prot · FW0978 · 1973-12-31 00:00:00 — kommer i sittanförande att närmare beröra vissa av dem, varför jag mycket hastigt kan gåigenom förslagen. Inom moderata samlingspartiet ser vi del som en myckelangelägen uppgift att få ned de helt orimligt höga marginalskatterna. Vi ärmedvetna om all dessa nu nått en sådan höjd, alt det inte går all på en gång fåett tillfredsställande uttag. Vi föreslär därför atl skallfalla ett principbeslut, innebärande krav till skatteutredningen att läggafram ett fyraårigt nedbantningsförslag. Vi menar också att bör besluta alt folkpensioneni princip skall vara skattefri. De faktiskt sambeskattade, nämligen de makar som gemensamtsköter etl jordbruk eller en rörelse, har genom skattebeslut drabbatsav en hård och myckel orättvis beskattning. Sålunda får två makar som varderaförtjänar betala över 5 000 mer i skatt än om de såsomlönarbetare hade haft motsvarande inkomst. Det är förvånansvärt attriksdagsmajoriteten kan fortsätta att säga nej till dessa av oss år efler årframförda ändringskrav. skattebeslut blev också för den stora gruppen avbarnfamiljer synnerligen olyckligt. Delta gäller särskilt de familjer där baraen av makarna har arbetsinkomst. Vi kräver nu beslut om all dessa famiher skaUfå göra ett avdrag med , benämnt farniheavdrag, allt underförutsättning att det finns barn i familjen. De familjer som ordnat sin barnpassning själva och därbåda makarna har arbete utom hemmet är orättvist behandlade gentemot dem somhar lyckats få in sina barn på offentliga barndaghem. En sådan plats kostarsamhället ca minus det belopp som vederbörande själv erlägger.Vi anser alt dessa famiher, som själva har ordnat sin barnpassning, bör harätt tUl avdrag för sina kostnader intill etl belopp av per år.Del är förvånansvärt atl man inte kan gå med på ett så blygsamt avdrag. Vikräver också att den som vårdar nära anförvant skall ha rätt all göra sådanaavdrag. Slutligen har vi hksom föreslagit atlskatteskalor och grundavdrag skall bli indexreglerade, så att skatterna intekan stiga på grund av prisstegringar och utan godkännande. De höjdalöner som vederbörande nu erhåller, bl. a. för alt läcka ökade priser, blirgenom de höga marginalskatterna ofta meningslösa. Det är något som de flesta ivårt land fåll lära sig . Socialdemokraterna tyckertydligen att della är riktigt, när de år säger nej till vårt krav. Manär t. o. m. så rädd för en ändring atl man inte ens vägar vara med om denutredning som vi nu begär. Jag ber atl få yrka bifall tillreservationerna 4, 5, 6, 8, 10 och 12. Översyn av skattesystemet, m. rn. i Arrie (c): 1 skalteutskoltets betänkande nr 19 behandlasett flertal motioner som berör vårt nuvarande skattesystem. Redan när dettaskallesystem beslutades under vårriksdagen 1970, innehöll del vissa brister ochäven direkta orättvisor mot mindre grupper i samhället. Debatten om dessa ochom skattesystemet i dess helhet har också fortgått och bl. a. resulterat iriksdagens krav på en ny skalteutredning och en sådan lillsalles ju på våren1972. Men även om så skett är vissa av bristerna i det nuvarandeskattesystemet så framträdande atl åtgärder krävs för all ta bort destörsta orättvisorna. Här skall då främst nämnas den faktiska sambeskallningeni de fall då båda makarna arbetar i det egna företaget. Andra oformligheter är bl. a. den bristande samordningenmellan bidrag och skatter och därmed föhande orimhgheter i vissa fall när delgäller marginalskatten. Skattesystemet bör ju ha en sådan utformning attarbetsintresset och viljan att satsa pä framtiden stimuleras. Den pågåendepenningvärdeförsämringen har ylterhgare påskyndat kravet på etl nytlskattesystem och vi hoppas verkligen att skatleulredning snartframlägger förslag som lar bort de negativa effekter det nuvarandeskattesystemet innehåller. och har i en gemensam partimoliontagit fram vissa frågor som vi ansett all skatteutredningen skall behandla medförtur. Del är avskaffande av den faktiska sambeskallningen, förbättring avbarnstödel, införande av hemmamakebidrag i stäUet för det nuvarandehemmamakeavdragel, införande av inflalionsskydd i skallesyslemel och justeringav marginaleffekterna i skatte- och bidragssystemet. I de till utskottsbelänkandet fogade reservationerna fråncentern och framför vi också kravet på skyndsamma åtgärder på härberörda område. 1 reservationen 1 berörs frågan om skattepolitikensallmänna inriktning. Betydelsefulla inslag i en kommande.skattereform måstevara att Översyn av skattesystemet, m. m. åstadkommaen bättre samordning mellan skatter och bidrag, större hänsyn tiUlåginkomsttagare och förbättrade förhåUanden för barnfamUjer. Ett modemtskattesystem bör ha en sådan utformning att det stimulerar enskUda människorsarbetsvUja och rent allmänt är tUlväxtbe-främjande. Direktiven för skatteutredningen är i många avseendenalltför snäva och inte tUlräckligt föratsättningslösa. I reservationen 7 berörsfrågan om den faktiska sambeskattningen, och enligt vad som framgår av utskottsmajoritetensyttrande skall denna fråga behandlas med förtur av skatteutredningen. Vi sergivetvis det med tUlfredsstäUelse, men när nu detta sker bör man också kunnahinna med att till årets höstriksdag lägga fram ett förslag på denna punkt.Många alternativ och uppslag har presenterats, och finns viljan att ta bortdenna orättvisa bör förslag i frågan kunna föreläggas . Den nuvarande utformningen är en uppenbar orättvisa motmakar som båda arbetar i ett eget enskilt företag, och den är inte hellerneutral i förhållande tUl i vUken form man bedriver sitt företag. Detta är enskamfläck i det nuvarande skattesystemet, och den måste bort möjligt.Jag har tidigare i kammaren tagit exemplet med makar som varit anställda i ettföretag och sedan övertagit företaget deras skatteutgift har blivitväsentligt större när de blivit egna företagare. Det kan inte finnas någon somhelst motivering för att bibehåUa ett .sådant förhållande någon längre tid.Detta är anledningen tUl all vi kräver förslag tUl höstriksdagen i den frågan. Reservationen 9 berör barnfamiljernas situation. Här ärdet angeläget att det direkta stödet tUl barnfamUjen genom barnbidragetförbättras som åtgärder vidtas för att få bort en del av detröskeleffekter som uppstår vid inkomstökningar genom den utformning somskatte-och bidragssystemet har. Vi har hört många exempel på hur dennabristande samordning givit utfallet att av en nyintjänad hundralapp blir detkvar endast ett blygsamt belopp i verklig inkomstökning. 1 reservationen 10 krävs en omläggning av skattereduktionenså att det nuvarande avdraget på skatten ändras tUl att vara ett bidrag. Dennuvarande konstruktionen innebär att den som har en verkligt låg inkomst intekan utnyttja avdraget. En omläggning tUl bidragsformen skuUe vara tUl direktfördel för låginkomsttagarna. Reservationerna 3 och 12 kommer att närmare beröras avherr i , och jag skall därför gå förbi dem. Skatteuttaget är för de allra flestaganska betungande, och den pågående inflationen skärper ytterligare detförhållandet. I detta läge är det ytterst angeläget att en översyn snabbt kanske och att man rättar tUl de direkta orimligheter som det nuvarandeskattesystemet inrymmer. Därför, herr talman, har vi ställt de yrkanden som framgårav de till utskottsbetänkandet fogade reservationerna 1, 3, 7, 9, 11 och 12,tUl vUka jag härmed yrkar bifall. Fra andre vice talmannen (): Herr talman! Eftersom och sedan ett flertal år har ett gemensamtarbete i skattefrågorna och har en samsyn i botten för detskattepoUtiska agerandet, skaU jag här för att spara tid inte gå in på de olikareservationernas innehåll. Jag nöjer mig med att instämma i vad iArrie har sagt. Men jag vUI anföra några allmänna synpunkter på de frågor somfinns berörda. har pressen varit full med annonsersom talat om vilket förträffligt skattesystem vi har och hur bra aUt har blivitför människorna sedan regeringen och kommunisterna med en höjning avlöneskatten putsat litet i skatterna för de enskilda. Men det verkar som omannonserna på något sätt kommit av sig. Och det måste vara svårt att föra ensådan förträfflighetskampanj, som det nuvarande skattesystemet blivitunderkänt inte bara av oppositionen utan även av de storalöntagarorganisationerna. Det har vänt sig rasande fort. 1970 skuUe ju tvåtredjedelar av svenska folket få skattesänkning. var regeringentvungen att försöka komma till rätta med de skattehöjningar som vi fick istället för de utlovade skattesänkningarna efter 1970. Och när vi skullenjuta frukten av det goda som beslut förde med sig kommer dennavåldsamma kritik, även från sådana som tidigare lojalt tigit stUl. Det som gavsmed ena handen togs igen med den andra. Nya skatter och avgifter kom i stället,och trollerikonsten har snabbt avslöjats som en oblyg kurragömmalek medlöntagarna. Löntagarorganisationerna har inte heUer varit mUda i sin dom. Detbhr inget över. Inte ens lönehöjningar i storleksklassen förmårlängre ge en rejäl standardökning. Det blir i stället mindre kvar: skatter,priser och avgifter tar mer ju högre man trissas upp. Inte ens LO spar längre på krutet. Och det är välförståeligt, eftersom man där känner vardagsmänniskornas bistra verklighet.Gunnar NUsson och är inte vilka som helst. Deras fördömande avmarginaleffektema av skatteuttaget på luften i lönekuverten är myckel hårt,även om de inte använder samma ord som vi gjort . har detkommit fram en rad förslag från Olhede, , ochCyril . Det är många tänkvärda tankar i de förslagen. harett enormt skattetekniskt kunnande. LarssonHedin representerar stora grupper.Men ingen skall ju tro att nya sorters skatter är någol simsalabim som minskarskattetrycket och gör att vi kommer ifrån alla problem. Att tänka runtproblemen i stället för att tränga igenom dem är knappast lösningen. är delju också i hög grad angeläget att något sker snabbt. Och hur skall man t. ex.under detta år kunna åstadkomma den justering av löner och skatter som t. ex.LarssonHedins tankegångar bygger på? Skulle t. ex. de som har sitt avtal klartoch bundet få skattesänkning med det löneutrymme som finns att förhandla om fördem som ännu inte har något avtal? Och hur skall skattesystemet förenklas detta har ju länge varit en allmän strävan -om det skall vara särskilda skalorför löntagare och särskUda skalor för andra grupper? Eller skall löneutrymmetanvändas tiU att sänka skatterna för både löntagare och andra? Det som ytligtsett kan verka Columbi ägg kan vid närmare påseende ha mängder avkomplikationer eller rent av leda helt snett. Naturligtvis är det av värde att nya tankar kommer fram idebatten, och alla sådana bör förutsättningslöst prövas. Översyn av skattesystemet, m. m. den 3 ma] 1973 Översyn av skattesystemet, in. Det vore alltför lättsinnigt. Nog är del egendomUgt atlfinansdepartementet utan betänketid kunde vara berett atl säga ja tUl attsådana tankar blir utredda men framhärdar i etl nej lill utredning av enbeprövad metod som inflationsskyddel. SkuUe vi nu ha haft ett inflationsskyddinfört, hade man inte bara en viss lättnad i den direkta skatten ulanockså en garanti för atl den inte blir höjd igen. När man ökar sin inkomst kraftigt och alltså får störrebärkraft, är det rimhgt att man betalar högre skatt. Det är en självklarprincip. Men kan även den som inte ökar sin verkliga inkomst med en endakrona och som inte alls har någon större bärkraft få finna sig i att betalamera skatt. Inflationen gör ju alt skatten ständigt höjs även för människor sominle får någon verklig inkomstökning. Staten skall skydda skattebetalarna motinflationen, inle dra nytta av den genom atl låta den höja skatterna i smyg.Ingen skall behöva få höjd skatt bara därför atl inflationen försämrarpenningvärdet och knuffar upp folk i högre skatleklasser ulan att derasverkliga standard höjs. Dessa viktiga frågor har regeringen uttryckligenförbjudit den stora skatleulredningen alt ens diskutera. Reglerna för bostadsbidrag måste och kan lätt göras om såalt familjerna får behålla mera av bidragen om inkomsten ökar. Det är inte bara enskilda människor sommåste dra åt svångremmen. Även staten måste hushålla. Avskaffa den faktiska sambeskallningen. Makar, som t. ex.båda arbetar i en egen affär, skall ju beskattas var för sig precis som allaandra. Skattefusket och skatteflykten måste bekämpas hårdare. Föräldrar med småbam bör få ett särskUt vårdnadsbidrag. Föräldrarna bör själva få bestämma om deskall använda pengarna tUl alt betala daghemsavgifter eller om de hellre villanvända pengarna för all göra det lättare för en av dem alt stanna hemma och tahand om barnen. Dessutom bör barnbidragen värdesäkras. Inflationen skall inleständigt få göra dem mindre värda. Också för en pensionär måste del löna sigatt arbeta. , herr lalman, två frågor, som jag tycker del ärviktigt all få besvarade. Hur är den socialdemokratiska synen på skattefrågansläge jusl nu? Anser man alt det är rätt som parlUiögkvarteret säger i sinaannonser, nämligen alt man gjort en bra skattesänkning och alt allt tydligen istort sett är ganska gott och väl? Eller ställer man sig bakom LO-företrädarnaoch deras hårda fördömande av del nuvarande lägel i skattefrågan? Det är viktigt att få svar på de här frågorna, ty del ärutifrån de utgångspunkterna som vi kommer atl få söka oss fram lill olikalösningar. Den andra frågan, herr lalman, gäller tilläggsdirektiven.Vi har ju i en rad spörsmål som vi betraktar som mycket viktiga begärt att detskall utfärdas tilläggsdirektiv lill respektive utredningar. De frågor som delhär gäller är inflationsskyddel, skalleflykten och reformer inom skallesyslemelsom gör della i sig självt tillväxlbefrärnjande. Men det vill densocialdemokratiska majoriteten inte vara med om. Den menar i stället attutredningarna självfallet har rätt att la upp de här frågorna i alla fall. Mendå undrar jag: Vad skall direktiv över huvud tagel vara till för? Skall man därkunna läsa sig fram till vad utredningarna verkligen har skyldighet all ta uppeller rättighet atl ta upp, eller skall man inle kunna göra det? Om det inlevore så, fanns del väl ingen anledning atl utfärda ibland ganska ingående,minutiösa direktiv i de olika frågorna. Och ännu mindre fanns det anledning atlt. o. m. förbjuda diskussioner och utredningar på ell viktigt fäll, just ettsom nu är diskuterat. Jag tycker alt det är viktigt att få svar även på denfrågan. Med det vill jag yrka bifall liUreservationerna 1,3,7,9, 11 och 12. Översyn av skattesystemet, m. m. HerrBRANDT (s): Det mesta av vad som yrkas i reservationernaprövas av skatleulredning. Utredningen skall enligt direktiven somhuvuduppgift bedöma de fördelningspoliliska aspekterna av skatte- ochavgiftssystemet. Beskattningen skall medverka till att åstadkomma en jämnarerealinkomstfördelning och slandardulveckling, heter det. Utredningen skalluppmärksamma såväl konstruktionen av samtliga bidragssys-' lem som frågan ombeskattning i stället för inkomstprövning av bidragen. 1 samband med dettaskall den även pröva de indirekta skatternas fördelningspolitiska effekter ochlämpliga konstruktion. Men utredningen skall också pröva den faktiskasambeskaltningens problem och konstruktionen av existensminimireglerna,som den bör tillgodose önskemålet om så enkla skatteregler sommöjligt, enkla såväl för den enskilde som för skatteadministrationen. Enligt detUIäggsdirektiv som har beslutat skall utredningen också översebeskattningen av folkpensionärernas extrainkomster. Äv denna korta uppräkning framgår alt utredningen kommeratt syssla praktiskt tagel med de flesta av de frågor som motionärerna ochreservanterna yrkar på atl den skall få göra. Men det är alldeles uppenbart attutredningen inte kan la slällning till de här problemen utan omfattande och tidskrävandeekonomiska och statistiska undersökningar, och del är såvitt jag förståruteslutet atl utredningen innan detta är klart skall kunna framlägga någon planför marginalskattesänkningar. Jag vill också betona att jag anser det mycketovisst om utredningen skall kunna lägga fram någol som helsl delförslag innanden har skapat sig en helhetsbUd av hur man vill ha det nya skattesystemet.Under alla förhållanden bör inte binda utredningen för någol sådant.Att som reservanterna föreslår ersätta den nuvarande skattereduktionen förhemmavarande make med bidrag har ju tidigare avvisat, och jagifrågasätter etl utbrytande även av den frågan. Den kan inle nöjaktigt bedömasförrän utredningen har tagit ställning till övriga avdrag och bidrag vidbeskattningen. 1 en gemensam reservation yrkar nu samtliga borgerligapartier tilläggsdirektiv till utredningen i syfte alt den med förtur skallutreda frågan om indexreglering av skallesyslemel. har ju vidupprepade tillfällen avslagit yrkanden orn indexreglering därför alt den ärförenad med stora praktiska svårigheter främst på grund av källskattesys-temetoch därför atl den föranleder stabiliseringspolitiska problem vid eninflationistisk utveckling. Om vi antar alt allt annal är oförändrat - somnationalekonomerna brukar säga - vad får då en indexreglering av Översyn av skattesystemet, m. m. Det är obestridligt att den för det första minskar statens ochkommunernas intäkter och att den för det andra påverkar inkomstfördelningen. När i säger att felet medskattesystemet är att det inte tar hänsyn tUl skatleförmåga, viU jag därförpåstå motsatsen -att det är det man gör. Man tar hänsyn tiU låginkomsttagarnaoch andra svaga grupper. Med en indexreglering skulle detta inte alls blifallet. Om man antar att priserna hade stigit med 4procent, skulle en indexreglering ha minskat statens inkomster med 700 miljonerkronor. skuUe det bli 2 miljarder mindre . Och de pengarnaskulle huvudsakligen gå tiU de höga inkomsttagarna mer tUl dem änliU låginkomsttagarna. En löntagare med en inkomst skuUe hafått lägre skatt. Den som har skulle få 500 kronorlägre skatt. Men vid skulle skatten bh lägre, osv.Effekterna skulle alltså kumuleras. skulle toppinkomsttagarna öka sinkonsumtion eller förmögenhet med ca . För låginkomsttagarnableve det bara ca . Det är konsekvenserna av indexreglering avskatterna. Men del här gäUer bara inkomstskatten. Jag vet nu inte om man skallha även förmögenhets- och arvsskatterna indexreglerade. I så faU blh ju konsekvensernaännu mer betydande. Statens och kommunernas inkomster kommer att öka i mindregrad. Möjligheterna tUl social reformpolitik kommer att minska, och naturhgtvisskuUe möjligheterna minska att främja många andra ändamål som vi alla här iriksdagen tycks vara ense om är behjärtansvärda. Man kan alltså slå fast att indexreglering avskattesystemet innebär raka motsatsen till jämlikhet vid beskattningen. Denfinge effekter på både inkomstfördelningen och de offentliga resurserna. Det ärabsolut klart. I övrigt skaU jag inte ingå på de härförslagen i detalj därför att detta har vi diskuterat så . Och somjag sade i iiUedningen har skatteutredning praktiskt taget alla dessaproblem att syssla med. Några tiUäggsdirektiv anser vi inte behövs, och vianser inte heller alt någonting behöver utbrytas. Jag yrkarmed detta bifall tUl skatteutskottets hemställan. HerrMAGNUSSON i (m) kort genmäle; säger atl det inle finns någrasom helst möjligheter att göra några utbrytningar i utredningsarbetet. Det ärbeklagligt, och jag tycker att del skulle vara ganska besvärligt att sitta somordförande i en utredning, som gör, där man redan från första stundär förhindrad att lägga fram några som helst förslag som kommer att medföra enlägre beskattning. Denna utredning ligger väl i linje med socialdemokratinsföresats att i stället se tUl att man får högre skatteuttag. Fördet är ju det som blivit resultatet av hela den skattepohtik som ni undersenare tid drivit. Vad ni än säger så har folk högre skall än de hadetidigare. hänvisar tiU att en indexreglering skulle hainneburit att staten hade fått 700 mihoner kronor mindre iskatteinkomster. Vad är det då som harskett? Vi har i stället på grund av en inflationistisk utveckling, utan att hafattat något som helst beslut här i , fått en skattehöjning med justdessa . Denna skattehöjning har ingalunda gjorts på någrareeUa inkomster utan som det så ofta har talats om - tagits på bara luft ilönekuverten. Det har också alltmer börjat gå upp för människor i vårt land attdetta system är felaktigt. Vihar en orimhgt hög marginalbeskattning, dvs. en för hög beskattning påinkomstökningarna, i förening med ett system som höjer beskattningen utan fattar några som helst beslut härom. Det är den inflationistiskautvecklingen som skapat denna helt ohållbara ordning. Vi i moderatasamhngspartiet har framhållit detta under en lång rad av år, men vi är nu inte ensammahärom. Även inom de andra borgerliga partierna och från de storalöntagarorganisationerna har man kommit underfund med att det är på detta sätt.Det är orimligt att den socialdemokratiska politiken skaU gå ut på att tUlvarje pris försöka förhindra en indexreglering. Vi menar att en sådan måstevara berättigad i allra högsta grad. Jag tycker att som ordförandei utredningen skulle försöka se tUl att man kommer tiU rätta medinflationsproblemen i beskattningen, för läget är allvarligt. HerrJOSEFSON i Arrie (c) kort genmäle: a. att man för att kunna lägga fram ett särförslagförst måste ha en helhetsbUd över hela skattesystemet. Jag vet inte om dettauttalande var ett svar på det krav som jag ställde och som har stäUts ireservationen 7, nämligen att ett särförslag beträffande den faktiskasambeskattningen skulle läggas fram. Man har redan uttalat att det skall skemed förtur. Frågan är bara i vUken takt det skall ske. Skall man först ha heladenna helhetsbUd klar, är det kanske inte så mycket bevänt medförtursbehandlingen. Det är väl ändå på det sättet, , att denfaktiska sambeskattning som tUlämpas rymmer så pass stora orättvisor att detinte finns någon anledning att kvarhålla detta system längre än nödvändigt. Partiernahar presenterat olika förslag tUl lösning. Frågan har diskuterats vid 1970,1971 och riksdagar, och nog skulle det vara möjligt, om vUjan fanns,att presentera ett förslag tiU höstriksdagen. TiUslut också några ord om indexreglerade skatteskalor. Som jag ser det innebär enindexreglering av skatteskalorna inte att man för aU framtid har bestämt sigför ett visst skattesystem. Avsikten med en indexreglering är ju främst att detinte skaU ske några förändringar i skatteuttaget utan att har fattatbeslut därom. Den väsentliga fördelen med en indexreglering är att man låterriksdagen få beslutanderätten över när det skall ske en förändring avskatteuttaget. Under detta anförande överlog herr tredje vicetalmannen ledningen av kammarens förhandlingar. Fruandre vice talmannen () kort genmäle: Herr talman! otur när han valde exempel, för de var väl ändå ovanligt dåUga. Omdet finns någonting som det vore Översynav skattesystemet, m. m. Nr 78 enkelt att bryta loss och lösa medförtur, är det väl just de frågor som Torsdaeen den ''' här nämnde. Ta förslaget om atl ändra hemmamakeavdragel 3 mai 1973 ' " hemmamakebidrag. Vadinnebär det i realiteten? t:-- :-------------- ändradprincip, exakt samma storlek! Och vi vet alt avdraget har kommit Översyn avskatte- tju (-5 att mildra effekterna vid övergången tiU individuellbeskattning. systemet, m. m. jct enda vi kräver är alt även desom har låga inkomster skall få del av övergångsstödet.Det är framför allt kvinnorna det gäller. Tänk bara hur del skulle låla omförhållandet hade varit det motsatta, om vi hade velat ge stöd till alla hurhöga inkomster de än har, men strypa del jusl för dem med låga inkomster! Sedan tog upp frågan om inflationsskydd. Detfinns faktiskt utarbetade syslem som har tUlämpats både i och iHolland, fastän finansministern länge har velat förneka att över huvud lagetnågr-a sådana modeller existerade. säger all det är obestridligtatt en indexreglering minskar statens inkomster och utgifter. Nej, det är inteobestridligt, för det är etl helt felaktigt påslående. Däremot hindrar indexregleringenen ökning av statens inkomster genom en automatisk höjning av skatterna, ochdel är en väsentlig skillnad mellan det ena och det andra.