prot · FW0995 · 1973-12-31 00:00:00 — a. anförs: "Utskottet anser det visserligen önskvärt attplanering och ambitioner i skogslänen primärt inriktas pä det högre talet iplaneringsramarna men håller det för orealistiskt att som i centermotionenställa upp mål som innebär att ytterligare cirka 30 000sysselsättningstUlfällen behöver tillkomma inom loppet av åtta är." I punkten 2 i Kungl. Maj;ts cirkulär tUlstatsmyndigheterna om iakttagande av beslutet om den regionala utvecklingenheter det: "Myndighet skall lägga följande antaganden ombefolkningsutvecklingen fram t. o. m. utgången av är 1980 tUl grund förplaneringen inom sitt verksamhetsområde och för beslut av betydelse församhällsutvecklingen i länen." Såvitt jag förstår kan det som inrikesutskottet skrevförra hösten inte omfattas härav, om det nu var detta syftade påoch fortfarande står för. Med detta, herr talman, ber jag att få instämma i deyrkanden som framställts av i . HerrSCHÖTT(m): Jag vill först deklarera att jag har storförståelse för många av de synpunkter som anförts som motivering för yrkandetom uppskov med ställningstagandet till ytterligare utlokalisering frän Stockholmav statlig verksamhet utöver den som beslöt . Jag tänker däfrämst pä hänsynen tUl berörd personal och pä hänsynen till de våldsammakostnaderna för utlokaliseringen. Det måste anses rimligt att man vUl avvakta resultatet avden tidigare beslutade utlokaliseringen innan man gär vidare på den inslagnavägen och beslutar ytterligare utlokalisering tUl någon av de dä berördatretton ortema. Men, herr talman, det bör uppmärksammas att i förslagettill denna andra utlokalisering, som diskuteras, finns en observera endasten ort som ej var med i första omgången. Det gäller , som därför onekligen befinner sig isärstäUning i detta ärende. TiU saken hör dessutom att vad som föresläs lokaliserattUl inte är ett helt centralt styrande ämbetsverk utan televerketsteleskola och byggnadsavdelnings byggnadskontor, dvs. periferadelar av ett affärsdrivande verk. Mänga av de erinringar som gjorts mot utflyttningen avcentrala ämbetsverk har därför icke heller framförts i Kalmarfallet. Med hänsynhärtiU och med hänsyn tUl inrikesutskottets kännedom om läns allvarligaregionalpolitiska bekymmer, varom bl. a. och jag oftamotionsvägen påmint kammaren, hade man kunnat förvänta att ett enigt utskottaccepterat den av Kungl. Maj:t föreslagna lokaliseringen tUl . Detta hade också varit naturligt med hänsyn tUl utskottetstidigare upprepade uttalanden om angelägenheten av att mildra svårigheterna iKalmar län. Ett beslut i denna riktning hade också inneburit en välbefogadjustering av utlokaliseringsbeslut som tyvärr och anmärkningsvärtnog ej omfattade . Med åberopande av vad jag anfört får jaghemställa om bifall tUl reservationen 1 med den ändring som framgår av tiUkammarens ärade ledamöter utdelat förslag som innebär att bland de organ, varsutlokalisering tUlstyrkes, medtages även teleskola och televerketsbyggnadsavdelnings byggnadskontor. I likhet med Kungl. Maj:t ochinrikesutskottet föreslår jag att dessa båda sistnämnda organ lokaliseras tillKalmar. Omlokalisering av viss statlig verksamhet I dettaanförande instämde (). Bara två kortakommentarer! i tog upp vad jag sagt här iförmiddags angående agerande på olika punkter. Han citerade urinrikesutskottets betänkande 1972:28 s. 28. Men vad han inte citerade var vadutskottet där sist anför och som är relevant: "Sammantaget finnerutskottet att de i propositionen förordade befolkningsramarna ger uttryck fören med hänsyn tiU osäkerheten i den framtida utvecklingen nödvändigflexibilitet och en efter tUlgängliga resurser avpassad planeringsnivå.Utskottet tUlstyrker därför de i propositionen förordade befolkningsramarna. Iföljd härav avstyrkes motionens förslag i motsvarande del." Där är detklart utsagt vad och utskottet anfört om befolkningsramarna, men detsom citerade är bara en passus i skrivningen. TUl , som i debattens absolut försöker frälsa sin själ, vUl jag bara säga att det finns ett gammaltordspråk som stämmer bra in på - och i det här fallet även pä herrKrönmark: "När jag har fått mitt och väl det och andra har fått sitt ochknappt det, då är jag nöjd." i (c) kort genmäle; Det är ganska märkligt att ,som är vice ordförande i inrikesutskottet, har sä liten respekt för vad etttydligen enigt utskott har sagt och som har anslutit sig tUl att hanförsöker citera något annat för att ta tUlbaka vad inrikesutskottet harskrivit. Det har sagts mig att i ettanförande har kritiserat ett yttrande som jag har fällt vid ett möte iSkaraborgs län härförleden. Jag sade där att skaraborgarna till börsända riksdagsmän som talar för länet; inte sådana som tiger för länet. Av dethar tydligen känt sig träffad. Sedan jag hört anförande refererat slår migplötsligt den tanken, att det kanske kan vara bättre att han tiger än att hantalar. Omlokalisering av viss statlig verksamhet Fm JONÄNG(c): Jag har begärt ordet med anledning av herrÖstrands anförande . Det var utomordentligt intressant att lyssna pä herrÖstrand när han tog sina socialdemokratiska bänkkamrater i försvar för det sättvarpå dessa nonchalerade sitt eget län och dess intressen vid voteringen 1971om myntverkets lokalisering. Som alla vet, och som också alla är medvetna om iHälsingland, hade det endast behövts att två av de socialdemokratiskaledamöterna hade röstat för myntverkets placering i ; då hademyntverket kommit dit. säger nu att det inte är myntverket i och försig som han är intresserad av att få tUl , utan att det är en fråga omsysselsättning. Ja, just det! Men lokalisering av myntverket tUl Söderhamnhade inneburit ökad sysselsättning för kommunen. Det mest intressanta i anförande varemellertid den deklaration han gav, att genom att nyanställer folki regeringen därmed anser sig ha infriat sitt löfte tUl omlokalisering dit. Den deklarationen är en stor besvikelse för mig, för allaandra förmodar jag än de socialdemokratiska ledamöterna på Gävleborgsbänkenoch inte minst för alla oss som bor i länet. Regeringen har utlovatlokalisering i någon form, och vi har frågat gästande statsråd som har kommittUl länet: Vad får i stället för myntverket? Alla har vitrott att det löftet skulle infrias, om inte förr, så åtminstone inför valet.Nu säger att med utbyggnaden av LM är regeringens löfte omlokalisering förverkligat. Det är väl inte att undra på om man är besviken! Men mankanske ändå inte borde vara det; vid det här laget känner vi i Hälsinglandverkligen i själ och hjärta regeringens bristande intresse för vårt landskap.Jag skuUe kunna stå här och räkna upp många exempel på det. Jag kan exempelvisnämna frågan om skidproduktionen. Vi har i det allmänna stödområdet iHälsingland två stora skidfabriker, i och , där man på grundav snöfattiga vintrar har haft en överkapacitet och alltså inte kunnat utnyttjasina resurser. Trots det satsade regeringen åtskilliga mUjoner på en nyskidfabrik i . Det kan befaras att detta regeringens handlande kommeratt öka arbetslösheten ytterligare i värt landskap. Vi kan också konstatera att inte hartilldelats någon statlig verksamhet vare sig i den här omgången avomlokaliseringen eller i den tidigare etappen. TUl alla skogslänen har nägotstatligt verk lokaliserats, och hör dock tUl det allmännastödområdet. Men vi har i värt landskap inget primärt centrum; vi är offer förregeringens ortsklassificering, och vi upplever verkligen hur dess orättvisordrabbar vårt landskap. Jag kan som exempel ta Ljusdalsregionen med dessnegativa befolkningsutveckling. Där behövs en expansion, men därifrån planerarman nu att flytta domstolen till . Jag skall inte trötta kammarens ledamöter med fler exempel jag vill bara verkligen beklaga den deklaration som avgav. HerrÖSTRAND (s): beklagade den deklaration som jaghar avgivit. Ni är givetvis på den borgerliga kanten i vid det härlaget mycket besvikna. Ni kan nu inte längre bedriva den småskurna partipolitiksom ni har bedrivit . Här har ni sugit pä en karamellså långt det går. Och det är klart att det är en besvikelse för er att ni intekan fortsätta att suga pä den karamellen fram tUl valet . När man lyssnade på jag var tyvärr inte innei kammaren fick man det intrycket att det viktigaste för fruJonäng liksom för inte är att fä så mänga arbetstUlfäUen sommöjligt tUl utan att få nylokalisering. Och skall det inte varanågon annan nylokalisering än just myntverket. Jag måste upprepa en gång tUl att vi som ett resultat avden motion jag väckte 1969 har fått en utökning av antalet arbetstillfällen sommotsvarar fem myntverk, och det är väl i alla fall sysselsättningstillskottet,antalet arbetstillfällen, som är det primära. Om det tUlskottet kommer i formav en nylokalisering eller i form av en utökning av en befintlig industri ärför mig sekundärt - antalet arbetstillfällen är det viktiga. När det gäller de regionalpolitiska insatserna över huvudtaget så har det genom de stödåtgärder som vidtagits i vårt länskapats ökad sysselsättning i storleksordningen 2 000 arbetstillfällen. Utandet tillskottet, som är en följd av den aktiva näringspolitik som regeringenoch det socialdemokratiska partiet har bedrivit, hade läget naturligtvis varitett helt annat. Jag sade tidigare att det kan vara svårt för en moderatriksdagsman att vara bosatt inom norra stödområdet och vara anhängareav de fria marknadskrafterna. Det gäller även det parti som . har dragit upp befolkningsramar förde olika länen. Personligen är jag övertygad om att vi inte klarar denmålsättningen med nuvarande stödformer. Om vi skall kunna klara målsättningen,mäste vi få tUl stånd en förändring av den ekonomiska strukturen i det härlandet, sä att samhället och löntagarna får ett avgörande inflytande påindustrin, dess utveckhng och dess lokalisering. Det innebär naturligtvis attvi måste göra väldigt härda ingrepp i de fria marknadskrafterna, så jagförväntar mig att vi kommer att få hårda strider med deborgerliga partierna, när vi skall vandra vidare på vägen mot ekonomiskdemokrati. Det är mot bakgrund av detta man fär se de förslag somvårt parti har lagt och kommer att lägga i . Det gäller frågor ombättre ai-betsmiljö, som bl. a. innebär att skyddsombuden får en helt annanställning i företagen, det gäller frågor om ökad anställningstrygghet, detgäller frågor om starkare löntagarinflytande över huvud taget, det gällerfrågor om styrelserepresentation för de anställda i företaget och det gäller det är inte minst viktigt förslag som kommer att läggas fram om att fåanvända AP-fonderna tUl aktieköp, dvs. som riskvilligt kapital i näringslivet.Allt detta är steg pä vägen mot ekonomisk demokrati. Jag är fullständigt övertygad om att enda sättet för oss -trots de nuvarande stödinsatserna att lösa dessa regionala problemoch få Omlokahsering av viss statlig verksamhet Omlokalisering av viss statlig verksamhet enbalanserad utveckling är att stegvis arbeta -vidare pä vägen mot en ekonomiskdemokratL Fm JONÄNG (c): Jag vet inte riktigt om och jagdebatterar samma sak. Det är klart att jag i och för sig är väldigt intresseradav att diskutera AP-fonderna därför att där har ett utomordentligt fintförslag, exempelvis när det gäller delegering av rösträtten till de anställdaoch deras organisationer. Det är det löntagarinflytandet som om, och jag hoppas verkligen på den dag då löntagarna får ett avgörandeinflytande på lokalisering och utlokalisering. Jag är helt övertygad om att vii dä kommer att få en bättre utlokalisering och sysselsättning änden som regeringen ger oss. säger att de borgerliga i ärbesvikna. Jag tror alla är besvikna - men kanske är alla i borgerligaefter alla socialdemokratins misslyckanden och bristande intresse för vårt landskap. Jag är inte nämnvärt intresserad av karamellsugning, menjag anser att man borde kunna kräva att en regering uppfyller sina löften. Jagtycker att det är det minsta krav man bör ställa och har rätt att stäUa på enregering. Det viktigaste och det mest primära för mig är att vi fårbättre sysselsättning i vårt landskap. Det spelar i och för sig ingen roll omdet är utlokalisering eUer utvidgning av industri. Huvudsaken är att vi fårsysselsättning. Det har visat sig att den socialdemokratiska regeringen i varjefaU inte kan ge möjligheter tiU en ökad sysselsättning. Våraarbetslöshetssiffror visar att Vän hör tUl de län som har haft destörsta ökningarna av arbetslösheten . Det vet herrÖstrand lika bra som jag. Jag vill bara än en gång understryka att jag hadeförväntat mig att regeringen skulle ha uppfyllt det löfte man givit tUlSöderhamn. vändesig tUl mig och citerade ett ordspråk. Jag skulle gärna vilja säga till herrWikström att innan han åkte ner tUl borde han ha lärt sig att desocialdemokratiska ledmöterna från inte tiger i utansäger sin mening. Eftersom tillhör den kristna falangen inomfolkpartiet borde det ha varit på sin plats att han också tänkt på ettbibelord: "Du ska icke bära falskt vittnesbörd mot din nästa." HerrNILSSON i (s): Jag hade inte tänkt begära ordet i den härdebatten men gör det med anledning av yrkande. Jag tycker för att det yrkande som har lagt fram är mycket ovanligt. Jagförstår att han är ute efter att frälsa sig för sina hemmaväljare. Man bhr vällitet förvånad när man ser att skall ha sitt och de övriga intenågonting. Om vill dra sig ur det som moderata samlingspartiet har kokat ihop, skulle kan kunna göra det på ett betydligt Jag är också förvånad över att partiets vice ordförande 95 ställer sig bakom detta yrkande. Man har idebatten tidigare frågat vilken pohtik som skulle föras om vi yy 1973 fick enborgerlig regering. Jag tycker att utspel med stor , ----------- tydlighetvisar vart det i så faU skulle bära hän. TUlätmig avslutningsvis säga, ärade kammarledamöter, att jag skäms ''' statlig verk- päKalmar läns vägnar att ett sådant här yrkande har framstäUts. Jag svarade i ett kort inlägg på ett tidigareyttrande med kritik mot mig av som jag inte var underkunnig om jag var inte närvarande i kammaren när det fäUdes. I mitt inlägg gav jaguttryck för tvekan om vilket som var bäst för ; att eller att han teg. vet jag vilket som är bäst! i sade inledningsvis atthan inte tänkt begära ordet i denna debatt. Jag tror kammaren varit honomtacksam om han stannat vid denna sin första tanke. Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs pä bifall tiU I :o) utskottetshemställan, 2;o) reservationen nr I av m. fl. samt 3:o) det avherr Schött under överläggningen framställda yrkandet, och förklarades denförstnämnda propositionen vara med övervägande ja besvarad. Dä votering upptogs för bestämmande av kontrapropositionen ånyo de bådaåterstående propositionerna, av vUka den under 2:o) angivna förklarades haflertalets mening för sig. Sedan i begärt voteringbeträffande kontrapropositionen upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vill att kammaren till kontraproposition ihuvudvoteringen angående inrikesutskottets hemställan i betänkandet nr 22 punkten 1 antarreservationen nr I av m. fl. den det ejvill röstar nej. Vinner nej har kammaren till kontraproposition i nämnda votering antagitdet av under överläggningen framställda yrkandet. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr NUsson I begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat; 1 enlighet härmed blev följande voteringsproposition uppläst och 139 Omlokalisering av viss statlig verksamhet Den som vUl att kammaren bifaller inrikesutskottets hemställan i betänkandetnr 22 punkten I röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr I av m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Propositioner gavs på bifall till dels utskottets hemställan,dels reservationen nr 2 av i m. fl., och förklarades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan iArvika begärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller inrikesutskottets hemställan i betänkandetnr 22 punkten 2 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 2 av i Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr i begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Ja - 154 Nej - 151 Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels motionen nr 1538 av i Äkersberga m. fl., ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Propositioner gavs på bifall tiUdels utskottets hemställan, dels reservationen nr 3 av , ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr begärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vUl att kammaren bifaller inrikesutskottets hemställan i Nr 95 betänkandet nr 22 punkten 7 röstar ja, Tisdaeen den den det ejvill röstar nej. Vinner nej har kammaren bifallit reservationen nr 3 av . Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens * ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Utskottets hemställan bifölls. Propositioner gavs pä bifall till dels utskottetshemställan, dels motionen nr 1701 av m. fl. i motsvarande del,och förklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemstäUt. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 4 av i , och förklaradesden förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan iArvika begärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vUl att kammaren bifaller inrikesutskottets hemställan i betänkandetnr 22 punkten 13 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 4 av i Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr i begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Fru andre vice talmannenNettelbrandt (fp) anmälde att hon avsett att rösta nej men markerats ha avståttfrän att rösta. Utskottets hemställan bifölls. Propositioner gavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels motionen nr 1722 av , och förklarades den förra proposi tionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärt ,., votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Omlokalisering av viss statlig verksamhet Den som vill att kammaren bifaller inrikesutskottets hemställan i betänkandetnr 22 punkten 15 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit motionen nr 1722, Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Propositioner gavs på bifaU tUl dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 5 av i , och förklaradesden förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan iArvika begärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaUer mrikesutskottets hemställan i betänkandetnr 22 punkten 16 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 5 av i Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr i begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Punkterna 17 och 18 Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels motionen nr 1704 av i i motsvarandedel, och förklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Punkterna 20 och 21 Kammarenbiföll vad utskottet i dessa punkter hemstäUt. Propositioner gavs på bifall tUl I :o) utskottetshemstäUan, 2:o) reservationen nr 6 av i samt 3 :o)motionen nr 1701 av m. fl. i motsvarande del, och förklarades den förstnämndapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Dä i Arvikabegärde votering upptogs för bestämmande av kontrapropositionen ånyo de bådaåterstående propositionerna, av vilka den under 2 :o) angivna förklarades haflertalets mening för sig. Sedan begärt votering beträffandekontrapropositionen upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren till kontraproposition ihuvudvoteringen angåendeinrikesutskottets hemställan i betänkandet nr 22 punkten 22 antarreservationen nr 6 av i röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nej har kammaren till kontraproposition i nämnda votering antagitmotionen nr 1701 i motsvarande del. Lokaliseringen av en central förvalt-ningsmyndighe t fördomstolsväsendet, m. m. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: 1 enlighet härmed blev följandevoteringsproposition uppläst och godkänd: Den som vUl att kammaren bifaller inrikesutskottets hemställan i betänkandetnr 22 punkten 22 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit motionen nr 1701 i motsvarande del. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Punkterna 23 - 33 Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. §2 Lokaliseringen av en central förvaltningsmyndighet för domstolsväsendet, m.m. Föredrogs justitieutskottets betänkande nr 24 i anledningav Kungl. Maj:ts i propositionen 1972:1 framlagda förslag rörandelokaliseringen av en central förvaltningsmyndighet för domstolsväsendet, m. m.jämte motioner. Lokaliseringen av en central förvaltningsmyndighet fördomstolsväsendet, m. rn. Maj:t hade i propositionen 1972:1, bUaga 4, underpunkten D 10 (s. 58 65 i utdrag av statsrådsprotokollet över justitieärendenför ), såvitt nu var i fräga, föreslagit attbesluta att en central förvaltningsmyndighet för domstolsväsendet inrättades iJönköping fr. o. m. den . beslöt , med bifall till Kungl.Maj:ts förslag i motsvarande del, att en central förvaltningsmyndighet skulleinrättas för domstolsväsendet (JuU 1972:8, rskr 1972:159). Därjämte beslöts atttiU höstsessionen med riksdag uppskjuta frågorna om lokalisering avmyndigheten och tidpunkten för dess inrättande. beslötriksdagen (JuU 1972:25) att uppskjuta behandhngen av dessa frågor . I dettasammanhang hade behandlats dels följande i anledning av propositionen 1972:1 väcktamotioner: 1972:912 avherr m. fl. (s, c, fp, m), 1972:918 avherrar i (s) och () vari hemställts att vidbehandlingen av propositionen 1972:1, bilaga 4, beslutade att den centralaförvaltningsmyndigheten för domstolsväsendet lokaliserades till , dels följande i anledning avpropositionen 1973:55 angående omlokalisering av viss statlig verksamhetväckta motioner: 1973:1719 avherrar i (c) och () vari hemställts att riksdagenbeslutade att den centrala förvaltningsmyndigheten för domstolsväsendetlokaliserades till , 1973:1721 avherr i m. fl. (s, c, fp, m, vpk) vari hemställts att riksdagenvid sin behandling av frågan om lokaliseringen av beslutadeförlägga verket till med slutlig placering i . Motionerna under 3 och 4 haderemitterats till inrikesutskottet. De hade därefter jämte yttrande överlämnatstill justitieutskottet. A, att , beträffande lokaliseringsorten för dencentrala förvaltningsmyndigheten för domstolsväsendet, med bifall till Kungl. Maj;ts förslag i propositionen 1972:1 bilaga 4 punkten D 10 i denna del samt med avslag pä motionerna 1972:912, 1972:918, 1973:1719 och 1973:1721 beslutade att myndigheten skulle förläggas till ,