prot · FW09123 · 1973-12-31 00:00:00 — TUl civUutskottets betänkande nr 25 angåendeett särskUt planeringsorgan för länsstyrelserna i län ochMalmöhus län har vi centerpartister knutit ett särskUt yttrande. Vi har i ochför sig inte någon från utskottsmajoriteten avvikande mening om hur motionen1565 skaU behandlas. Vi godtar de grander som utskottet angett för att det inteär påkaUat att begära att ett särskilt planeringsorgan inrättas meUanlänsstyrelserna i län och . Med vårt yttrande har vi bara velat uttala en maning tiUvarsamhet när det gäller hushåUningen med naturresurserna inom det värdefullaoch så känsliga område som aUdeles specieUt sydvästra utgör. Vi har gjortdet i anknytning tUl den aktivitet som visat när det gäller t. ex.behandlingen av länsdemokratifrågorna och det regionalpolitiska programmet.Med tanke pä vad som häller på att hända i de där områdena anser vi att detär alldeles särskUt angeläget att påpeka, att man noga bör tänka igenomkonsekvenserna av de åtgärder som vidtas från samhällets sida med hänsyn tUl demUjöpolitiska aspekterna. Jag ber att få yrka bifall tUl civUutskottets hemställan. i (c); Avsikten med vär motion , liksom med delikartade som avgivits av oss , har egentligen varit attpeka på de negativa konsekvenser som uppstått genom den markerade befolkningskoncentrationsom vi har fått uppleva i västra . har enuttunning skett i de östra delarna av landskapet genom utflyttning. Ingenting har gjorts av myndigheterna, förrän på den allrasenaste tiden, för att råda bot på de här missförhållandena. kan vikonstatera att länsstyrelserna äntligen har haft ett gemensamt planeringsmöte,och det är mycket tacknämligt att de tiU slut har kunnat komma sig för med Ett gemensam t planeringsorgan för ochKristianstads län JagviU uttala den förhoppningen, att det ger tiU resultat en jämnare arbets- ochbebyggelseplanering över hela landskapet. På det sättet skuUe man kunna undvikaden här omtalade aUtför starka koncentrationen i väster. Trots att denna motion är avstyrkt kan jag konstatera attdet har förts ett mycket utförligt resonemang om befolkningssiffror och ombehovet av övergripande planering i regionen i det utskottsbetänkande som härföreligger. Utskottet säger sig ju också i princip dela uppfattningen om ensamordning av viss planering över gränsen meUan länen. Jag tackar naturligtvis för detta hksom för det särskUdayttrande som här nämnde och som representanter iutskottet har anfört. Därför kan jag mycket kortfattat hänvisa tUl vad som ståratt läsa i civUutskottets betänkande om detta. Jag tror att det kan vara enrätt hälsosam läsning för många. Det är ingenting som i princip motsägernödvändigheten av att betrakta som en planeringsenhet. Ännu viktigare, herr talman, blir detta om bronMalmöKöpenhamn kommer tUl stånd. Jag anser att det då, om inte förr, blir heltnödvändigt att i de sydvästra regionerna införa etableringstUlstånd för att igörligaste män undvika en ännu värre befolkningskoncentration än den vi nu har.Pä grund av de problem som då kommer att uppstå måste det kanske tiU särskildskyddslagstiftning för marken osv. Ar efter är kan man se hur godåkermark tas i anspråk för bebyggelse och permanentan-läggntngar. Vi måstekunna fördela tUl områden som bättre lämpar sig för bebyggelse än den bästaåkeqorden. Även om man skulle vUja reducera nu nämner jag desiffror som också står i betänkandet den av sydvästra kommunalförbundberäknade folkökningen på 570 000 invånare tUl ett tal som ligger mer ilinje med vad beräknar, nämligen 520 000 invånare, innebär detändå att man tar i anspråk ytteriigare god åkeqord, som aUtsä tas från jordbruksproduktionen. Detta mäste inge starkabetänkligheter i dä all åker kommer att behövas för att produceralivsmedel. Vi måste för framtiden vara rädda om den naturtUlgång som godåkeqord utgör i detta land. Den är tUl skUlnad frän exempelvis malm och olja enhelt outsinlig naturtUlgång. Om man sköter åkeqorden så ligger den där ochproducerar, i sekel efter sekel, de produkter som är nödvändiga för människorsuppehäUe. Det gäller därför att varsamt hantera denna naturtillgång. Den planering som hittUls skett i kommunförbundens regivisar med önskvärd tydlighet, herr talman, att en övergripande planering ärnödvändig. Om inte länsstyrelserna blir de lämpliga organen fördetta, så kan exempelvis landstingen träda tUl. De har i så faU en bättreförankring i den regionala befolkning som berörs av dessa förhållanden. Jag har inget yrkande. Överläggningenvar härmed slutad. Utskottets hemställan bifölls. § 26 Ensamordnad politik för landets skärgårdsområden Föredrogs civUutskottets betänkandenr 26 angående motion om en samordnad politik för landets skärgårdsområden. I detta betänkande behandladesmotionen 1973:881 av () vari hemställts att iskrivelse tUl Kungl. Maj:t skulle anhålla om att en parlamentarisk utredningsnarast tillsattes i syfte att uppdra riktlinjer för en total och samordnadskärgårdspolitik för landets samtliga skärgårdsområden. Utskottet hemställde att skulle avslå motionen1973:881. Reservation hade avgivits av herrarWennerfors (m) och () som ansett att utskottet bort hemstäUa, att med bifall till motionen 1973:881 som sinmening gav Kungl. Maj:t till känna vad reservanterna anfört. Jag viU med några ord bara markera denbestämda vilja som vi inom moderata samhngspartiet har att fortsätta vårtmångåriga arbete för att förbättra vUlkoren för glesbygdsmänniskorna iskärgårds-och kustkommunema. En hel del har gjorts för dem och heldel är på väg. Jag vet att skärgärdsborna sätter värde pä detta, men jagförstår dem också när de, i betraktande av den likgiltighet som tar sigalldeles specieUa uttryck mellan valen, ena dagen hoppas och andra dagenfruktar morgondagen. Det räcker inte att intressera sig för människornasproblem under valår eller t, o, m, bara under valrörelserna. Skärgårdsborna själva har bl, a, i skärgärdförstått att de framtida möjligheterna att bo och verka året om i skärgården ihög grad beror på dem själva, dvs, i vUken grad de gemensamt kan hävda sinaönskemål och krav gentemot politiker, politiska partier och myndigheter. Jagtänker då pä de skärgårdsföreningar som har varit verksamma i detområde som jag mera känner till, vUka har blivit allt aktivare och som förövrigt myndigheter och politiker tar allt större hänsyn tUl, Man har varje äranordnat skärgårdsting. Men ett uttryck för att man inte är särskUt belåten medvad som har skett är det extra skärgårdsting som höUs pä en öute i skärgärd, där många människor var samlade för att diskuteradagens problem. Det var framför allt livsmedelslagen som diskuterades, menutformningen av glesbygdsstödet och många andra bekymmer för skärgårdsborna komockså upp i den länga debatten. Vid andra diskussioner i dessaområden liksom vid diskussionerna på det nyssnämnda tinget och inte minst pådet ordinarie tinget har det ju framhåUits att man är speciellt oroligför vad de senaste markpolitiska besluten kommer att innebära förskärgårdsområdena. Vi har menat att det borde tillsättas en utredning, ochsom svar har vi väl närmast fått detta besked: Varför skall det nu tUlsättas enutredning En samordnad politik för landets skär-gärdsområden En samordnad politik för landets skärgårdsområden när det ärså många utredningar som varit verksamma? Ja, det har varit många utredningar,men det har inte kommit särskilt mycket ut av dem. Den allra senasteutredningen inom det område som jag känner tiU och där jag är verksam, dvs.Stockholms län, har pågått , och den tycks inte bli färdig underhösten. Det är detta arbete som måste påskyndas. Men det är ocksånågot annat som gör att vi kvarstår vid värt krav att det bör tiUsättas enparlamentarisk utredning för att komma tUl rätta med dessa problem, och det äratt det inte funnits och inte finns någon utredning som berör samtligakustkommuner och samtliga skärgårdskommuner i landet. Den utredning somutskottet i stor utsträckning hänvisar till är den utredning som pågår inomStockholms län i regi, och det är inte riktigt detta vi avsernär vi kräver en utredning. Men ändå skaU jag framföra min uppskattning över attutskottsmajoriteten uttalar sig en smula positivt över värt synsätt. Iutskottets skrivning står nämligen: "Det är i och för sig obestritt att ensamordnad planering över kommungränser och även över länsgränser kan vara lämpliginom vissa skärgårdsområden." Det är just vad vi menar; det finns verkhgenett starkt krav bakom det. Slutligen skriver utskottet i betänkandets näst sistamening; "Någon åtgärd frän sida för att få tiU stånd en statligparlamentarisk utredning beträffande skärgårdsfrågor i aUmänhet är därför intenu påkallad." Utskottet har alltså lagt tiU det lUla ordet "nu".Därför kan vi väl hoppas att få stöd för det krav som vi nu harställt. Jag yrkar givetvis bifaU tiU vår reservation.Vi arbetar vidare med frågan, och om det är nödvändigt kommer vi tUlbaka medvårt krav om en parlamentarisk utredning. HerrGREBÄCK (c): Jag kan gärna intyga att den reservation sommoderaterna i utskottet har fogat till utskottets betänkande skiljer sigfördelaktigt från den motion som civUutskottet har haft att behandla.Reservationen är värdefull i många avseenden, och jag kan i långa styckeninstämma i de påpekanden som där görs. Utskottet har också givit uttryck fördetta, när utskottet skriver: "Det är i och för sig obestritt att ensamordnad planering över kommungränser och även över länsgränser kan varalämplig inom vissa skärgårdsområden." Men vi har inte ansett det nödvändigtatt nu begära en parlamentarisk utredning för att klara upp den samordnadeplaneringen. Framtiden får väl visa om det är nödvändigt att tillsätta en sädanutredning. Som alla vet pågår det ute i kommunerna ettintensivt planeringsarbete när det gäller hushållningen med våra naturresurser.Det är en planeringsverksamhet som man räknar med skall ge svar påfrågan hur vi skaU på bästa sätt utnyttja våra mark- och vattenresurser.Resultatet av det arbetet kommer givetvis sedan att sammanställas till programpå länsnivå, och i det sammanhanget finns det då anledning att kritiskt granskadessa frågor och undersöka om det måste tiU alldeles specieUa samordnadeåtgärder för skärgårdsområdena. HerrWennerfors talade om moderata samlingspartiets oförtröttade arbete påatt förbättra förhäUandena för skärgårdsbefolkningen och att skydda mUjön iskärgårdsområdena. Jag vet inte vad detta oförtröttade arbete har tagit sig förandra uttryck än i detta krav på en parlamentarisk utredning och i en kritik avde åtgärder som samhället i olika sammanhang vidtagit. Jag kanske i allblygsamhet fär tala om att jag själv under min verksamhet ihushållningssällskapet, lantbruksnämnden och i detta län harvarit med om att starta en specialodlarför-ening i vårt skärgårdsområde, där vihar haft och aUtjämt har en konsulent anstäUd för rådgivning till odlama. Jaghar också varit med om och aktivt medverkat tUl att uppmuntra fisket o. d. Dethar aUtsä varit konkreta åtgärder. Men insatser i det sammanhangetbegränsar sig väl tUl detta utredningskrav, och hur den utredningen skallarbeta kan man läsa om i reservationen. Man begär en målinriktad parlamentariskutredning som, säger man, måste fä arbeta förutsättningslöst och inte varabunden av dogmatiska allmänna riktlinjer, vare sig de faller inommarkpohtikens, jordbrukspolitikens, regionalpolitikens eller annat område. Detlåter ju utmärkt. Men i nästa sats säger man; "I ett sådant arbete kan imånga sammanhang ledning hämtas från den utredning som utförts inom en avmoderata samlingspartiet tillsatt arbetsgrupp för . "Jag förstår inte riktigt det logiska sammanhanget mellan de här bägge satserna.TUlsätter man en parlamentarisk utredning så skaU den väl vara allsidigtsammansatt. Om den lägger moderata samlingspartiets utredning om Stockholmsskärgård tUl grund för sitt arbete kan man väl inte säga att den ärförutsättningslös och att den inte är dogmatiskt bunden. De där bägge satsernarimmar inte riktigt. Jag har en annan uppfattning om hur en måhnriktadparlamentarisk utredning skall arbeta förutsättningslöst än har. Jag viU gärna innan jag slutar mitt anförande instämma medherr Wennerfors i att det finns all anledning att med uppmärksamhet följa vadsom händer i det nu pågående planeringsarbetet som berör våra skärgårdsområdenoch att kritiskt granska de förslag som kommer fram. Sedan får vi väl återkommaom det visar sig att specieUa åtgärder är nödvändiga för att uppnå godaresultat när det gäller planeringen i dessa områden. Jag ber att få yrka bifall tUlcivilutskottets betänkande nr 26. () kort genmäle: Jag har mycket stor respekt för många av deinsatser gjort på detta område, icke minst dem han själv påmindeoss om. sade att inte gjort särskUtmycket på detta område de begränsar sina insatser tUl att begära enutredning. ser man det nog inte riktigt pä det sättet i de berörda områdena,framför allt inte när det gäller de markpoUtiska beslut som fattades i det härhuset för en hel del månader sedan. På det området är kanske inte riktigt lika uppskattade av skärgårdsborna och människorna runt om ikustkommunerna som de insatser vi har gjort. Bakgrunden tUl vårt krav ärsjälvfaUet också den behandling av markpohtiken som vi fått uppleva under desenaste åren. En samordnad politik för landets skärgårdsområden En samordnad poUtik för landets skärgårdsområden HerrGREBÄCK (c) kort genmäle; Jag är naturligtvis medveten om att minainsatser när det gäUer lagstiftningen på markpohtikens område i vissa avseendeninte är så särskilt uppskattade i skärgårdsområdena, specieUt inte i Stockholmsläns skärgärd. Men det beror i väsenthg utsträckning, skulle jag tro, på den"upplysningsverksamhet" som har bedrivit ute i skärgårdsområdena.Jag vill säga att jag med stor tUlförsikt motser framtidens domi det avseendet. () kort genmäle; Jag är tacksam att ändå kaUardet jag har bedrivit för upplysningsverksamhet. Jag har också, ,uppmanat så många som möjligt att läsa riksdagshandlingarna. De har ocksåspritts där ute jag har själv medverkat tiU det. Skärgårdsborna har alltsåsjälva kunnat läsa vad både sagt och gjort i detta hus, och detkanske har medverkat tUl att de i detta avseende är tveksamma. Jag vet att demycket uppskattar insatser i andra avseenden, men när det gäUermarkpolitiken och ersättningsfrågorna är de tveksamma, och det utan min s. k.upplysningsverksamhet. () kort genmäle: vartacksam för att jag använde ordet upplysningsverksamhet. Jag ber bara att fåtillfoga ett par citationstecken kring det ordet. HerrNORRBY i Äkersberga (fp): Jag tillhör också de riksdagsmän frånStockholms län som är intensivt engagerade i skärgårdsproblemen. Jag jobbar meddem praktiskt taget på olika nivåer. Särskilt iögonfallande är attdessa problem är synnerligen mångfasetterade. Man möter nästan aUasamhäll-problem fokuserade på ett enda geografiskt område. har jag haft särskUt rikamöjligheter att verka i den skärgårdsutredning som i Stockholmslän stär som huvudman för. Utredningen häller just nu pä att slutjustera sitthuvudbetänkande. I den utredningen har man valt den mycket intressanta ochinte helt vanliga metoden att låta företrädare för den berördabefolkningsgruppen fä ett mycket starkt inflytande. Utredningsarbetet harockså, trots att inte har uppmärksammat det, avsatt en mängdintressanta delresultat, bl. a. viktiga avsnitt i Länsprogram 70 för AB4än. Den här utredningen är av sådan omfattning och sådan artatt den kommer att bh vägledande för motsvarande utredningar i andra skärgårdsområdeni landet. Det leder tUl att det kanske inte finns ett så starkt behov aven rikstäckande planering av skärgårdsområdena som det fanns , när jag iriksdagen motionerade just om särskild planering av utvecklingen iskärgårdsområdena. Redan då hänvisade tUl de möjligheter somlänstyrelserna hade att bedriva regional planering, och pä basis av detuttalandet satte länstyrelsen i i gångmed den här utredningen. tog upp de bärande tankarna i min motion frän1968, garnerade dem med diverse markpolitiska funderingar som jag inte helt kaninstämma i och har sedan drivit den här frågan i paralleUt med attdet praktiska utredningsarbetet redan har pågått. Den här metodiken tUlämpademan för övrigt, herr talman, även när det gällde det pohtiskaprogramskrivandet. i lade 1970 fram en programskriftrabricerad En levande skärgård. 1971 lade i fram enprogramskrift rabricerad En levande skärgärd. Målsättningen är man aUdelesuppenbart helt överens om härvidlag. Mina mycket omfattande kontakter med skärgårdsbor ianslutning tiU skärgårdsutredningsarbetet och mycket annat av det jag sysslarmed som har skärgårdsanknytning har givit mig en entydig erfarenhet. Skärgårdsbornasäger samstämmigt ; Det utreds för mycket, det görs för Utet. I detläget erbjuder moderata samhngspartiet en ny utredning. Talesättet om stenar istäUet för bröd faUer en lätt i tankarna. Jag är också htet förvånad över intresseför den pågående skärgårdsutredningen i . Det intresset är ganskaljumt och inte aUtid särskUt positivt. När talar om politikernas Ukgiltighet meUanvalen vet jag inte riktigt vem han åsyftar, men jag har själv uppmärksammat attjag med mma kontinuerhga kontakter med skärgårdsproblemen just i valrörelsernasärskUt ofta träffat på moderata pohtiker. Jag har möjlighet att se det,eftersom jag jobbar kontinuerligt med frågeställningarna. En ny utredning nu skuUe, som jag bedömer det, innebäranytt uppskov med lösandet av det problem det här gäller. Vi kan tänka oss vadsom skulle hända om man nu tiUsatte en övergripande utredning för landets aUaskärgårdsområden. Vad skulle hända? Jo, när exempelvis framställningar frånlänstyrelsen i görs, baserade på den skärgärdsutredning som inomkort är klar, kommer Kungl. Maj:t att hänskjuta dem tUl den sittandeutredningen, och sedan dröjer det eviga tider innan man kan få nägotstäUningstagande. Det gäller exempelvis de framställningar som för länge sedanhar gjorts av länstyrelsen i om vissa former av glesbygdsstödtill . Den frägan är alltså aktualiserad och ligger hosKonungen för ställningstagande. Det bör väl här noteras att det råder en betydandesamstämmighet i många sakfrågor när det gäller skärgårdsproblemen. Vad sombehövs nu är att låta den samstämmigheten ge konkreta resultat och inte ledatUl nya utredningar. Det gäller t. ex. att göra det bästa möjliga av gällandelagstiftning. Det mä vara att vi inte gUlade den lagstiftningen när den en gångantogs, men jag tycker personligen att det är viktigare att göra det bästamöjliga av gäUande lagstiftning än att använda skärgårdsproblemen som slagträni den rikspolitiska debatten. Detta resonemang leder mig tUl slutsatsen attdet viktigaste för skärgårdarna nu inte är ytterligare utredningar utankonkreta resultat, och sådana befrämjas inte av ett bifall till reservationenpä den här punkten. En samordnad politik för landets skärgårdsområden 5 protokoU 1973. En samordnad politik för landets skär-gärdsområden HertWENNERFORS (m); vittnar här om sina kontakter iskärgården och om att folk nu säger att det utreds alldeles för mycket. Ja, jaghar också hört detta, och jag nämnde det i mitt inlägg framme i talarstolen. Men vad beror detta pä, ? Jo, det beror på detsätt varpå utredningsarbetet har bedrivits! Därom har vi fått besked i fleraomgångar och 1970 och om att utredningen skulle komma med sittbetänkande, men det har inte synts tiU. Vad har t. ex. hänt med den utredningsom just pågår och som vi sä länge har blivit utlovade ett betänkande från? Jo,några månader före valet - fick vi slutkapitlet i dettabetänkande; men vi fick inte hela betänkandet. Detta är en metod som jag intetror mig ha hört talas om . Ni sätter stor tUltro till den härutredningen, och jag hoppas att den skall komma med många goda uppslag om hurproblemen skaU lösas. Det skulle vidare vara av intresse att få veta när helabetänkandet kommer. Kan vi räkna med att den kommer ? EUer undernästa år? Före nästa valrörelse? Sedan viU jag gärna säga att inte tUlhörde pohtiker som syns ute i dessa områden bara när det pågår valrörelse eUer närdet är valår. Han tUlhör dem som verkligt aUvarligt intresserar sig för de härproblemen; under mellanvalsåren kan vi visserligen ha olika uppfattningar på endel punkter om hur problemen bör lösas, men vUl på allt sätt såhar jag uppfattat både av vad han säger och av vad han har gjort göra sittallra bästa för att vi skaU få en levande skärgård. HerrNORRBY i Äkersberga (fp); refererar utfästelseom ett utredningsbetänkande. Det har tydligen gått honom helt förbi att det komett delbetänkande från skärgärdsutredningen i dä, med eninventering och en skiss till handlingsprogram. Det har alltså kommit ettdelbetänkande med mycket viktiga resultat, som t. ex. har utgjort underlag förlänsstyrelsens Länsprogram 70. Löftet hölls aUtså; det kom ett material dä. Sedan har utredningsarbetet bedrivits med sikte pä ettslutbetänkande jag var den i utredningen somhårdast drev det kravet men det visade sig att det tillkom mängder av nyafrågeställningar, som man vid det omfattande kontaktarbetet med oUkaintressenter ville ha belysta i utredningen. Därigenom kom slutbetänkandet attskjutas nägot framåt i tiden. Detta utredningsarbete har bedrivits med en metodik som ärlitet ovanlig för ett offentligt utredningsarbete. Man har haft referensdiskussioneri mycket större omfattning än vad som är vanligt, delpromemorior har gått utsom diskussionsmaterial, och man har också valt att redovisa, inteavslutningskapitlet utan närmast inledningskapitlet, dvs. sammanfattningen avdet som utredningen nu kommer med , . Jag kan alltså lugna på den punkten.Slutjusteringen av detta material pågår och kommer att vara klar . Som jag sade tidigare bedömer jag det så att den utredningavseende skärgårdproblemen i som då förehgger kan vara vägledandeför motsvarande planering i andra delar av landet och därigenom tiäna det syftesom reservanterna eftersträvar. Det innebär då att vi inte behöver starta någotnytt utredningsarbete utan kan koncentrera oss på att lösa de faktiskaproblemen. Den utfästelse som vi fick 1970 gällde ett slutbetänkandeoch förslag tiU åtgärder. Den gäUde inte att vi skulle fä ett delbetänkande, eninventering och en skiss tUl handhngsprogram. Jag är ledsen att behöva sägadet, men jag fick den uppfattningen då att vi verkhgen skuUe få ettslutbetänkande med förslag tUl åtgärder. Det kom inte. Arbetet fortsatte, ochvi har ännu inte fått det utlovade betänkandet. är jag glad över att vi kanhoppas på att det skall komma . Ändrade bestämmelser för värmeisolering i fastigheter Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs pä bifall tilldels utskottets hemställan, dels reservationen av herrar Wennerfors ochAdolfsson, och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändesföljande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller civilutskottetshemställan i betänkandet nr 26 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen av herrar Wennerfors och . Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr Wennerfors begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: § 27Ändrade bestämmelser för värmeisolering i fastigheter Föredrogs civUutskottets betänkandenr 27 angående motion om ändrade bestämmelser för värmeisolering i fastigheter. Energifrågorna har fått större aktuahtet änkanske på grund av den MeUanösternkris vi upplever. Jag viUinleda detta anförande med att citera htet ur motionen nr 60 Ändrade bestämmelser för värmeisolering i fastigheter som herrHörberg och jag väckte : "EnUgt gjorda beräkningar tror man attuppvärmningen av våra bostäder kommer att kosta 2 miljarder perår." Detta var alltså före dagens inflammerade situation påoljemarknaden. "Huvudparten av dessa kostnader betyder päkänningar påhandelsbalansen. Man har också beräknat att ungefär en fjärdedel av dessauppvärmningskostnader gär förlorade tiU följd av värmeförluster genom glasadepartier, ytterväggar, tak m. m.