åstadkommer enytterligare försening. En snabb lösning av dessa frågor är av intresse, enligtmitt förmenande, inte bara för dem som bor i , utan jaghåller med om att det här är ett riksintresse. Beträffande hoppas jag sålunda på byggstart redani år och beträffande : Låt den av generaldirektör ledda utredningenulan tilläggsdirektiv slutföra sitt arbete utan ny osäkerhet och nyafördröjningar! () kort genmäle: Jag är mycket angelägen om att inte debattenskall bli onödigt lång, men jag vill ändå bemöta en smula. Han gernågot av en information till kammaren om att den här debatten har pågått här iStockholm . Det är vi alla medvetna om, därför att motsvarande debatthar pågått ute i landet. Vad som närmast föranledde mig att gå upp i talarstolenvar hans vädjan till de borgerliga riksdagsmännen från att tala ossutifrån landet till rätta i den här frågan. Jag vill gärna returnera denuppmaningen till . Hur har det t. ex. gått med kontakterna med desocialdemokratiska riksdagsmännen ute i landet? Hur har det gått medmöjligheten att få i att tänka om? Detta är inte en frågadär det skiljer mellan partierna, . Jag sade i mitt första inlägg attenigheten inte är total i . Jag var med då detöveriämnades en petitionslista med 300 namn på personer som bodde mycket näraBromma flygplats och som ansåg att borde vara kvar. HerrSCHÖTT (m) kort genmäle: Jag är naturligtvis tacksam för att herrLindahl underströk att frågan om huvudstadens flygplats och dess belägenhet ären riksangelägenhet. Vad vi riktar oss bestämt mot är att man inte vill låtautredningen se på alternativet att bibehålla . Man undrar: Vadär anledningen? Vågar man inte la med detta alternativ i utredningen? man räddför att utredningen skall visa att nackdelarna med är överdrivna och attfördelarna med dess bibehållande är underskattade? Jag vill också hänvisa till exempelvis landshövding i och landshövding i . De kan bättreän jag utveckla hur betydelsefullt det är för folk ute i landet att vi har Brommakvar. TUl slut vill jag säga att det är fel om man tror attsista ordet är sagt i fråga Om sådant har ju antytts här i dagensdebatt. Utrikes term inalen på samt , m.m. () kort genmäle: Det kanske var litet känsligt, ,att jag vädjade; men det gjorde ju även hanvädjade på sitt sätt. Jag beklagar nämligen att alla borgerliga ledamöter itrafikutskottet från skUda håll i landet uppträtt som trädda på ett snöre. Jaghar den uppfattningen, att detta inte borde vara en partiskiljande fråga. Jagär den ende i trafikutskottet från , men efter sedvanligomsorgsfull prövning har socialdemokraterna i utskottet inte velat gå emot enentydig opinion i . Det är mot den bakgrunden jagtycker att det kunde vara på sin plats att lätta litet på partibanden. I enledare i skrevs följande: "De borgerliga i trafikutskott vill rivaupp kommunikationsministerns kompromiss om . Det tyder inte påsärskilt gott omdöme. Statsrådet beslut att tUlåta jet-trafik påBromma en kort övergångstid men planera för inrikesflygetsbortflyttning från flygplatsen var en klok avvägning meUan bostadsmU-jöns ochtrafikplaneringens krav." Jag sägerbara: Lyssna på råd! () kort genmäle: Jag kan mycket väl förstå att varangelägen att tillgodose det överväldigande antal läsare som tidningen har iStockholm. Det skulle vara intressant att veta hur densocialdemokratiska gruppen i trafikutskottet skulle ha ställt sig om herrNUsson i eller någon av hans medmotionärer hade suttit itrafikutskottet. Jag tror inte att enigheten i denna fråga är så stark inom detsocialdemokratiska partiet, och jag tycker det är ett hälsotecken att var ochen bedömer denna fråga utifrån sina egna sakliga utgångspunkter. På förslag av fru andre vice talmannen beslöt kammaren uppskjuta denfortsatta överläggningen rörande detta betänkande samt behandlingen avåterstående på dagens föredragningslista upptagna ärenden till . § 10Interpellation nr 65 om åtgärder för rening av vattnet i Ordet lämnades på begäran till i Undevalla(s) som yttrade: Fru talman! på gränsen mellan och äri dag en i stort sett död fjord beroende på alltför stort utsläpp av organiskaoch 8 protokoll 1973. Nr 54 andra föroreningar från Halden.Framför allt kommer dessa föroreningar den " pappersmasseindustrin i . 28 mars1973 Svenska och norska regeringarna tUlsatte 1969 delegationer med -------------------- uppgift att uppta förhandlingar rörande föroreningarna i och Dessa delegationer har varit verksamma ,men har inte sådana resultat uppnåtts att någon lösning av problemetkunnat åstadkommas. sker utsläpp av föroreningar i ioförmmskad omfattning. Problemet tycks inte ligga på det formella planet.Procedurfrågorna utgör inget hinder för frågans lösning. gäller i en lag om förbudmot vattenförorening som ger norska myndigheter möjligheter att meddela förbudmot dylika utsläpp. De tekniska utredningarna är också klara. Den kvarstående frågan, som inte är löst, är detekonomiska komplexet. Kostnaderna för ett reningsverk vid pappersmassefabrikeni beräknas uppgå till . Det berörda norskaföretaget är inte berett att ensamt bestrida dessa kostnader, och norska statenhar hittUls inte ansett sig kunna bidra tUl finansieringsfrågans lösning. har stora muddermassor från Tistasmynning vid börjat dumpas i fjorden. Detta ökar givetvis mängden avföroreningar i oroväckande grad. har de börjat sprida sig tillvattenområdena utanför tätort. Viktiga badplatser kan komma attspolieras om inte kraftåtgärder snart vidtas för att hindra utsläppen av dessaföroreningar. Eftersom frågan berör vitala svenska intressen är energiska åtgärder från regeringenssida motiverade för att åstadkomma en lösning av den. Jag hemställer därför omkammarens tillstånd att tUl herr jordbruksministern få framställa följandefråga: ' Är statsrådet beredd att vidta ytterligare åtgärderför rening av vattnet i ? Denna anhållan bordlades. § 11 Interpellation nr 66 ang, reformer på det kyrkligaområdet Ordet lämnades på begäran till () som yttrade: meddelade regeringen vid enpresskonferens att den inte avser att förelägga något förslag angående ändrade förhållanden mellan kyrkan och staten. Delta skall ses mot bakgrunden av de starka invändningar som från skUda håll riktats mot det förslag som framlades av beredning om stal och kyrka. Jag delar uppfattningen att ett genomförande av beredningens förslag inte skulle skapa tillfredsställande förutsättningar för religiös verksamhet i enlighet med trosfrihetens principer, 114 Att beredningsförslaget ej kommeratt läggas till grund för någon propositionfår emellertid inte hindra reformverksamhet på det kyrkliga området. Medbibehållande av de band mellan kyrkan och staten som församlingsstyrelselagenger är det i hög grad angeläget att reformer genomförs. Del gäller inte minstatt ge en organisation som ligger i linje med dagensdemokratiska synsätt. Därvid bör de riktlinjer som kyrkomöte angav fören centralstyrelse för kyrkan och för organisationen på församlings- ochstiftsnivåerna övervägas. Dessutom bör en friare ställning för kyrkan gentemotstaten diskuteras när det gäller frågor angående kyrkoböcker och liturgi samttillsättning av befattningshavare. Vissa frågor som gäller förhållandet mellan svenska kyrkanoch de fria samfunden bör också skyndsamt ses över. Bl, a, bör nu föreliggandehinder för gemensamt utdelande av nattvarden avlägsnas, något som 1970 årskyrkomöte uttalat sig till förmån för. Vidare måste samhällets ekonomiska stödtUl de fria samfunden byggas ut. Många av dessa verkar nu under knappa vUlkorpå grund av växande omkostnader, delvis uppkomna med myndigheternas medverkan;införandet och höjningarna av arbelsavgivaravgiften kan därvid nämnas somexempel.