prot · FW09138 · 1973-12-31 00:00:00 — Ang. rätten att ta del av sjuk journal § 1 Justerades protokollen för den 14 innevarande månad. § 2 Ang. rätten att ta delav sjukjoumal Herr socialministern erhöUordet för att besvara ' (fp) i kammarens protokoU för den 16november intagna fråga, nr 310, och anförde: har frågat om jag vill medverkatill att den som är patient hos privatpraktiserande läkare eller inom företagshälsovårdenfår rätt att ta del av sin egen sjukjournal på samma villkor som gäller för denoffentliga sjukvården. Enligt tryckfrihetsförordningen äger var och en fritillgäng till allmänna handlingar, dvs. handlingar som finns hos statliga eUerkommunala myndigheter. Sjukjournaler inom den av samhäUet bedrivna sjukvärdenanses vara allmänna handhngar. Inom den offentliga hälso-och sjukvärden gällersåledes med vissa undantag att en patient har rätt att ta del av sinsjukjournal. Inom den privata hälso- och sjukvården, som inte omfattasav reglerna om allmänna handlingars offentlighet, är patienten enhgt gällandelagstiftning inte tillförsäkrad samma rättighet. Bl, a, denna fråga kommer attbehandlas av en utredning som jag avser att tillsätta beträffandevissa ansvars- och rättssäkerhetsfrägor inom hälso- och sjukvärden. Sjukjournaler i offentlig sjukvård är aUmännahandhngar. Däremot är det inte så att var och en kan ta del av dem, utan detfordras patientens tillstånd. Den som är sjuk och vårdas inom den offentligasjukvården har aUtså rätt att ta del av sin egen journal, om det inte kan antasmotverka syftet med vården. Däremot gäller inte samma rätt för den som värdasav en privatläkare eller inom företagshälsovården. Det är det jag har tagit uppi min fräga. Samma skäl som kan anföras för att man skall få ta del av sinsjukjournal i aUmän sjukvård gäller också för privatvården ochföretagshälsovården. Det ökar möjligheterna att uppnå ett gott förtroendemellan läkare och patient. Den nu pågående konflikten i meUan fackföreningenoch företagsläkaren i visar, att vägran att lämna ut journaler kan skadaförtroendet för sjukvården. borde här gä i spetsen för attskapa ett gott förtroende, men självfallet kan samma krav ställas påhälsovården i alla företag och även på privatläkarvården. En privatpraktiserandeläkare har legitimation som är utfärdad av . Därmed kan man sägaatt han i viss mån är bärare av ett offentligt 7 protokoU 1973. Ang. rätten att ta del av sjukjournal förtroende.Man kan också av det skälet ställa krav pä insyn i hans verksamhet. Vi kan också dra en parallell med den lagstiftning vi nuhar fått om dataregister. Man har rätt att se vilka uppgifter som samlats om eni ett dataregister, som är upplagt av t. ex. en enskUd firma. Det torde vara såatt om en privatläkare lägger upp sina patientjournaler på data, då har manrätt att ta del av dem, men alltså inte annars. Det är ju ett orimhgtförhållande. Jag ber att få tacka för svaret från socialministern. Detär bra att det kommer en utredning. Jag viU därför ställa tre följdfrågor. till att åstadkomma en parallellställning mellan enskUd sjukvårdoch företagshälsovård och den offentliga sjukvården när det gäller rätten attta del av journaler? När kan manvänta sig att fä förslag från utredningen? Ansersocialministern att företagshälsovården i statliga bolag som i det exempeljag har nämnt bör iakttaga samma öppenhet som den offentliga sjukvården redaninnan utredningen är klar? Jag vill med anledning av ' inläggåterigen understryka att vi har uppmärksammat den här frågan i departementetoch att vi anser det finnas goda skäl att seriöst granska de problem som hängersamman med patientens rätt att fä information om sitt hälsotillstånd och demedicinska överväganden som legat till grund för åtgärder av olika slag. Det ärockså mot den bakgrunden som vi avser att ta upp denna fräga i samband med denutredning som skall tillsättas beträffande ansvars- ochrättssäkerhetsfrägor inom hälso- och sjukvärden. Då får man självfaUet prövajust den fråga som stäUde till mig. Förutsättningarna för ochmöjligheterna att fä till stånd hkartade bestämmelser på detta område inom denoffentliga och privata sjukvården kommer självklart att ingå i utredningensuppdrag. Vad sedan gäller tidpunkten för utredningensfärdigställande kan jag inte ange något exakt datum, men det är klart attdessa frågor är så angelägna att det kommer att vara vår strävan att sä snartsom möjligt få ett utredningsresultat pä bordet. Sedan vill jag avslutningsvispåpeka att det självfallet inte föreligger några hinder för en läkare attinformera en patient om undersökningsresultat, patientens hälsotiUstånd ocheventuellt erforderliga medicinska åtgärder. Ett förtroendefuUt förhållandemellan patient och läkare är alltid av stor betydelse; det må gällaföretagsläkare vid statliga eller privata företag, läkare i allmän tjänst ellerprivatpraktiserande läkare. Det är alltid viktigt att man kan etablera ettförtroendefullt samarbete. HerrROMANUS (fp); Jag tackar socialministern för dessaytterligare preciseringar. vUl inte säga att syftet skall vara attåstadkomma en paraUellstäUning, utan bara att det finns goda skäl att granskafrågan osv. Jag kanske inte skall pressa socialministern ytterligare, för jagär rädd att jag inte fär mera besked . Men jag vill ändå ställa den härfrägan: Kan herrAspling ange nägot skäl tiU att man inte skuUe kunna ha sädanparallellställning, dvs. samma rättigheter för patienterna även hosprivatläkare och i företagshälsovården? Om så inte är fallet får jag väl tolkasvaret pä det sättet, att syftet är att det skall bli samma rättigheter. När det gäller de statliga bolagen ärjag medveten om attdet inte finns något hinder för företagsläkare vid eUer andra statligabolag att lämna ut journalerna, om det inte motverkar syftet med värden. Menmin fråga gällde inte det, utan om socialministern möjligen anser att ettstatligt bolag kan ha anledning att gå i spetsen och vara ett gott föredöme. Vi har ju hört sädana uttalanden frän regeringen tidigare,att den statliga sektorn skaU vara ett gott föredöme. Det faktum att man valtbolagsformen för en statlig verksamhet bör inte medföra att man försätter sig ien sådan konfliktsituation i förhållande tUl de anställda som man gjort iMalmberget. Det kan bara vara tUl skada såväl för den statliga verksamheten iallmänhet som för hälso- och sjukvården där. Därför skulle jag vilja upprepa frågan: Anser intesocialministern att ett statligt företag kan gä i spetsen i det här avseendetinnan vi fått en lagstiftning som kan ålägga de enskUda läkarna samma sak? kanske göra, om socialministern vUle uttala en mening på denpunkten. Ang. rätten att ta del av sjukjournal Jag skuUe rent allmänt vilja säga att självfalletbör statliga företag i olika avseenden gå i spetsen och vara ett gott föredöme.Det är jag angelägen om att understryka. har vi emellertid, som till det är ju därför han ställt frägan tiU mig oUkartadeförhåUanden och det är den saken vi nu skaU ta upp för att få tUl stånd enomprövning. ställde en annan fräga, nämligen om jag redanföre utredningen skulle kunna avge en deklaration, huravida det eventuelltkunde föreligga skäl att ha oUkartade bestämmelser i det här avseendet. Jagvill gärna säga att det blir utredningens primära uppgift att just pröva densaken. Men, herr talman, jag kan kanske ändå ha anledning attgöra ett par påpekanden till. Det är ingalunda så att den privata läkarvårdenbedrivs utan kontroll. Verksamheten står ju under tillsyn av socialstyrelsensom kan meddela instruktioner och andra föreskrifter för yrkesutövningen.Läkarna är skyldiga att låta sin verksamhet inspekteras av ochatt lämna de upplysningar och förklaringar som begär. Vidsädana inspektioner brukar en granskning ske av läkarnas sätt att förajournaler. Dessa bestämmelser har tUlkommit för att tillförsäkra patienternaen god kvalitet och säkerhet inom den privata läkarvården. Överiäggningen var härmed slutad. Ang. efterlevnaden av förbudet mot skyltning medpornografisk bild efterlevnaden av förbudet mot skyltning med pornografisk bild Herr justitieministern ordet för att besvara () i kammarens protokoU för den 15november intagna fräga, nr 301, och anförde: har frågat mig om jag anser attefterlevnaden av 16 kap. 11 § rörande skyltning eller annatförfarande med pornografisk bUd är tillfredsställande. Den angivna bestämmelsen infördes i samband medatt det tidigare straffstadgandet angående sårande av tukt och sedlighet upphävdes.EnUgt lagrummets nya lydelse skall den som pä eller vid allmän plats genomskyltning eller annat liknande förfarande förevisar pornografisk bild på sättsom är ägnat att väcka allmän anstöt dömas till böter eller fängelse . Såvitt gäUer skyltning med bUder med sexuellt motiv innebar dennalagändring en klar utvidgning av det straffbara området. 1 anslutning tiUfrågan om vad som skuUe förstås med pornografisk bild konstaterade jag sålundaden gången att det föreslagna förbudet mot skyltning skulle komma att omfattaäven andra bUder som skildrar sexuella förhållanden än sådana som vidtillämpningen av 16 kap. 11 § i dess dåvarande lydelse hade ansetts såra tuktoch sedlighet. Åtal för brott mot den nya straffbestämmelsen harförekommit i en del faU, men närmare uppgifter saknas om antalet överträdelserav detta slag som kommit tUl pohsens kännedom. Eftersom pohsen i första handhar att förebygga och bekämpa den grövre brottsligheten, är det möjligt att maninte alltid har kunnat övervaka efterlevnaden av den sålunda utvidgadestraffbestämmelsen på ett tillräckligt effektivt sätt. Det åligger emellertidpohs- och åklagarmyndigheterna att uppmärksamma dessa förhåUanden, Det bördärför kunna förutsättas att, i den mån det skulle finnas en tendens sominnebär att överträdelser av skyltningsförbudet blivitvanligare eller det bildmaterial som används vid skyltning fått en merautmanande karaktär, så kommer också tillämpningen av den aktuellastraffbestämmelsen att öka. HerrHENMARK (fp); Jag ber att fä tacka justitieministern för svaret. Jagkonstaterar också att justitieministern själv inte är nöjd med de förhållandensom nu råder utan anser att det behöver bli en uppstramning pä denna punkt.Det är riktigt vad som sägs i svaret att det 1971 tillkom en lagparagraf medförbud att genom skyltning eller annat Uknande förfarande förevisa pornografiskbild. har kanske alldeles särskUt under den sista tidenkommit det ena budet efter det andra om att det har varit brister i dettahänseende. Jag har antecknat några. Det har i pressen talats om att nägon heltenkelt har rivit ned löpsedlar, och efter "upprepad förseelse" harhon dömts till fängelse. Några har JO-anmält rättsvärdande myndigheter förunderlätenhet att ingripa och begärt åtgärder för att avhjälpa brister ilagstiftningen. Några kioskägare uppe i norr har helt enkelt kommit överens omatt inte skylta med tidningarna och , Ett par kvinnor har iartiklar påtalat omöjligheten att vid en kiosk köpa en kvällstidningutan att tvingas möta för kvinnan förnedrande bUder, Pressbyrån och och gatukök haruppmanat sina försäljare att vara försiktiga med exponeringen avherrtidningarna. och gatukök har enligt uppgift hosjustitiedepartementet begärt en lagändring för att överflytta ansvaret frånkioskägare till ansvarig utgivare. Jag har också fått rapporter från ett par damer här iriksdagen, som har påpekat en olämplig skyltning i en affär utanförriksdagshuset. De hade fått det svaret från personalen att man inte kände tUlde begränsande lagregler som finns. Det är tydUgen en hel del som inte är somdet borde vara på den här fronten. Jag är också fundersam över en uppgift ijustitieministerns svar. Justitieministern sade att såvitt gäUer skyltning medbUder med sexuellt motiv innebär lagändringen en klar utvidgning av detstraffbara området. JO har haft att handlägga ett ärende av denna art, där hansäger att lagens lydelse är oklar genom att man i den använder begreppet"pornografisk". Lagrådet vUle pä sin tid behålla den gamla lydelsensom grundade sig pä begreppet "särande av tukt och sedlighet". EnUgtJO genmälde emeUertid departementschefen dä att ordet "pornografisk"valts just för att markera skillnaden, dvs. begränsningen av det straffbaraområdet, i förhällande tUl nuvarande bestämmelser. Jag ifrågasätter därför omjustitieministerns uppgift är riktig. Jag viU slutligen fråga; Anser justitieministern för detförsta att den information som finns är tiUräckhg? Avser justitieministernför det andra att villfara den begäran som här är gjord att överföra ansvaretfrån kioskägarna tUl ansvarig utgivare? Ang. efterlevnaden av förbudet mot skyltning medpornografisk bild Beträffande den sista frågan, om överförandeav ansvaret pä ansvarig utgivare, kan jag för dagen bara svara att vi prövarden i departementet och kommer att ta ställning tUl den. 1 övrigt vill jag sägatiU i anledning av de exempel han anförde, att straffrättsligasanktioner längt ifrån alltid är den bästa och effektivaste metoden när detgäller att motverka icke önskvärda företeelser i samhället. Detta gäller inteminst på det pornografiska området, där frågeställaren och jag är överens omatt den enskilde medborgaren inte skall tvingas att mot sin vilja ta del avanstötliga alster. Den från alla synpunkter lämpligaste åtgärden är attmarknaden sanerar sig själv. har angivit exempel på det, och ensådan självsanering har också börjat komma tiU stånd. beslöt som bekant Svenska tidningsutgivareföreningenatt rekommendera sina medlemmar att iaktta återhållsamhet med publicering avsådana annonsillustrationer som pä ett utmanande sätt återger sexuella motiv.Nyhgen träffade Pressbyrån och ett par av de ledande tidskrifterna i branschenen motsvarande överenskommelse beträffande omslag och löpsedlar. Med anledning av andra fråga viU jag svaraatt vi nu får avvakta den fortsatta utvecklingen innan vi tar ställning till omytterligare åtgärder behövs. Ang. det ekonomiska läget för föräldrar till handikappadebarn HerrHENMARK (fp); Jag tycker att en del av det svar som justitieministernsenast gav ligger väl i hnje med det som jag sade, nämligen att det behövsytterligare information. Den informationen kan vara av olika slag, men en saksom jag gärna viU peka pä i detta sammanhang gäller vad som menas med allmänplats. Det är nämligen inte bara vid kiosker som ifrågavarande annonseringförekommer utan den bedrivs inte minst i snabbköp, där även småbarn ofta färköa vid kassorna och där kan studera bilder som inte är särskUt uppbyggliga. Enligt en definition, som jag fått från riksdagensupplysningstiänst, menas med allmän plats bäde plats utomhus och inomhus som ärupplåten för eller frekventeras av allmänheten, t. ex. gata, torg, station,båtar, tåg, restauranger, affärslokaler och biografer. Jag tror att det behövsinformation pä denna punkt, så att affärsidkarna vet var de fär sätta uppbilder av ifrågavarande slag. Jag hälsar vidare med glädje den positiva inställning somjustitieministern tydligen har i detta ärende. ställde en besvärlig juridisktolkningsfråga tiU mig, nämhgen om vad som är allmän plats. Det är en frågasom ofta föranleder diskussion, och i sista hand kan den bara prövas avdomstol. gav ett exempel på vad han avsåg, nämligenskyltning i snabbköp, I lagstiftnigen tänkte man i första hand på skyltfönster,kiosker och sådant, och jag tror inte att man hade just snabbköpen i sikte, mendetta får vi väl lov att titta på. Jag vågar mig inte på att här i kammaren påstående fot ge någon tolkning av om snabbköpsbutiker är allmän plats eller ej. Överläggningen var härmed slutad. § 4 Ang. det ekonomiska läget för föräldrar tillhandikappade bam Fru statsrådet erhöU ordetför att besvara ' (fp) i kammarens protokoll för den 15 novemberintagna fråga, nr 305, tiU herr socialministern, och anförde; har frågat socialministern om hanär beredd att vidta åtgärder som förhindrar att föräldrar till handikappadebarn genom nya bestämmelser om värdbidrag efter kan komma iett sämre ekonomiskt läge . Enhgt fastställd ärendefördelningankommer det på mig att besvara frågan. Enligt beslut av årets riksdag får värdbidraget för svårthandikappade barn en ny utformning från den . Det nyavårdbidraget skaU utgå tiU den av föräldrama som huvudsakligen värdar barnet.Reformen skall ses mot bakgrunden av att en av föräldrarna i regel mäste avståfrån förvärvsinkomst för att ta vård om det handikappade barnet, och dengrundas pä ett enhälligt förslag från familjepohtiska kommittén. Bidragetsbelopp har anknutits till folkpensionsnivän på sä sätt att bidraget skallmotsvara hel förtidspension jämte pensionstillskott, vUket vid ikraftträdandetbetyder av basbeloppet. Bidraget kommer därefter att i takt med denårliga ökningen av pensionstillskotten höjas så att det kommer att uppgå av basbeloppet. görs bidraget skattephktigt ochATP-grundande för den förälder som uppbär det. Den omläggning av värdbidragen som träder i kraft innebär en kraftig förstärkning av stödet för de föräldrar som ärförhindrade att ha förvärvsarbete pä grund av att de måste ägna sig åtomvårdnaden om det handikappade barnet. Även för den som vid sidan avvårdbidraget har inkomst av eget förvärvsarbete ger de nya reglernaförbättringar upp till en inkomst utöver vårdbidraget på ca . Atteffekten av bidraget bhr lägre vid högre inkomster är en följd av den härgenomförda principen med skattephktiga sociala förmåner som innebär attbidraget främst inriktas på de grupper där stödbehovet är störst. Ang. det ekonomiskaläget för föråldrar tiU handikappadebarn FruSWARTZ (fp): Jag tackar fru statsrådet för svaret pä min fråga.Anledningen till den var givetvis de ändrade bestämmelserna om värdbidrag tillföräldrar med handikappade barn, som kommer att gälla . Närbidraget höjs frän tUl av basbeloppet och blirATP-grundande och skattepliktigt får det emeUertid för en del föräldrar ochvårdnadshavare vissa negativa effekter, som förmodligen inte varit avsedda. Dethögre bidraget kan innebära en försämring, om båda föräldrarna förvärvsarbetar.Om bidraget är bhr det efter den . Meden marginalskatt på bhr det ekonomiska stödet sämre i fortsättningenän . Effekten av detta torde bh en strävan efter att helainkomsten skall kunna redovisas pä en förälder, sä att den andra föräldern fårmottaga vårdbidraget och familjen på sä sätt får behålla största möjliga del avdet. Det vore beklagligt om föräldrar i den här situationen pä grund av dettainte vill ha ett arbete utanför hemmet, dä det just för dem kanske kan ansessärskilt värdefuUt att nägon del av dagen fä vara i annan mUjö. Det kan intevara rätt att den familj där en förälder ensam har inkomst kommer i ett bättreläge än den familj där tvä föräldrar sammanlagt har samma inkomst. En grupp som drabbas särskilt hårt är ensamståendeföräldrar med förvärvsarbete. De riskerar att förutom skatteavdraget gä misteom bostadsbidrag om de befinner sig i ett gränsläge. Om värdbidrag i fortsättningen inte skaU utgå tillfosterföräldrar för handikappade barn, hur skaU då dessa kompenseras? Blir deten kommunens uppgift att höja fosterlegan, och är i sä fall kommunerna medvetnaom detta? Jag tvivlar inte på att avsikten med de nya bestämmelsernaom vårdbidrag varit att förbättra situationen för människor som har att taansvar för barn som kräver så mycket mer av vård och omsorg än de fulltutvecklade och friska barnen. För många mnebär det också en för- Ang. det ekonomiska läget för föräldrar tiU handikappadebarn bättring,men det är angeläget att alla får del av denna. Har de här effekternaallvarligt beaktats vid omläggningen? Kan man räkna med att fru statsrådetOdhnoff verkar för att de här påtalade bristerna rättas till? Den grupp föräldrar som vi diskuterar ärföräldrar med så svårt handikappade barn att de i de aUra flesta fall tvingashelt ägna sig åt att ta hand om detta barn. Det har varit angeläget att genomdenna proposition och detta beslut i se till att dessa föräldrar, somstannar hemma och värdar sitt svårt handikappade barn, också skaU få en inkomstsom kan ge dem både ett visst ekonomiskt tiUskott och den trygghet sompensionsunderlag innebär. Att det kan uppkomma sådana situationer även bland dennagrupp att båda föräldrarna kan gå ut i förvärvsarbete är naturligtvis möjligt.Men jag vUl erinra om att upp tiU inkomst är ändå förbättringatt vänta med det nya systemet, som alltså har beslutat. När det gäller frågan om bostadstiUäggen, som tar upp, kan jag säga att enligt gäUande regler om bostadstillägg tillbarnfamUjer och ensamstående kommer vårdbidraget för skattepliktig inkomst attslå igenom i inkomstunderlaget för beräkning av bostadstiUägget, Men dettablir mte aktuellt , Den framtida utformningen avinkomstprövningsreglerna inom bostadstUläggssystemet undersöks nu avbostadstilläggsgruppen, som också kommer att överväga frågan om hurbostadstilläggen skaU påverkas av utgående vårdbidrag. Den här aktualiserade frågan har givit anledning tiU orohos många, och jag har själv kontaktats av en far till ett handikappat barn.Det är just fräga om en familj där båda föräldrarna förvärvsarbetar. Jag tyckernog att svaret tyder på trots att det sagts att behovsprövning icke skallgälla i fråga om stöd åt handikappade - att det här dock gäller behovsprövning.Det slår inte pä samma sätt för alla. Jag är inte riktigt nöjd med det svar jaghar fått. När det gäUer förhållandena för ensamståendeförvärvsarbetande förälder, så kvarstår ju ändå detta att bidraget bhrbeskattat. Visserligen skulle det inte innebära någon försämring vid inkomsterupp tUl , men det är väl ingalunda ovanhgt att en ensam förälderhar en inkomst pä , och då slår det ändå ganska hårt. Kanvi förvänta oss att det verkligen blir ändringar vad gäller bostadstilläggetsom gör att det inte inträder nägon försämring här? När det gäUer fosterföräldrar fickjag inte något svar på min fräga. Jag anser detta vara en ganska angelägen sakäven för kommunerna - det kommer att slå rätt hårt på det kommunala planetsåvida inte staten betalar stödet. När det gäUer fosterföräldrar regleras juersättningen av kommunerna, och det är kommunerna som då får ta hänsyn tillgraden av handikapp och den arbetsinsats som kan krävas av fosterföräldrarna. Vad sedan gäller bidraget, sä är det ju inte behovsprövatannat än i den meningen att man prövar behovet med hänsyn tiU barnetshandikapp, och det är aUtså svårt handikappade barn som man kan få detta bidragtUl, Det regelmässiga måste vara att dessa barns handikapp tvingar till sådan omvårdnadsom väsentligt överstiger vad ett icke handikappat barn kräver. Detta nyabidrag bhr ju en inkomst som beskattas, Nägon ekonomisk behovsprövning skeralltså inte. Om ökat internationellt bistånd till handikappade Jag anser att man ändå indirekt fär tolka detta som enbehovsprövning. Det kommer att slå pä det sättet. När det gäUer kommunernamåste det innebära att kommunerna har ansvar för fosterföräldrarna och betalarut fosterlegan, vUken - efter vad jag kan förstå - måste bli högre närvårdbidraget inte längre utbetalas till fosterföräldrar, AUtsä kommer det attinnebära en memtgift för kommunerna. Överläggningen var härmed slutad. §5 Om ökat internationellt bistånd till handikappade Fru statsrådet erhöll ordet för att besvara herrMöllers (fp) i kammarens protokoll för intagna fräga, nr 275,till herr utrikesministern , och anförde: har frågat utrikesministern om han anser attstödet ät blinda bör ges ökade resurser i svensk biståndsverksamhet och attSverige även i FN-organen bör verka för en högre prioritering av frågor som rörhandikappade. Det ankommer på mig att besvara denna fräga. Såväl fysiska som mentala handikapp i är i storutsträckning en följd av undernäring och infektionssjukdomar. Undermåligasanitära förhållanden, särskUt brist på rent vatten, spelar en stor roU, ocksånär det gäller sjukdomar som leder tiU blindhet. står det klart att mänga pä nuvarandeutvecklingsnivå inte har möjlighet att avsätta resurser för att ta hand om demsom drabbats av handikapp. Våra erfarenheter i säger oss att god värdoch meningsfull sysselsättning för handikappade kräver stora insatser fränsamhällets sida.