prot · FW0978 · 1973-12-31 00:00:00 — Detskulle innebära mindre möjlighet till skattefusk och skatteflykt, sommänniskorna vUkel från hberal synpunkt är en viktig princip fickmöjligheter att själva bestämma vad de vUl använda sin inkomst till. VUl dearbeta mera lönar det sig, vill de spara lönar del sig också. Och vill man levagott får man betala högre skatt. Men argumenten för etl förnuftigareskattesystem får anslå tiU ett senare tillfäUe. Överläggningenvar härmed slutad. Propositioner gavs på bifall till dels utskottets hemställan,dels reservationen nr 1 av fru andre vice talmannen m. fl., ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr Josefson i Arrie begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller skatteutskottets hemställan i betänkandetnr 19 punkten A röstar ja, den del ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr I av fru andre vice talmannenNettelbrandt m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flerlalel av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr Josefson i Arrie begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna om-r-östning gav följande resultat: Utskottets hemställan bifölls. Propositioner gavs på bifall lill dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 4 av herrar i och iTrobro, och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan i begärt votering upplästes och godkändesföljande voteringsproposilion: Översyn av skattesystemet, m. m. Den som vill att kammaren bifaUer skatteutskottets hemställan i belänkandetnr 19 punkten B 2 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 4 av herrar i Boråsoch NUsson i Trobro. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr i begärde rösträkning verkstäUdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Utskottets hemställan bifölls. Propositioner gavs på bifaU tiU dels utskottetshemställan, dels reser-vationen nr 3 av fru andre vice talmannen . fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan i Arrie begärt votering upplästes och godkändesföljande voteringsproposilion: Den som vill alt kammaren bifaUer skatteutskottets hemställan i betänkandetnr 19 punkten B 4 röstar ja, den del ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifaUit reservationen nr 3 av fru andre vice talmannenNettelbrandt m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-proposilionen. Dåherr Josefson i Arrie begärde rösträkning verkställdes volering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav föhande resultat: Översyn av skattesystemet, m. m. Propositioner gavs på bifaU tiU dels utskottetshemställan, dels resei-vationen nr 5 av herrar i och iTrobro, och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan i begärt votering upplästes och godkändesföljande voteringsproposilion: Den som -vill att kammaren bifaller skatteutskottets hemställan i betänkandetnr 19 punkten C röstar ja, den det ejvUl röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 5 av herrar i Boråsoch NUsson i Trobro. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-proposilionen. Dåherr i begärde rösträkning verkstäUdes votering medomröstningsapparal. Denna omröstning gav följande resultat: Propositioner gavs på bifall tUl dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 6 av herrar i och iTrobro, och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan i begärt votering upplästes och godkändesföljande voteringsproposition: Den som vUl alt kammaren bifaller skatteutskottets hemställan i betänkandetnr 19 punkten D 2 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifaUit reservationen nr 6 av herrar i Boråsoch i Trobro. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr i begärde rösträkning verkstäUdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat; Punkterna D 1 och D 3-D 5 Propositioner gavs på bifall till dels utskottelshemställan, dels reservationen nr 7 av fru andre vice talmannen m.fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad.Sedan i Arrie begärt votering upplästes och godkändes föhandevoteringsproposilion: Den som vill alt kammaren bifaller skatleutskoltets hemställan i belänkandetnr 19 punkterna D 1, D 3-D 5 röstar ja, den del ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 7 av fru andre vice talmannenNettelbrandt m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr Josefson i Arrie begärde r-östräkning verkställdes volering medomröstningsapparal. Denna omröstning gav följande resultat: Utskottets hemställan bifölls. Översyn av skattesystemet, m. tn. Punkten E 2 såvitt avsåg avdrag för barntillsynskostnaderm. Propositioner gavs på bifaU till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 8 av herrar i och iTrobro, och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan i begärt votering upplästes och godkändesföljande voteringsproposition: Den som vUl att kammar-en bifaller skatteutskottets hemställan i belänkandet nr 19 punkten E 2 såvitt avser avdrag förbarntillsynskoslnader rn. m. röstar ja, den del ej vill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifaUit reservationen nr 8 av herrar i och Nilssoni Trobro. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen.Då i begärde rösträkning verkställdes votering Denna omröstning gav följande resultat: Nej - 41 Avstår 2 Punkten E 2 såvitt avsäg avdrag för tillsyn av sjuk elleråldrig nära anhörig Propositioner gavs på bifall till dels ulskotlelshemställan, dels reservationen nr 10 av herrar i och iTrobro, och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan i begärt volering upplästes och godkändesföljande voteringsproposition: Översyn av skattesystemet, m. rn. Den som vUl att kammaren bifaUer skalleutskotlels hemställan i betänkandetnr 19 punkten E 2 såvitt avser avdrag för tillsyn av sjuk eller åldrignära anhörig röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nej har kammaren bifaUit reservationen nr 10 av herrar Magnussoni och i Trobro. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr i begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Utskottets hemstäUan bifölls. Propositioner gavs på bifaU till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 9 av fru andre vice talmannen m.fl., och förklarades den förra propositionen vai-a med övervägande ja besvarad.Sedan i Arrie begärt volering upplästes och godkändes följandevoteringsproposilion: Den som vUl atl kammaren bifaller skatteutskottels hemställan i betänkandetnr 19 punkten E 4 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 9 av fru andre vice talmannenNettelbrandt m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr Josefson i Arrie begärde rösträkning verkstäUdes votering medomröstningsapparal. Denna omröstning gav följande resultat: Punkterna E 5 och F Kammarenbiföll vad utskottet i dessa punkter hemstäUt. Propositioner gavs på bifall till dels utskottets hemställan,dels reservationen nr 11 av fru andre vice talmannen m. fl., ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr Josefson i Arrie begärl votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vUl atl kammaren bifaUer skalleutskotlels hemställan i Nr78 Den allmäima arbe tsgivaravgiflen m. m. betänkandetnr 19 punkten G röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifaUil reservationen nr 11 av fru andre vice talmannenNettelbrandt m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då i .rriebegärde rösträkning verkstäUdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstninggav följande resultat: Propositioner gavs på bifall lill dels utskottelshemställan, dels reservationen nr 12 av i m. fl., ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr i begärl votering upplästes och godkändes föhandevoteringsproposition: Den som vUl att kammaren bifaUer skatteutskottets hemställan i betänkandetnr 19 punkten H röstar ja, den del ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 12 av i Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr i begärde rösträkning verkstäUdes votering medomröslningsapparat. Denna omröstning gav föhande resultat: Punkterna J och K Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. § 12 Den allmänna arbetsgivaravgiften m. m. Föredrogs skalteulskoltelsbetänkande nr 24 i anledning av motioner beträffande den allmännaarbetsgivaravgiften m. m. 1detta betänkande behandlades motionerna 1973:7 av m. fl. (fp) vari bl. a. hemställtsatt hos Kungl. Maj:l skuhe anhåUa om utredning rörande kompensationpå lämpligt sätt till de fria samfunden för den extra ekonomiska belastning Den allmänna arbetsgivaravgiften in. somorsakats dem genom skyldigheten att erlägga arbetsgivaravgift och genom densuccessiva övergången från direkt till indirekt skatt, 1973:10 av herrar Henmark (fp) ochRydén (fp) vari hemställts atl beslutade att hos Kungl. Maj:lhemställa om en utredning rörande differentiering av arbetsgivaravgiften påsådant sätt, alt produktionen från arbetsintensivare företag inte träffadeshårdare än produktionen från kapitalintensiva företag. 1973:68 av iStockholm m. fl. (m) vari hemställts att hos Kungl. Maj:t begärdeförslag till innevarande vårriksdag om borttagande av den allmännaarbetsgivaravgiften för kristna och andra humanitära organisationer, 1973:246 av rn. (vpk) vari hemställts alt med verkan fr-ån och med den I januari 1974befriade primär- och landstingskommuner från skyldighet alt erläggaarbetsgivaravgift, 1973:383 av m. (vpk) vari hemställts att beslutade att kulturarbetare skulleundantas från skyldighet atl erlägga arbetsgivaravgift (egenavgifl), 1973 :560 av m. fl.vari såvitt nu var i fråga hemställts att skulle besluta attsänka den allmänna arbetsgivaravgiften inom stödområdet med två procentenheterfr. o. m. , hos Kungl.Maj:l anhålla att en plan för en total avveckling av den allmännaarbetsgivaravgiften förelades , hos Kungl.Maj:t anhålla all skatteutredning gavs direktiv att fi-amläggaförslag om ändringar i systemet med allmän arbetsgivaravgift för atl underawecklingsperioden avlägsna dess svåraste brister, bl. a. belastningen päarbetsintensiva förelag, 1973:579 av herrar iBorås (m) och i Trobro (m) vari hemställts att beslutade altskattskyldig vid taxering till statlig och inkomstskatt skulle åtnjutaförhöjt avdrag för egenavgifl uppgående lill av nämnda avgift, 1973:884 av m.fl.(fp) vari hemställts att beslutade atl inkomsler frän av enskilddriven konstnärlig eller litterär verksamhet skulle undantas vid bestämmande avallmän arbetsgivaravgift, 1973:892 av herrar () och () varihemställts atl beslutade att hos Kungl. Maj:l anhålla om utredningoch förslag beträffande en maximering av den aUmänna arbetsgivaravgiften(löneskatten) i enlighet med de principer som angivits i motionen. 1973:1015 av m.fl. (c) vari hemställtsatl beslutade att hos Kungl. Maj:l anhåUa om att ett aktionsprogramför 100 000arbetstillfällen utarbetades i enlighet med vad som angivits i Nr 78motionen 1973:1459 innehållande bl. a. befrielse fr-ån denaUmänna Torsdieen den arbetsgivaravgiften för företag som nyetableralseller ökat sin sysselsätt- -, iq-i-i ning i vad gällde den del av avgiften som svarade mot lönesumman förnettonyanstäUningarna, Denallmäima arbe t sgl vara v gift en IV. 1973:1027av m. fl. (m, c, fp) såvitt nu var i fråga, 1973:1052 av () varihemställts att i-iksdagen beslutade att s. k. egenavgifl inte skulle uttas påde inkomster fria konstnärliga utövare förtjänade på sitt konstnäriiga arbete, 1973:1057 av rn. (m) samt 1973:1066 av herrar () ochEriksson i Ulfsbyn (c) vari hemställts all beslutade alt inkomsterfrån av enskild person driven litterär, konstnärlig och därmed jämförbarverksamhet skuUe undantas vid bestämmande av allmän arbetsgivaravgift. Utskottet hemställde all skulle avslå 1. motionen1973:7, i vad den behandlats i delta betänkande motionen1973:560, i vad den behandlats i delta betänkande motionen1973:1027, i vad den behandlats i delta betänkande 1. av herrar i (fp),(), i (c). () och i (c) som ansett att utskottet under 1-3, 5, 7-9, 12 och 14 bort hemställa, atl med bifall lill motionen 1973:7 i denna deloch med anledning av motionerna 1973:10, 1973:68, 1973:383, 1973:579, 1973:884,1973:892, 1973:1052 och 1973:1066 begärde skyndsam utredning beträffande denallmänna arbetsgivaravgiften i enlighet med vad resei-vanterna anfört, 2. av herrar , i Stockholmoch i (samtliga c) som ansett alt utskottet under 10 borthemställa, 93 Nr 78 att med bifall tillmotionen 1973:1015 begärde skyndsamt Torsdaeenden förslag om befrielse från denallmänna ar-betsgivaravgiften för företag som 3 mai 1973 nyetablerals eller ökat sinsysselsättning i vad gällde den del av avgiften -------------------- som svarade mot lönesumman för nettonyanställningarna, 3. av herrar NUsson i Trobro (m) och () somansett alt ulskoltelunder 3, 6 och 7 bort hemställa, 3. att med bifall till motionen 1973:68 begärdeall Kungl. Maj:t förelade förslag om borttagande av denallmänna arbetsgivaravgiften för kristna och andra humanitära organisationer, 6. all med bifaUliU motionen 1973:560 i vad den behandlats i della belänkande beslutade att hos Kungl.Maj:t hemställa om en plan för en total a-weckling av den allmännaarbetsgivaravgiften, all hos Kungl.Maj:l hemstäUa att skatleulredning gavs direktiv att läggafram förslag om ändringar i systemet med allmän arbetsgivaravgift för alt underawecklingsperioden avlägsna dess svåraste brister, bl. a. belastningen påarbetsintensiva förelag, 7. atl med bifalltill motionen 1973:579 skulle anhålla atl Kungl. Maj:t snar-ast förelade förslag om att skattskyldig vid taxering till statlig och inkomstskatt skiUle åtnjuta förhöjt avdrag för egenavgifl uppgående till av erlagd sådan avgift. Till betänkandet hade fogals ettsärskilt yttrande av herrar i (fp) och (). betänkande nr 24 behandlar14 motioner, som är väckta med anledning av den allmänna arbetsgivaravgiften.1 dessa motioner tas olika krav upp. En del krav gäller utredning avarbetsgivaravgiftens verkningar såsom skatt betraktad, i andra motioner tar manupp krav på avveckling av vissa delar av den allmänna arbetsgivaravgiften, inågon motion las krav upp om en awecklingsplan för hela beskaltningsformen. Den allmänna arbetsgivaravgiften har varit något av enföhetong här i , då man förslå gången beslöt om införandeav den. Den gängen beslöts om införande av en enprocentig arbetsgivaravgift.Den fick en sammankoppling med mervärdeskatten som då infördes. Utskottet har också hänvisat starten för den allmännaarbetsgivaravgiften, och jag skall tillåta mig alt citera utskottets inledningi årets betänkande: "När vårriksdag beslöt att kompletteramervärdeskatten med en enprocentig allmän arbetsgivaravgift höjdes inle någraprotester mot denna skalteform, men de senare höjningarna av avgiften har inteskett utan invändningar." skriver på detta sätt är det i och för sig en sanning med Del är riktigt att inga förslag om avslag ställdes på propositionenom införande av skallen, men 1968 fannsreservationer fogade som krävde all man skulle utreda arbetsgivar- 94 avgiften såsom beskallningsform.Den gängen skedde della med utgångs- punkt ialt denna form av beskattning slog specieUt hårt mot de arbelskraflsintensivaföretagen. AUleftersom skatten höjts med ytterligare 1procent, 1973 har naturligtvis kraven om en utredning växt sigallt starkare. Vad slags skatt är nu arbetsgivaravgiften? Vi vet exakthur den beräknas och uttas, och detta är synnerligen enkelt. Beräkningssättetär så enkelt, atl vi vet alt ingen annan skatt är så lätt alt höja som justarbetsgivaravgiften. Men del finns en massa andra fi-ågetecken för vad slagsskatt della är. När arbetsgivaravgiften höjdes lill 2 proceni, skeddedetta mot bakgrund av att vi hade en högkonjunktur som borde dämpas.Utskotlsmajoriteten socialdemokrater då liksom alltid annars, hade jag så närsagt - ansåg att man kunde förvänta atl löneutrymmet skulle minskas genom denhöjning av arbetsgivaravgiften som genomfördes. Det var den gången somresonemanget uppstod om huruvida vi skulle kalla detta för enarbetsgivaravgift; vore det inte riktigare att kalla den för en löneskatt, närdet ändå gäller skatt på lön innan man överhuvud taget har undersökt om delfinns någon skattekraft. Dessa saker har gjort alt vi ständigt frågat efterutredning om skallens verkningar. Del finns ännu större anledning atl göra deti år, inte bara därför alt skatten numera stigit lill . Undervårvintern har man i bl. a. socialdemokratiska kretsar seriöst diskuteratinförandel av ett nytt skattesystem. Det talas om atl man med della systemskulle beskatta produktionen. Detta skulle ske i form av en förhöjdarbetsgivaravgift. Om man tror vad utskottet sade 1 970 kan man i och för siginle påslå alt del är en beskattning av produktionen ulan en beskattning avlöneinkomsterna, som tas ut innan lönen över huvud laget utbetalats. Del finns alltså ännu en anledning lill all man undersökerhur denna skatt verkar. Vi vet att egenavgiften, som är en del av den härskatten, slår definitivt snett. Där beskattas inte bara arbetsinkomsten utanäven inkomsten av eventuellt eget kapital. Vi vet atl de ideella organisationernahar stora problem med denna skatt. Vi vet att de arbetskraftsintensivaföretagen drabbas speciellt hårt, och vi vet all egenavgiften slår hårt påkonstnärlig och litterär verksamhet. Nog finns del anledning att utreda hur denhär skatten verkligen slår, i varje fall innan man börjar diskutera en radikalhöjning av den. Jag yrkar därför bifall till reservationen 1 i skatleutskoltetsbetänkande nr 24. 1 reservationen 2, som är grundad på en parlimotion fråncenterpartiet, kräver vi en differentiering av arbetsgivaravgiften. Sådanakrav har framförts i olika sammanhang. Arbetsgivaravgiftens regionalpolitiskaverkan kommer vi atl behandla . Den här gången gäller det kravetfrän en differentiering av arbetsgivaravgiften för att den vägenstimulera till nyetableringar och utvidgningar av verksamheten i redanbefintliga företag. Vi vel all vi haft en stor och besvärlig arbetslöshet. Vivel atl vi kommer att fortsätta atl ha del även sedan konjunkturerna ändrats.Den här arbetslösheten är mer strukturellt betingad än konjunkturbetingad. Vikommer att ha en kvardröjande arbetslöshet. Det finns alltså all anledning i världen att söka sig fram på vägar som kan ge oss nya Den aUmänna arbe tsgivaravgiflen 777. tn. Den allmänna arbetsgivaravgiften m. m. har sagl alt vi måste skaffa 100 000 nyajobb. Vi har här förslaget om en differentiering, ett borttagande avarbetsgivaravgiften. För de företag, som kan visa atl man antingen nyetableraroch startar verksamhet eller utökar de personella resurserna för alt utvidgaverksamheten, föreslår vi att man skulle ta bort arbetsgivaravgiften och påden vägen stimulera en ökad efterfrågan på arbetskraft. Det här är ett av de förslag som finns i vårt åtgärdspakelför de 100 000 nya jobben. Vi vel att det här ingalunda är tillräckUgt, men viär säkra på atl tiUsammans med de andra förslag som vi har fört fram skulle detha en god verkan. Vi vet atl det behövs stimulansåtgärder för alt komma ur delbesvärliga läge vi har på arbetsmarknaden. Vi anser all del här skulle vara enväg, en angelägen sådan, att gå för all komina rätta med det. Jag yrkardärmed bifall även tUl reservationen 2 i det här betänkandet. Under della anförande övertog fru andre vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar. HerrSÖDERSTRÖM (m): Det är riktigt, som utskottet skriver, att detinte höjdes några protester mot arbetsgivaravgiften när den infördes . Menhade någon anat alt den skulle höjas med 400 proceni, så hade delsäkerligen inle gått lika lätt atl genomföra den. Den enorma ökningen visarklart vad socialdemokraterna menar med förelagsvänlig politik. Del är ingenursäkt all "avgiften har stora uppbördslekniska fördelar genom att den ärenkel atl administrera och kontrollera", som utskottet framhåller. När man ser tillbaka på de senaste årens utspel i fråga omlättnader för för-etagsinvesteringar kan man konstatera att alla förslag fåttdyrt betalas av alla företag ~ både stora och små - medan endast etl fåtal fåttdel av lättnaderna. Speciellt har de mindre och medelstora företagen missgynnatspå de stora förelagens bekostnad. Att resullalel av alla åtgärder blivit sådåligt är därför inte ägnat att förvåna och förklarar , varförarbetslösheten är så hög. Om en investering i maskiner subventioneras medansamtidigt arbetskraften straffbeskattas, torde varie företagares enkla logiksäga honom att han bör ersätta så många människor som möjligt medarbetskraftsbesparande maskiner. Därför har vi i partimolionen 560 yrkat alt regeringenskall länka om och presenlera en plan för avveckling av löneskalten och iavvaktan på delta införa temporära åtgärder i stödområdena även för despeciellt arbetskraftsinlensiva företagen, vilka drabbas hårdast. 1motionen 579 av herrar och i Trobro har vi slälll yrkande omden s. k. egenavgiften, som ju är en statlig inkomstskatt på , vilkendrabbar fysisk person med inkomst av rörelse eller jordbruksfastighet.Därutöver drabbar skatten fiskare och alla innehavare av s. k. enskilda firmor,såsom hantverkare, småbutiksägare saml andra grupper, vilka jämställs, t. ex.författare, konstnärer. Enligt uppgift fanns det totalt 227 564 rörelseidkandefysiska personer 1972, varav ca 110 000 Vi tycker atl alla dessa, som i de flesta fall har myckel småinkomster, inte skulle straffas genom en extra egenavgifl ulan i stället bordepremieras för sitt sUt och släp och sin vilja att försöka klara sig själva ochinle hgga samhället lUl last. Avgiften är dessutom felkonslruerad så atl dendrabbar låginkomstlagarna hårdast, vUket verkar helt orimligt. Jag har jusl idagarna fått brev utifrån landet, som belyser problemet. 1 ett faU gäller delen fiskare, som har ca 26 000 i mkomsl. Hans totala skatt uppgick till 10 570kronor, men eftersom hans hustru icke arbetade sänktes den genom reduktion lill8 . Hans egenavgifl utgjorde , men eftersom dennumera är fördubblad, blir den med motsvarande inkomsler för honom iår. Del motsvarar av den andra skallen, och han får så drygt 16 000kronor alt leva på. De enda som kan tänkas vara avundsamma på honom är de avhans kolleger, vUka inte kommer upp tUl samma förtjänst som han gjort. En hantverkare som har ett rörelsenelto av 40 000 kronorfår en egenavgifl på , vilket innebär atl han betalar 6,3 procenihögre skall än vad en löntagare med motsvarande inkomst får göra. Om han lyckasfördubbla sitt rörelsenelto tiU , får han betala iegenavgifl, vilket motsvarar 5,3 proceni mer i skatt än vad löntagaren har attbetala. Den rörelseidkande låginkomsltagaren får en procentuellt sett högrebelastning än sin kollega med dubbelt så högt rörelsenelto. Om dessa rörelser istället hade drivits som enmansbolag, hade egenavgiften i de bägge fallenminskal med 25 proceni, därför all såväl sociala kostnader sompersonalkostnader då är avdragsgUla.