prot · FW09131 · 1973-12-31 00:00:00 — Jag sade att formerna för hur dennautredning skall bedrivas diskuteras mellan de fackliga organisationerna. MedLO-och TCO-sidan och även skall vi ha diskussioner. Allt detta framgick avstatsministerns inlägg under remissdebatten. frågade också hur jag bedömersysselsättningsläget. Därför fanns det anledning att ta upp den frågan. arbetslöshetenfortfarande är hög enhgt arbetskraftsundersökningen. Arbetslösheten går dockned. Det är riktigt att undersökningen visar på 52 000 arbetslösa kvinnor. Detär en nedgång , då siffran var ännu högre. Men antaletsysselsatta kvinnor har ökat med de siffror jag har nämnt. Vi förbehåller ossrätten att anföra de statistiska uppgifter som finns, bäde när de är behaghgaoch när de är obehagliga. (vpk): Herr inrikesministern upprepade återigen att statsministerngav svaret under remissdebatten och att regeringen är i färd med att utarbetaformer för en långsiktig sysselsättningsplanering. Jag blev faktiskt förvånadnär jag från kammarkansliet fick meddelandet att min interpellation skullebesvaras , medan remissdebatten skuUe hållas veckan före. Jagfrågade om inte denna uppgift var felaktig, därför att en fråga somarbetslösheten kunde man ju inte undgå att diskutera i remissdebatten, I vaqefall under de närmast föregående åren har svar pä interpeUationer rörandesysselsättningen lämnats under remissdebatten. Sedan kanshet koUat medvederbörande departement fick jag emellertid beskedet att "den häruppgiften är faktiskt riktig. De här frågorna skall vi inte ta upp underremissdebatten, utan interpellationen kommer att besvaras senare," Jagräknade med att fältet då skulle vara avbetat, och det var det ju faktiskt ioch för sig eftersom väl de flesta talarna under remissdebatten uppehöU sig vidsysselsättningssituationen. Vare sig det var kvinnor eller män som talade komde in på denna fråga. Den är ju också den stora frågan för vårt land. Jag kundeemellertid inte drömma om att det var som i sitt tal iremissdebatten svarade på min interpellation. Men jag får väl tro herr inrikesministernnär han säger att det faktiskt låg tiU på det sättet. Sedan säger herr inrikesministern att "vi kommer mednägon utredning om sysselsättningsläget" om jag nu hörde rätt. Vad ärdet för utredning? Den är inte alls preciserad. Skall den gälla sysselsättningslägetunder framåt? VUka perspektiv har regeringen? Det får vi helleringet besked om. Det skuUe verka tradigt attåterigen upprepa de frågor som jag redan ställt två gånger men inte fått svarpä. Jag skall inte upprepa dem. HerrERIKSSON i (fp): Jag vUl bara konstatera att det sistaanförandet som statsrådet höU var klarläggande pä många punkter. Detvar värdefullt att få ett klart öppet besked att behövs det så är man villigatt sätta in stimulansåtgärder för att kommunerna skall skapa fram sysselsättningstillfälleninom de sektorer som jag speciellt pekat pä. Det var värdefullt att statsrådetså klart säger att man skaU marknadsföra den s, k, femkronan, som också är en stimulansåtgärd.Jag säger detta särskilt därför att är här i kammaren, och jagvet att han har arbetat med femkronan. Jag är inte lika entusiastisk överresultatet som herr statsrådet är från början hade man juen helt annan målsättning men jag understryker än en gång att jag tror attdet beror pä marknadsföringen. När det ansvariga statsrådet nu säger att dennaskall bli bättre hoppas jag fä det bevisat, TUl sist några ord tUl om anpassningsgrupperna. Skälet tiUatt jag pä nytt vill peka på dem är att jag bedömer dem sä ytterst viktiga medhänsyn till den sammansättning som den stora gruppen arbetslösa har. Jag tyckeratt det vore värdefullt om vi där satte in alla tUlgängliga krafter.Arbetsförmedlingen får nu visserligen 200 handplockade tjänster, men dessakommer inte att vara tillräckliga. Det antydde också statsrådet isitt första anförande. Därför tycker jag att mitt tips att man påarbetsplatserna skall söka upp människor, som är villiga att vara drivkrafter idessa anpassningsgrupper, bör tas på allvar av herr statsrådet. Ang. utformningen av storfiygfält Överläggningen var härmed slutad. § 6 Ang. utformningen av storflygfält Herr kommunikationsministern () anförde: erhöll ordet för att besvara framställda interpellation,nr 119, och har frågat mig omjag är beredd att att storflygfält fär en utformning som kommuner och näringsliv förklaran sig kunna acceptera. Luftfartsverketingav för prövning till Kungl. år förslag till utbyggnadsplan för ramen förutbyggnadsplanen redovisas två alternativa förslag till ramprogram för denförsta utbyggnadsetappen, vilka kostnadsberäknats till ca 470 respektive 400miljoner kronor prisläge. Enligt luftfartsverkets bedömning är debåda alternativens egenskaper i funktio- nellt avseende och med hänsyn till De två alternativen skiljer sig ät passagerarnasbekvämUghet likvärdiga, fräga om tidpunkter för färdigställandet, som angettstill respektive . I båda fallen ärtidsplanerna ytterst hårt pressade. har anfört att om markarbetena intepåböqas senareläggs tidpunkten för flygplatsens färdigställandeautomatiskt. Eftersom påbörjande av .markarbetena inte föregriper valet avutbyggnadsalternativ och eftersom det av flera skäl bedöms ytterst angelägetatt flygplatsen kan tas i drift sä snart som möjligt har Kungl. Maj;t eftersamråd med de regionala intressenterna medgett att markarbetena fär påbörjas iavvaktan pä att ärendet i övrigt slutligt prövas. Med hänsyn tUl pågående prövning och till föreståendeöveriäggningar med deregionala intressenterna är jag inteberedd att göra något närmare uttalande i fråga om val av utbyggnadsalternativ. Jag ber att få tacka herr statsrådet för detsnabba svaret på min interpellation om storflygfält. Inom luftfartsverket har man projektering av ett storflygfält vid arbetat med utanförGöteborg. december1971 kom en arbets- och tidsplan för fältets byggande. Ang. utformningen av storflygfält tidensedan dess och fram tiU har terminalområdets utbyggnad överarbetatsupprepade gånger och fått en efter hand allt ändamälsenligare utformning, som istort accepterats av alla berörda parter. Den sålunda väl genomarbetade planenhar fått benämningen alternativ I sedan ett alternativ 2 efter ett par månadersarbete överraskande lagts fram av luftfartsverket. I interpeUationssvaret anger statsrådet att "de bådaalternativens egenskaper i funktionellt avseende och med hänsyn tillpassageramas bekvämlighet" är hkvärdiga. Jag vill här helt kort opponeramot detta uttalande och anföra tre skäl som underlag för mitt påstående att detunder läng tid framarbetade alternativ I är det funktionellt bästa och förpassagerarna bekvämaste. Passagerarnasbekvämlighet och säkerhet blir större i alternativ 1 genom att gatunivån därbussar och bUar hämtar respektive lämnar passagerare lagts i samma plan somflygplanens kabingolv. Passagerarna shpper således att förflytta sig i höjdledmellan flygplan och bussar/bilar. Resgodset föres efter incheckning viarullbanor ner till plattans nivå där truckar och vagnar utan att störapassagerarna med buller och avgaser och utan kollisionsrisk transporterarresgodset tUl planen. - I alternativ 2 måste passagerarna förflyttas i höjdledinom terminalbyggnaden via raUtrappor och hissar för handikappade, om nustationsbyggnaden i alternativ 2 byggs i två våningar, vilket inteursprungligen varit tänkt i detta alternativ. Drivmedel tUlflygplanen framföres i alternativ I via ledningar i marken. Man slipper därvidlänkning med tankbUar såsom i alternativ 2 med de risker för kollisioner ochträngsel samt svårigheter vid snö- och isröjning m. m. som då t. ex. uppstår. Godstransportemagår tUl mycket stor del i passagerarplanen. Med det korta avstånd mellanpassagerar- och godsterminaler som alternativ 1 har blir det snabba och bUligatransporter mellan dessa båda byggnader. När alternativ 2 :s provisoriskapassagerarterminal efter 10 å 20 är uppgifterna om provisoriets varaktighetvarierar något ersätts av en definitiv passagerarterminal i det läge den hari alternativ 1, blir avståndet mellan gods- och passagerarterminalerna stortmed höjda driftkostnader som följd. Det finns mänga flera funktionsskäl att framdraga vUkatalar tUl förmån för det väl genomarbetade alternativ 1 och mot alternativ 2med dess direkt uttalade karaktär av provisorium. Jag skall här bara tilläggaatt man bör komma ihåg att storflygfält blir fem ä sex gångerstörre i fråga om antalet starter än Stump, att det blir en intensivflygfrakthantering och att det behövs välplanerade och rymhga stationsbyggnaderm. m. för en arbetsplats med bortåt I 800 anställda. Den av statsrådet anförda kostnadsskillnaden, 70 miljonerkronor, måste jag något kommentera. När alternativ I sägs vara dyrare haralternativ 2 utformats ännu mer provisoriskt än vad jag förut anfört.Passagerartermi-nalen har således inte två våningar medpassagerarförflyttningar upp till planens kabinnivå, utan passagerarna färförflytta sig eller förflyttas med bussar pä plattans nivå tUl och frän planenmed trappor upp till de Enutbyggnad av passagerarterminalen med rulltrappor etc. skulle kosta 4 å 5miljoner kronor. En närmare analys av alternativ 2 visar att det blir heltnödvändigt med en utökning av byggnaderna med ca 1 000 m och likaså en ökningav gatuutrymmet, med en sannolik kostnadsökning av ca 4 mUjoner kronor. Om man kan tänka sig en nägot enklare terminalstandard ialternativ 2 den är 15 mUjoner kronor bUligare i kalkylen - sä bör standardennågot kunna sänkas även i alternativ I, med t. ex. . Det finns också möjlighet att något minska plattforms-,väg- och parkeringsutrymmet i alternativ I, med t. ex . Om kostnadsdifferensen 70 mUjoner kronor justeras med deberättigade och helt möjliga förändringar som jag här skisserat blir skUlnadenendast ca 40 mUjoner kronor - ett belopp som mäste anses vara litet i ettsammanhang som detta, ett belopp som dessutom eliminerar Landvettersstorflygplats' provisoriekaraktär och skapar ett i längden mer funktionellt ochdärmed bUligare flygfält. Statsrådet har i sitt svar sagt sig inte vilja binda sigpå detta stadium för något av alternativen, utan vill awakta "föreståendeöverläggningar med de regionala intressenterna". Det svaret noterar jagmed stor tillfredsställelse, och jag hoppas att sådana överläggningar snarastskall kunna komma tiU stånd. Statsrådet skaU veta att storflygfältsfärdigstäUande är en angelägenhet av hög dignitet för kommuner och näringsliv iVästsverige. I interpellationssvaret anger statsrådet ett partidpunkter för flygfältets färdigställande som är något förvånande. Om jagtolkar svaret rätt, så menar statsrådet att det genomarbetade alternativ I medsin definitiva utformning inte skulle bU färdigt . I luftfartsverkets arbets- och tidsplan förstorflygfältet, som daterades , visade man att genombyggande efter rationella metoder, bl. a. i entreprenadsammanhang, skullefältet kunna vara färdigt . Att fältet skulle stå färdigt tidigt var ettkrav från ett enigt trafikutskott tUl riksdag, framfört i dessbetänkande nr 2 och baserat på en västsvensk motion som bl. a. uttryckte starkafarhågor för att inte skulle klara trafikökningen utan dyrbara,kortsiktiga investeringar. Trots luftfartsverkets förslag att fältet skullefärdigställas till 1976 angav Kungl. Maj:t i sitt beslut att manskulle använda det tidsbesparande arbetssätt som luftfartsverket anvisat, menatt färdigstäUandet dock ej skuUe ske förrän till 1977. Efter detta beslut harsedan luftfartsverket arbetat på alternativ I ända till dess ett provisorisktalternativ 2 dök upp . Är det uppdykandet av alternativ 2 och den avbrutnaprojekteringen av alternativ I som orsakat förseningen av alternativ I? Ettsenareläggande av färdigställandet drar med sig svära konsekvenser för såvälTorslandafältet som de berörda kommunerna och näringslivet i . Jagmåste därför direkt ställa följande fräga till statsrådet: statsrådet bereddmedverka tUl att vi kan fä alternativ I förverkhgat ? Ang. utformningen av storfiygfält Ang. utformningen av storflygfält När man diskuterar byggnadsobjekt av den härstorleksordningen, oavsett frän vUken utgångspunkt man gör det och vUkaintressen man företräder, är det klart att det är med en viss tvekan som mananger åtminstone månader vissa år för färdigställandet. Trots detta har Kungl. i statsverkspropositionen sagt att vi inriktar oss på färdigställandetav Göteborg-Landvetters flygplats . Jag har vid tidigarediskussioner i den här kammaren, bl. a. med i , varithelt överens med både honom och andra, som varit intresserade av att följafrågan, om att oavsett den tidspress som det här kan bli tal om så är detprimära att möjligt få denna storflygplats färdig. Men vi skall inte blunda för att det rör sig ominvesteringar av en sådan storleksordning att vi alla ändå mäste bedöma detvara riktigt att vara helt klara över vad det är vi beslutar innan vi beslutaross. Jag tycker därför inte att man skall kritisera luftfartsverket för att detnu ger en möjlighet att bedöma två olika alternativ. Vi kan påminna oss, om vivill, frågan om flygolats som inte är så ålderstigen ännu.Vi hade där en annan diskussion att föra om flygplatsens utformning somkammarens ärade ledamöter säkerligen kommer ihåg. Man har alltså nu från luftfartsverket lagt fram dessaförslag. citerar ur mitt svar att de båda alternativens egenskaperi funktionellt avseende skulle vara likvärdiga. Ja, , det ärluftfartsverket som gör den bedömningen, och det stär också i svaret. Det äräven luftfartsverket som anger de tvä skilda tidpunkterna för färdigstäUandetenhgt det ena eller det andra alternativet. Med utgångspunkt från vad Kungl. Maj;t har sagt istatsverkspropositionen har det varit angeläget för mig och för regeringenatt förankra ett slutligt beslut inte minst i regionen och kanske i förstahand i regionen. Det har inneburit att vi redan har haft överläggningar medregionen. känner säkert till att det har varit en delegation hosmig sedan. Vi gick därvid in ganska mycket i detalj pä de olikafrågorna. Men naturligtvis kunde vi inte vid en första sittning klara ut allade olika frågeställningar som här anmäler sig. Därför kommer diskussionerna medregionen att fortsätta, och det är min förhoppning att de skall kunna fortsättainom den allra . Regeringens stora intresse för att få flygplatsen färdigså snart som möjligt bevisas ju också av vad som sägs i svaret och som herrHörberg känner till - att vi nu har påbörjat markarbetena innan vi bestämmeross för vilket alternativ som vi skall besluta om i övrigt. Vi vinner därigenomtid, och det är väl tid som det nu i första hand är fråga om att vinna så attvi inte hamnar snett när det gäller tidpunkt för färdigställandet. Men jag ber ändå om förståelse för att det äromöjligt att binda sig för det ena eller andra innan vi har avslutatdiskussionerna med de regionala intressenterna. I det svaret ligger inte någotav negativism det vill jag försäkra utan tvärtom en försäkranom att alla till buds stående medel skall inriktas på ett färdigställande ilinje med vad som har sagts i årets statsverksproposition - alltså under 1977.Luftfartsverket har presenterat sina funderingar, och är det regeringen tillsammansmed regionen som skaU komma fram tUl vad vi slutligen skall bestämma oss för. Idet läge där vi nu befinner oss är det alltså omöjligt den att konkretisera i detalj. Jag sade också i mitt inlägg att jag var myckettillfredsställd med det tillvägagångssätt som statsrådet tillämpar, nämligenatt ha dessa kontakter med de regionala intressenterna. Detta är vi på denvästsvenska sidan mycket belåtna med. Vi hoppas också att ytterligare sädanadiskussioner skall komma till stånd rätt snart. På den punkten torde vi således vara helt överens. Även omjag kanske har en klarare bild av vad antagligen kommer attföredraga för lösning tycker jag det är bra att departementet och västsvenskaintressenter diskuterar frågan ordentligt. Men det överraskande i svaret var inte detta utan att härför första gången nämns en tidpunkt, 1978. Jag har också läst årets propositiondär 1977 anges som en både önskvärd och möjlig tidpunkt för färdigställandet.Och det är ju som statsrådet sade så, att för någon vecka sedan har manundertecknat entreprenadhandlingar för markarbetena. Möjligen har de redankommit i gång, och marken har länge stått till förfogande för arbetetsigångsättande. Statsrådet sade avslutningsvis att alla till buds ståendemedel skall tillgripas för att förverkliga de intentioner som anges i åretsproposition. Det verkar glädjande, och jag tolkar det så att det finns storautsikter till att om man stannar för alternativ 1 skall detta kunna förverkhgasredan 1977. HeiTGUSTAFSON i (fp): Jag skulle vilja säga nägra ord i minegenskap av ledamot av trafikutskottet. Det var ju så att vi inom trafikutskott efteratt ha studerat förhållandena på flygfält var helt överens om att detskulle vara mycket svårt för Torslandafältet att klara av den kraftigt ökadeflygtrafiken . Därför beslöt också enhälligt att göradet uttalandet att man skulle se om det inte gick att färdigställaLandvetterflygfältet tidigare än 1977. Det har visat sig inte vara möjligt. Nuhar luftfartsverket sagt att det möjligen skulle kunna dröja till 1978. Jag är mycket tacksam för statsrådets uttalande här, avvilket det klart framgår att man från sida kommeratt se till att vUket alternativ man än bestämmer sig för, så skall man fä framdet till 1977. Skulle det inte vara möjligt att fä flygplatsen färdig hösten1977, så misstänker jag att det kommer att bh nödvändigt att göra provisoriskaarbeten på Torslandafältet. Det blir i stor utsträckning bortkastade pengar,därför att anordningama kommer att ha så kort varaktighet. Jag vill alltså understryka angelägenheten av att man fränkommunikationsdepartementets sida ser till att det inte inträffar en sädanförsening i luftfartsverkets planering att man skulle känna sig tvungen, om manvill ha flygplatsen klar , att ta det billigare alternativet. Ang. försäljningen av vapen mot postorder entvångssituation som är tUl stor nackdel när det gäller hela frågan omflygtrafiken i vårt land. Vi har haft många provisorier i fråga om flygplatser, ochvi borde väl nu verkligen anstränga oss för att inte få ett nytt provisorium päLandvetter. AU erfarenhet visar att även om man skulle spara nägra tiotalmiljoner i första omgången blir det mycket, mycket dyrare om man i efterhandskall bygga ut flygplatsen ytterligare. Jag är också mycket tUlfredsstäUd med attkommunikationsministern löser denna fräga i samråd med de regionala ochkommunala myndigheterna. Överläggningen var härmed slutad. § 7 Ang. försäljningen av vapen mot postorder Herr handelsministern erhöllordet för att besvara () framställdainterpellation, nr 83, och anförde: har frågat mig om jag anser detlämpligt att vapen säljs per postorder i former som särskilt appellerar tillungdom. Mitt svar är nej. Jag anser detolämpligt att, oberoende av i vilken form det sker, försöka locka ungdomar attköpa vapen, som kan vara farliga för dem själva eller för andra människor. FraFR/ENKEL (fp); Med mycket stor tillfredsställelse har jagmottagit handelsministems svar, som jag tackar för. TUlät mig emellertid att litet mera utförligt än iinterpellationen förklara vad det var som föranledde min fråga. En orolig mammasände mig en postorderkatalog, som hennes minderårige son hade fått sigtillskickad. Bland byggsatser, överföringsbilder, sällskapsspel, skämtartiklaroch andra saker erbjöds diverse hemska ting. Vad sägs om detta: "Äkta buffelpiskor med treflätad lädersnärt ochhandtag av bambu. Avger öronbedövande knallar. Utmärkt vid djurdressyr. "Mig veterligt är hunddressyr den enda dressyr som förekommer i vårt land, ochdä används sannerligen inga piskor. Man kan befara att barnen i stället lekerdressyr med varandra. "Agentväska i med inbyggd mekanismmed vilken ni avlossar skarpa projektiler. En dolk kan ni även få fram ur ettlönnfack i väskan. Allt komplett för 13:50." Knivar och svärd utbjuds också - bland sällskapsspel!Impulsivt kan ju dessa användas vid våldstillfällen. "Pistoler från 2:a världskriget. Vikt, funktion ochutförande exakt som riktiga vapen. Tillverkade helt i metall. Kan plockas isäroch sättas samman. Levereras i presentkartong." Någon har sagt mig att man kan borra upp dessa pistoleroch använda dem som riktiga vapen. vet jag emellertid själv mycket litet omvapen, och jag har inte fått detta påstående bekräftat. Men jag anser det varafel att sådant utbjuds tUl bam och ungdom. Det är ett ockrande pä våldsmentahteten,som i romantiserad form kan finnas av livet. Vidare försäljer man riktiga luftgevär och luftpistoler samt ammunition det ena vapnet mer tUlförlithgt än det andra, enligtreklamen. AUt kan man skriva efter och få sig tUlsänt per postförskott, och detfinns inte och kan inte finnas nägon möjlighet att kontrollera mottagarensålder. Sedan jag lämnade in min interpellation och den refereratsi pressen har jag fått påpekanden och förfrågningar om detta från fleraföräldrar, en föräldraförening och några andra samhällsansvariga. Någon av demsade tUl mig; Vi får inte sälja sötsaker vid affärernas kassaapparater. Det jugott och väl. Men vad gör vi med dessa kataloger, som sätts under näsan påbarnen, oss föräldrar ovetande? Jag är inte emot postorderförsäljning i och för sig jagtror att den kan vara av allra största betydelse, framför aUt ute i glesbygden utan endast mot detta postorderkatalogernas utbud av leksaker, som användsvid våldslekar, och utbud av alla slags vapen. Och när handelsministern nutydligen delar mina synpunkter så måste jag fråga; Vad kan man då göra? Skulleman kanske kunna erhåUa rättelse genom en information tiU postorderfirmorna omden skadegörelse som kan följa av detta utbud jämte en anhållan om att man tarbort sådan försäljning ur postorderkatalogerna? Jag frågar alltså: Anserhandelsministern att en sådan information kan ges via konsumentombudsmannen? Ang. försäljningen av vapen mot postorder I dettaanförande instämde i (c). Vad det här gäller är vilket ansvar ochvilken moral som handeln och utbjudare av varor här i landet håller sig med. Vihar en marknadsföringslag för att skydda konsumenterna mot vilseledande reklamoch marknadsföring. Men det är det ju i allmänhet inte fråga om här. Här är detfräga om utbud av varor tiU människor som eventuellt inte kan förstå hurfarliga dessa varor är. har varit i kontakt med postorderbranschenför att försöka komma till rätta med den reklam som riktas till minderåriga det gäller inte bara vapen och hknande varor utan också fyrverkeripjäser. Hanhar fått till stånd en överenskommelse som innebär att postorderföretag somsaluför sädana varor som inte får säljas till personer under viss ålder detär bara vissa typer av vapen och bara vissa typer av fyrverkeripjäser - harskyldighet att i anslutning tUl beskrivningen av varan i katalogen upplysa omde bestämmelser som gäller. Men jag vUl säga tUl att jag inte är säker påatt detta kommer att visa sig vara tUlräckligt. Jag utgår ifrån att konsumentombudsmannenoch , som också har att vaka över att farliga produkter inte ionödan förekommer i handeln, följer utvecklingen och söker fä till ståndåtgärder för att komma till rätta med den här reklamen. Om åtgärder för att stimulera ökad användning av inhemsktbränsle FruFR/ENKEL(fp): Jag vUl tacka handelsministern för dettakompletterande svar. Som handelsministem också sade är föräldrar mycket oroligaför den här reklamen. Jag känner mig lugnad - det hoppas jag att föräldrarockså kommer att göra - om och konsumentombudsmannen verkligenbhr inkopplade för att ge föräldrarna ett skydd på detta område. Jag förstår också att det är mycket svårt jag visstefaktiskt inte själv hur jag skulle angripa detta problem att undvika att härkomma i konflikt med pressfriheten. Men i ett samhälle, där våldet alltmerkommer till uttryck och som blir allt mindre mänskligt, måste man göra sittyttersta för att det skall bli mänskligare. Överläggningen var härmed slutad. §8 Om åtgärder för att stimulera ökad användning av inhemskt bränsle