prot · FW0969 · 1973-12-31 00:00:00 — Jag tyckte inle alt jagkunde förbigå frågan om kooperativt jordbruk i del här sammanhanget, utan jagkände mig förpliktigad att ta upp detta såsom en och kanske mycket lyckad vägnär del gäUer jordbrukels rationalisering. Men sedan gjorde i en korrigeringnär det gäller de sambruksföreningar som jag sade hade gått under på grund avekonomiska svårigheter: Ryds, och Tarvs sambruksföreningar. Det är intealllid man kan hitta originalen till sina uppgifter, men jag har det här. Jaghar tagit denna mening ur den mest auktoritativa av aUa skrifter i dettasammanhang, nämligen sambruksutredningens PM av som ärundertecknad av utredningens sekreterare. Promemorian har rubriken. På s. 2 heter det: "Ryds, Tarvs och Lessebosambruksföreningar har sedermera upphört på grund av ekonomiskasvårigheter." Jag är tacksam för korrigering. Den tyder påatt det kan finnas även andra skäl lill alt det inle finns flersambruksföreningar. Jordbrukets rationalisering m. m. HerrENLUND (fp) kort genmäle: Jag tycker atl del är litet egendomligt altherr i hänvisar till jordbruksutredning som vi bådatillhör. Den utredningen har inte i uppdrag att se överrationaliseringspohliken, och det är del uppdraget som de ledamöter som slårbakom reservationen 6 vill ge utredningen. När del gäller frågan om handläggningen ilantbruksnämnderna lägger i in litet för myckel i mittanförande, om han menar atl jag skulle ha uttalat kritik mot tjänstemännen i denuvarande lantbruksnämnderna. Jag är helt övertygad om alt man handläggerärendena med största noggrannhet och oväld. Men här finns det faktiskt enutredning som talar om hur förtroendemännen upplever sin situation dels i denstatliga länsförvaltningen i dessa nämnder, dels i de kommunala sammanhangen. gjorde genom sitt sekretariat enintervjuundersökning bland förtroendemän, varvid framkom att man upplevde enväsentlig skillnad. All verksamhet äger rum inom ramen för en totalkommunal budget, som står i direkt samband med det politiska Jordbrukets rationalisering m. m. ansvaretgentemot väharna och del politiska förtroendet i fullmäktige. Då är del väsentligt annorlunda inom den stathgalänsförvaltningen. Detta lar jag ur länsdemokraliulredningens belänkandeFörvaltning och folkstyre. Dessa lekmannanämnder i den statligalänsförvaltningen har ingen ekonomisk självständighet, och deras verksamhetknyts endast ytligt till den regionala utvecklingen i övrigt. Intervjuundersökningen visade också såsom något ganskakarakteristiskt alt de lekmannaledamöter som utses av om arbetet i nämnden varken inför partigrupperna i ellerför någon av styrelserna eller utskotten i . Jag sade i mitt tidigare anförande all delta är frågor somegentligen hör hemma i ell större sammanhang, nämligen när det gäUer länsdemokratini allmänhet. Jag har emellertid fört dem på tal, fru talman, därför all jagunder inga förhållanden kan dela belåtenhet med den nuvarandeordningen. HerrBERNDTSSON i (fp) kort genmäle: Eftersom i någotberörde de direktiv som ligger tiU grund för rationaliseringen och även denreservation som där finns, skulle jag viha komplettera hans framställning medatt säga att man ofta misstolkar de få ord som fogade till dedirektiv som skulle komma. gick alltså med på den rationaliseringhan ansåg riktig men tillfogade de enkla orden atl man även skulle se på dejordbruksegendomar, som på grund av sill läge och sin beskaffenhet i övrigt ärlämpliga som deltidsjordbruk. Detta har misstolkals . Man tror skall behålla alla gamla torp och småställen som finns. Del var aldrigWaldemar tanke. Han tänkte inle enbart på jordbrukels bästa, ulan delvar för hela landsbygdens bästa han menade att detta skulle vara en tUlgång.Jag tror för min del alt del är nyckelorder) i det hela. Om man följtreservanternas hänvisning, hade man sparat en hel del för svensk landsbygd, somkunnat bli av mycket stor betydelse för framtiden. Helt naturligt har vi olika erfarenheter från de skildabygder vi kommer ifrån i detta långa land, men för min hembygd kan jag säga atldet skulle inverka kolossall myckel för bygden om alla deltidsjordbrukförsvann. De utgör faktiskt kärnan i stora bygders liv och framtid. Det kaninle vaia någol fel alt t. ex. en ägare av en mindre gård har tiUfälle atlfullgöra servicetjänst åt sina grannar och därigenom få en inkomst som jämteinkomsten från gården möjliggör en dräglig tillvaro för honom. Självanyckelfrågan i den framtida rationaliseringen är atl man lar lill vara detsorrr av gammal tradition har betytt mycket för svensk landsbygd. i (s) kort genmäle: och jag kanske inte skallfortsätta att diskutera längre. Jag frågade : Betraktar herrJonasson del ärende jag visade upp i jordbruksutskottet som en successivutbyggnad av en gård? Ja, svarade , del är riktigt. Han tyckte atldet skall vara en successiv utbyggnad. Delta ärende hade avgjorts vid lantbruksslyrelsens plenumoch utgjorde alltså praxis, som lantbruksnämnden i kunde arbeta efler.Då säger att vi trols att vi har en utbUdad praxis ändå skulleförsöka ändra så alt del bUr en successiv utbyggnad. Jag tror inle del tjänarså mycket till all diskutera med längre. Vi har skogspoliliskautredningen och kyrkastat-utredningen. Det är bra med mattor ibland, sägerherr i Skegrie. Ja, AP-frågan höll på all åka under mattan härom dagen.Lyckligtvis gjorde den inte del utan vi får möjlighet att diskutera den. Att man kan tolka siffror hur som helst del är jag välmedveten om, och statistik skall man ju vara väldigt försiktig med. Jag harvarit det när jag använt dessa siffror, som jag fått av lanlbruksstyrelsen. Jagtar dem för vad de är, jag har bara redovisat alt så här ligger det lill. Jaghar inte gjort några kommentarer till dem utan de får slå för styrelsensräkning och jag gissar att den lar ansvaret. Så var det 1970 och är förmodligenså . vill jag vända mig till . sadeatl vi inle var med på all analysera vad som skett efter 1967. Då sade jag altdel skall vi titta på utredning och då finns det ingen anledning alti dag bifalla ell förslag, att ta upp den frågan . Sedan kommer in på frågan om demokratiseringeni lantbruksnämnden och säger att de jordbrukare som väljs in där av landstingen- det är ell par stycken i var och ell, tre i vissa de lämnar inga rapportertill eller lill sina partigrupper. Om del är riktigt skall denaturligtvis inte sitta där. Sä stor makt har ni väl att ni i så fall kan labort dem; ni har väl någonting atl säga liU om i ! är i många hänseenden en klok karl, ochvi skall väl inle diskutera vad han menade eller analysera hans tankegångar.Han stod inle bakom reservationen utan tillhörde majoriteten. Den skogspoliliska utredningen får vi möjligen tillfälleatt diskutera vid ett senare tiUfälle. Jordbrukets rationalisering m. m. HerrJONASSON (c) kort genmäle: i efterlyser delspeciella ärendet som gäller hur man klarade en successiv uppbyggnad. Detgällde en fastighet som hade ganska stor areal. Del var bra att del gick allordna. Vad som är svårare är egentligen småbruken på mellan 2 och och något däröver. I fråga om dem skulle man kunna göra myckel på denna väg, men mednuvarande bestämmelser går det inle. Om man även tar in hela denna fråga,kommer man fram lill alt del här behövs bättre regler. Men, fru talman, jag håller i Skänningeräkning för hans saklighet och kunnighet när del gäller jordbruksfrågorna, ochjag vill också säga alt jag håller jordbruksministern räkning för en hel delförbättringsförslag som härvidlag framkommit bl. a. efter påtryckning fråncentern, här tänker jag på både B-stöd och mjölkstöd. Men, iSkänninge, man kan här göra mycket mera, vilket också behövs. Del är detta vivill arbeta för. Om vi skall kunna klara regionalpolitiken och ävensysselsättningspolitiken, måste vi få bättre möjligheter. Jordbrukets rationalisering m. m. inte allklara dessa frågor ute i bygderna ulan all vi satsar mer på de mindrejordbruken och kombinationsjordbruken. () kort genmäle: 1 den intervjuundersökning som jag refereradegjordes säkerligen ingen skillnad när del gällde förtroendemännensyrkestillhörighet. Den utgör en redovisning av hur förtroendemännen självaupplever sin situation i de statliga länsnämnderna. i säger atl vi ijordbruksulredningen skaU analysera resultatet av den förda jordbrukspolitiken.Självfallet skall vi göra det, men då uppkommer frågan, om man har den uppfattningenall det bör göras förändringar i de nuvarande bestämmelserna. Om jag fattadeherr i senaste anförande rätt, vill han ha den dörren öppen.Varför har då i motsatt sig det yrkande som finns ireservationen 6 om alt jordbruksutredningen skaU se över ävenrationahseringspoliliken? i (s) kort genmäle: Nej, jag har inle sagt alt vi skall se överdenna rationahseringspolilik. Redan från början sade jag att denrationaliseringspolitik vi nu för bara verkat , varför del inte finnsanledning att göra någon översyn. Delta ingår inle i våra direktiv; men det ärmöjligt atl vi kan komma in på denna fråga och då får vi göra ellställningslagande då. lag vill lacka för vad han sade, för man börju ta till vara alla små ljusglimtar. Men jag slår ändå lUca frågande, herrJonasson, och jag gissar all också kammaren gör del. säger atldel var riktigt all det skedde i det nämnda fallet, men det går inte i fråga omsmågårdarna. Men ge då etl förslag på hur vi skaU göra, . Jag harju visat pä fall i , där man successivt byggt upp en faslighet. 1 TVklockan 9 varje söndagsmorgon har visats ett jordbruksprogram, och de bådaförsta programmen behandlade just ralionaliseringsfrågorna. TV visade ett fallfrån och ett från . I dessa fall hade man successivt byggt uppfastigheterna. Vad är det då för tal ni för, när ni säger att man intekan göra del med nuvarande bestämmelser. Fru and.re vice talmannen anmälde all atl till protokollet få antecknat att han inle ägde rätt lillytterligare replik. I motionen 340 har föreslagits attriksdagen hos Kungl. Maj:t skall begära förslag lill åtgärder för atl man inomramen för jordbrukels rationalisering skall medge rationahseringsstöd tilldellidsjordbruk inom landels skärgårdsområden, dvs. de öar som saknar fastlandförbindelse. Etl enhälligt utskott har funnit atl detta förslag närasammanhänger med frågan om ett utvidgat regionalpolitiskt jordbruksstöd, enfråga som begärl all Kungl. Maj:l skall ge 1972 årsjordbruksulredning uppdrag alt ta upp. Utskottet anser därför all motioneninte bör föranleda någon åtgärd. Detta kan man beklaga med hänsyn lUl atl det behövs snabbaåtgärder på det området. arbete är redan tidigare omfattandeoch del kan därför antas ta innan resultatet av denna hemstäUan frånriksdagen kan redovisas. Jordbruket har av ålder utgjort ett väsentligt underlagför befolkningens försörjning i skärgården. Dess betydelse har dock minskal,särskilt på de öar som saknar fast landförbindelse. Av topografiska skäl har jordbruket i skärgårdarna oftadrivits som deltidsföretag. Brukningsenheterna har med vissa undantag på destörre öarna aldrig arealmässigt kunnat bli tillräckligt stora för atlinnehavaren skulle kunna få en full försörjning enbart av jordbraket. 1 vissafall har man sökt kompensera detta genom alt bedriva en intensivare odling. Iandra fall har man kombinerat jordbraksdriflen med andra syssel-sättrungar, därfisket har varit den väsentligaste. har i takt medfritidsbebyggelsens utveckling och del rörliga friluftslivet uppkommit andrasysselsättningsmöjligheter. Minskningen av jordbruket i skärgårdsområdena har haftflera orsaker. Pä grund av bristande naturliga förutsättningar för rationelljordbruksdrift har det varit olönsamt. Binäringarna har minskat i betydelse,som nytUlkomna näringsfång inte alltid har kunnat utnyttjas, bl. a.beroende på svårigheter all förena arbete vid sidan om med självajordbruksdriften. Alt främja skärgårdsjordbruket blir därför i allt väsentligtetl kombinalionsproblem. Det gäller atl i jordbrukets sysselsättningsmönsterinpassa andra sysselsättningar utanför jordbruket. Eftersom deltidsjordbrukel i skärgården endast tUl enmindre del kan svara för innehavarens försörjning, måste del i fråga om storlekoch utrustning anpassas tUl förekomsten och arten av andra tUlgängligasysselsättningsmöjligheter. Vid god tUlgång trU bisysselsättningar kan detdärför vara motiverat atl man begränsar jordbruksföretagets omfattning, så atlinle bmkaren uteslängs från möjligheten all tillgodogöra sig andraarbetstillfällen. Bortfallet av jordbruk med binäringar somförsörjningsunderlag har i skärgårdsområdena inle kunnat kompenseras genom atlandra näringsgrenar har tillkommit. Detta har bl. a. lett till minskningar avden allmänna servicen. En utveckling mot en ökad sysselsättning i jordbruk kanhär bidra till all den allmänna servicen i form av skolor, butiker och andranyltigheter upprätthålls och förbättras, som den servicen arenförutsättning för att jordbruket skall kunna bedrivas. Det- finns i stort sett tre motiv för en fortsalljordbruksdrift i skärgårdsområdena. Först och främst behövs jordbruket urförsörjnings-och sysselsättningssynpunkt. Jordbruksenheterna har därutöverbetydelse som bostad vid utövandet av andra sysselsättningar. Skall man kunnavända den nuvarande avfolkningstrenden i skärgårdsområdena, krävs att denodlade jorden och skogen las i anspråk i större och mera intensiv omfattning änför närvarande. Det andra motivet för ett jordbruk i skärgårdarna ärjordbrukets landskapsvårdande betydelse. Av inventeringar som lantbruksnämndeni Jordbrukets rationalisering m. m. 8 protokoll 1973. Jordbrukets rationalisering m. m. Stockholmgjort i framgår alt betydande arealer, som så sent som islutet av 1940-lalel redovisades som åker, nu är förbuskade i sådan grad attdel bedöms som omöjligt alt återställa hävden. Får den här utvecklingen fortgåkommer skärgårdslandskapet att ändra karaktär och förlora i värde såväl föråretrunlbefolkningen som för den friluflssökande allmänheten. Som landskapstypär skärgårdsområdena i många faU helt unika. Även från vetenskapligasynpunkter är det därför angeläget alt deras särdrag bevaras. Etl tredje viktigt skäl för fortsalt jord- och skogsbrukär alt skärgårdarna inte fungerar utan en ortsbefolkning som kan tillhandahållaservicetjänster av olika slag. Jordbrukels betydelse i det här avseendet ärframför allt atl det erbjuder tillgång på arbetskraft ochdragarbetskraft. Men även en annan servicefunktion är värd att framhålla: denlokala försähningen av jordbraksprodukler. Del finns anledning att tro atlmöjligheterna för frilidsfolkel atl utnyttja dessa tjänster kommer alluppskattas, om man kan få möjlighet all köpa färskvaror på platsen. Medlämpliga medel skuUe man kunna öka den verksamheten. Mot den här bakgranden och av de här skälen är detönskvärt med en stödverksamhet från lantbruksnämndernas sida för alt stimulerautvecklingen av jordbruket i skärgårdsområdena även i de fall där jordbruketinte kan erbjuda annat än dellidssysselsättning. Med lämpliga åtgärder bordedet vara möjligt atl särskilja skärgårdsområdena, så all inte den i landet iövrigt önskvärda jordbruksrationaliseringen hindras. Jordbruksutskottetsställningstagande utesluter inte en sådan möjlighet. Jag har inget yrkande, men uttrycker enförhoppning om alt det trols denna utredningsverksamhet skall vara möjligt atti begränsad omfattning starta en försöksverksamhet på det här området. I dettaanförande instämde (). i (c): I motionen 1428 har jag och några andracenterpartister tagit upp frågan om gällande regler för lantbruksnämndernasförsäljningsverksamhet av mark som inköpts för rationaliseringsverksamhet. Lantbruksnämnderna kan med stöd av gällande författninginköpa mark som sedan används lill all förslärka andra jordbruksfastigheter. Deadministrativa myndighelerna har härigenom etl väsentligt inflytande påfastighetsbildningen av jordbruksfastigheter, och deras beslut angåendedispositionen av den förvärvade marken är därför från den enskildejordbrukarens synpunkt synnerligen betydelsefullt. Enligt jordförvärvslagstiflningen är enskUda markägaresval av köpare vid försäljning av jordbraks- och skogsfastigheter underställtlantbruksnämndernas prövning och kommunernas förköpsrält. Den enskildejordbrukaren har däremot inle möjlighet alt till högre instans överklagalantbruksnämndernas markförsähningar, även om han har ett direkt intresse iärendet. Han kan t. ex. vara ägare av grannfaslighet eller av annat skäl ha ettdirekt intresse. Del förhållandet alt lanlbraksnämndernas beslut inle kanprövas i högre instans betraktas naturligen av många jordbrukare somsynnerligen otillfr-edsställande.Vi har därför i motionen anfört atl lagstiftningen bör utformas så att en sådanprövning kan ske. Utskottet anför som skäl för avslag på motionen alllantbruksnämnderna före markförsähning hör sig för hos berörda markägare igrannskapet om hur markområdet lämpligast kan användas iralionali-seringssyfle. Men även om man så gör, har lantbruksnämnden här attgöra en bedömning för sitt beslut. Om denna bedömning och på grund därav faltalbeslut rörande en närbelägen fastighet av en av fastighelsför-ändringenintresserad jordbrukare uppfattas som orimligt, har han ingen som helstmöjlighet all överklaga detta beslut. Detta strider enligt vår uppfattning motprincipen om insyn i och överprövning av allmänna organs beslut. Vidare anför utskottet atl en ordning med besvärsrätl idetta avseende skulle medföra en rad problem. Det skulle exempelvis bli svårtalt avgränsa vilka som skulle tillerkännas besvärsrätt. Vidare skulle svårigheteruppslå atl bestämma besvärslidens början, och det skulle innebära, säger man,en tidsödande och tungrodd administrativ ordning. Jag finner dock inle detta vara skäl nog för all man skallhindra den enskilde jordbrukaren från all ha möjlighet atl överklaga ett beslutom markförsäljning, som han har intresse i och som han bedömer som felaktigthandlagd. Ett enigt utskott har yrkat avslag på motionen, och jagskall därför inle StäUa något yrkande, men jag avser all återkomma i frågan.Det hade ändå varit lämpligt atl den här frågan hade lämnats över tUl 1972 årsjordbruksulredning så atl den hade fåll möjligheter all se över de regler somnu gäller för lantbruksnämndernas försäljningsverksamhet. Jordbmkets rationalisering m. m. HerrPERSSON i (s) kort genmäle; Det är riktigt all jag glömde att säga någotom denna motion. Vi har redovisat de skäl som vi ansett föreligger för alt deninte bör bifallas. Det bör nämligen vara så och jag tror alt de flestalantbruksnämnderna förfar på del sättet - all man har en översiktlig planeringdär man anger hur man tänker sig all disponera fastighetsbeståndet inom ettområde. Jag är ledsen atl jag trots alt och jag ärgoda vänner -återigen får ta etl exempel från . iVärmland gjorde nämligen en gång på detta sätt och förorsakade en pressformulan motstycke, där man skrev att lantbraksnämnden var ute och dirigerade. Menså var inte fallet lantbruksnämnden hade bara gjort en översiktlig planering.Genom en sådan skulle vederbörande jordbrakare ha kunnat få möjligheter attredan på ett fidigl stadium engagera sig t. ex. för ett förvärv. Del är riktigt all lantbruksnämndens beslut inle kanöverklagas. Men jag förutsätter och del sade jag tidigare - altjordbruksrepresentanterna har så pass mycket kurage atl de, om de anser attnågon har blivit illa behandlad, för upp ärendet lUl lantbruksnämnden in pleno,om frågan har avgjorts av en delegation. Man kan ju med två ledamöters hjälpföra frågan upp lill lantbruksslyrelsens prövning och få ett utslag på dennaväg. Jordbmkets rationalisering m. m. Ja, fra talman, jag har bara velat säga detta, eftersom viav skäl som vi redovisat i betänkandet inle kunnat biträda denna motion. i (c) kort genmäle: Det som i framhållit äri och för sig riktigt, och det har också anförts i betänkandet. Men även om,såsom redovisas i betänkandet, sammanlagt över hela landet handläggs ett mycketstort antal ärenden , är del inle särskilt ofta som enjordbruksfastighet försäljs. Därför behöver man väl inte ha mera bråttom än attde som är intresserade av ett visst förvärv kunde få en prövningsrätt, om definner all ärendet inle har handlagts på det sätt som de tycker lämpligen bordeha skett. Jag tycker inte att del finns reella skäl atl förvägra jordbrukarnadenna överklagningsrätt. Jag skall inle med många ord förlänga dennadebatt. Jag vill bara säga alt jag är litetbesviken på reservanternas företrädare, kanske speciellt , somsade atl denna rationaliseringsverksamhet hämmar utvecklingen och bidrager tUlatt jorden växer igen. Jag tycker atl sådana uttalanden är överdrivna ochinnebär en nedvärdering av jordbrukarna själva. Om de köper en bil jord ochlägger lUI sitt eget jordbruk, hoppas jag atl de inte låter den marken växaigen. I stället tror jag all de köper jorden därför all de verkligen ämnarbruka den. När det vidare gäller dellidsjordbruk är del ingen somtvingas att lämna sitt jordbruk. Ägaren får behålla det så länge han vill. Delär först när han vill sälja det som t. ex. grannen får träda in och köpa det. TiU vill jag säga atl del inle är fråga omnågon överdrift. Det finns många exempel ute i bygderna på all innehavare avett litet jordbruk, som skulle behöva mera mark men som inte har möjligheteratl på en gäng förvärva ett stort jordbruk, inte har kunnat fortsätta ens meddet jordbruk som han innehar. Föhden har blivit alt marken har växt igen påsådana platser. Det finns tyvärr många exempel på detta, . Då måste del väl ha varit så all det intefunnits något jordbruk intill som var till salu, så alt vederbörande kunnatköpa det. När det gäller exempel vill jag peka på att det kan finnasmindre jordbruk bredvid som är lediga men som det inte finns möjligheter att fäförvärvstillstånd för - eller möjligheter att få ell rationahseringsstöd för -och det är detta som vi vill rätta till. Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 1 av i Skegrie m.fl., och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan i Skegriebegärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposilion: Den som vill all kammaren bifaller jordbruksutskottetshemställan i betänkandetnr 16 punkten 1 röstar ja, den del ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 1 av i Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr i Skegrie begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparal. Denna omröstning gav följande resultat: Propositioner gavs på bifall lill dels ulskotlelshemställan, dels reservationen nr 2 av i Skegrei m. fl., ochförklarades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan herrLeuchovius begärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposilion: Den som vill att kammaren bifaller jordbruksutskottetshemställan i betänkandetnr 1 6 punkten 2 röstar ja, den del ejvill röstar nej. Vinnernej har kammaren bifllil reservationen nr 2 av i Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr Leuchovius begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav föhande resultat: Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 3 av i Skegrie m. fl., ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad, Sedanherr BerndLsson i begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposilion: Jordbmkets rationalisering m. m. Den som vill att kammaren bifaller jordbruksutskottets hemställan i betänkandetnr 16 punkten 3 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifaUit reservationen nr 5 av i Jordbmkets rationalisering m. m. Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då iBokenäs begärde rösträkning verkstäUdes votering med omröstningsapparal. Dennaomröstning gav följande resultat: Ja - 142 Nej - 128 ' Avstår - 3 Ulskollets hemställan bifölls. Propositioner gavs på bifall till dels utskottets hemställan,dels reservationen nr 2 av i Skegrie m.