prot · FW09141 · 1973-12-31 00:00:00 — Här kan vi inte på några villkor dela utskottetsskrivning, och i vår reservation under denna punkt har vi hävdat att riksdageni dag bör instämma i kravet att regeringen måste ålägga sina representanter iSveriges att slå vakt om ett fritt och allsidigt programut- bud,liksom rätten att föra fram berättigad samhällskritik. Lika viktigt anser vi det vara att står bakomett uttalande om att det är väsentligt att garanterar godamöjhgheter för utomstående filmare, frilansare och journalister m. fl. att fågöra program som sänds och att även de fria teatergrupperna och andra grupperav konstnärer mer än uppmärksammas i programutbudet i . Jag ber därför, herr talman, att få yrka bifall tiUreservationen 3 i kulturutskottets betänkande 42. () kort genmäle; bagateUiserar anmälningarna tUlradionämnden och har tydligen bestämt sig för att det bara är höger- ochfascistanhängare som anmäler tiU radionämnden. Jag tycker att kommunister ochdiktaturanhängare också borde göra anmälningar tiU radionämnden. Enligt denbUd av läget som kommunisterna ger i sin motion borde de inte bara göra detutan också verkligen aktuahsera 19 § och påkalla en opartisk utredning. Desäger i sin motion att programverksamheten i utsätts för ochtar intryck av en systematisk påverkan i viss riktning och att den därför förnärvarande inte präglas av skälig balans meUan åsikter och intressen, som detförutsätts i radioavtalet. och jag skuUe verkhgen kunna enas om att det ärdags att aktuahsera 19 §. Men vad gör kommunistema då? Ja, inte anmäler de tillradionämnden och inte går de med på att aktuahsera 19 §. De bara står här iriksdagen och pratar och pratar. Kritiken kan inte då vara särskilt allvarligtmenad. () kort genmäle: Jag delar inte den bild av verkligheten somfru ger. Hon travar argumenten på varandra, riktar kritik motprogramverksamheten och ger en synnerligen dyster bild av byråkratiseringen avSveriges Radios organisation. Jag vill bara uttrycka min förvåning över att fruRyding inte med utgångspunkt i dessa funderingar tiUstyrker reservationen 1. Enutredning skulle verkligen vara behövlig med hennes argument. (vpk) kort genmäle; TUl vUl jag säga att hon och jagkan nog inte enas om programverksamheten. Vi står pä diametralt motsatta sidor.Vänster och höger är htet olika. Vad jag framhöll i mitt anförande var inte negativ kritUc,som vill göra gällande, och det var inte heUer en kritik som går utpå att riva ner, utan jag sade att man bör slå vakt om och inteminst om det arbete som dess personal utför. TUl vill jag säga att han kallar minskildring för verklighetsskUdring med frågetecken. Jag anser att min skildringär korrekt. Men kan väl inte heUer vara övertygad om att man medbara en parlamentarisk utredning kan komma tiU rätta med de Jag tror för min del att det behövs helt andra grepp fördetta. i (s): Radio- och TV-frågorna tiUdrar sig ettständigt ökat intresse allteftersom utbudet ökar i våra etermedia. Underradions första år liksom när TV-programmen började bh aUtmer tillgängliga fören bredare publik upplevde vi dessa nyheter som stora tekniska framgångar, ochprogrammen utsattes säUan för nägon hårdhäntare kritik. Den yngre generationen uppväxt i radio- och TV-äldern råkar direkt in i det omfattande programutflöde som förekommer.Samtidigt har tekniken gått framåt i snabb takt, och allteftersom resursernaförbättrats har möjhgheterna tUl aktueUa programinslag frän landets ochvärldens ohka delar ökat. Den journalistiska behandlingen av materialet ärockså annorlunda . Utvecklingen går snabbt vidare, och enbart på kassett- ochkabelom-rädena kan vi emotse detta. Det här är några synpunkter på frågan om varför intressetökar för radio- och TV-frågorna på såväl den tekniska som den programmässigasidan. Det stora antal motioner i som avlämnats på detta område gerockså ett klart belägg för påståendet om det ökade intresset. Kultumtskottetsbetänkande nr 42 behandlar flertalet av de motioner som inlämnats underinnevarande riksdag. Med vad jag redan anfört vågar jag göra påståendet attkommande riksdagar kanhända kommer att ägna än störreuppmärksamhet ät massmediafrågorna. Det beror dels på den snabba tekniska utvecklingen påkassett- och kabelområdena, dels på den utredning som behandlarlokalradiofrågan, 69, radioavtalet som löper ut samt förekomsten av debåda programkanalerna i TV. Till vad jag nu anfört skall läggas detinnehållsmässiga programutbudet. Här finns en stark ström av önskningar, varavnägra kommer tUl uttryck i de föreliggande motionerna. Utskottets avstyrkande av motionerna bör inte fattas pådet sättet att vi helt sluter upp kring programpolitik. Vi kan som enskilda personer tiUäta oss tycka iUa eUer braom olika programinslag. Det är naturligt att program upplevs på skilda sätt,ofta beroende på ideologiska utgångspunkter. Programmen skaU ha en mångsidigsammansättning. Vi får godta att alla program ej kan accepteras av aUa. Utan att gå in på några värderingar av programinslagen viUjag för att skingra eventuella misstolkningar framhålla att vi lever i endemokrati och att vi har yttrande- och pressfrihet. Vi viU slå vakt om dennafrihet såväl i press som i radio och TV. Men med frihet följer också ansvar.Det ansvaret vilar särskilt tungt över med den genomslagskraftsom massmediaorganen ändå har. TUl detta kommer en annan faktor; ett avtal som staten harmed . Där regleras förhållandet meUan de båda avtalsparterna.Avtalet ger stor självständighet. Ett bifaU från utskottets sidatiU vissa yrkanden i motionerna skulle enligt vår uppfattning ha kommit ikonflikt med gäUande avtal. Vi har tidigare haft en diskussion omtolkningen av detta avtal i en delfråga. Den debatten ägde rum i samband medradioledningens förslag till ny arbetsordning för . Förslagetöversändes som bekant tiU utbUdningsdepartementet. I en motion yrkades attavtalet skulle understäUas . ansåg att något avstegfrän 1966 ärs riktlinjer ej förelåg. Denna uppfattning delades av riksdagensmajoritet. Jag viU nu övergå tUl att behandlautskottsmajoritetens förslag i den del som gäUer reservationen 1 ochmotionsyrkandena om tiUsättandet av en parlamentarisk utredning i enhghet mednämnda yrkanden, som här tidigare framförts av . Beträffande övrigadelar av kultumtskottets betänkande kommer utskottets ordförande att föra utskottets talan. I utskottsmajoritetens skrivning har vi gjort ensammanfattning av de motiv som utskottet haft för sitt ställningstagande ochsom lett fram till värt avslagsyrkande. Vi har därvid ej hänvisat tiU dendebatt som ägde ram då behandladekulturutskottets betänkande nr 23. Vid det tillfäUet awisade utskottet liksom riksdagenförslaget om tiUsättandet av en parlamentarisk utredning. talar inte samma språk som han gjorde förra gången. Hans inlägg i debattenhandlade då närmast om tre delfrågor, nämligen verksamheten inom radionämnden,vilken själv tiUhör, önskemålen om ett programråd samt frågan omSveriges Radios ensamrätt att bedriva radioutsändningar. Nägra citat ur herrSundmans yttrande skaU jag ej gå in på. Lät mig bara säga att även om nägrakritiska synpunkter framkom slutade med orden; "Jag ber attfä yrka bifall tiU utskottets hemställan." Om detta är väl endast att sägaföljande; och jag stod båda bakom det utskottsbetänkandet. I dagåterfinns som talesman för reservanterna. är vi aUtså på skildahnjer. En liten stUla fräga: Har blivit skrämd ? I reservationen 1, som är gemensam för centem, folkpartietoch , säger reservanterna bl. a. att det i motionerna har anförtsflera, vart för sig tungt vägande skäl för en utredning, och de fortsätter:"De förhoppningar som knöts tiU det i propositionen 1966:136 föreslagnaoch sedermera genomförda systemet med två självständiga TV-kanaler inom ramenför samma företag har inte infriats." Även om reservanterna inte är tillfredsställda med de bådaTV-kanalerna har ju den utvecklingen ägt rum att de båda kanalsystemen blivithelt likvärdiga och har lika lång sändningstid, och det måste ändå betecknassom tillfredsställande. Att de båda kanalerna på bästa sändningstid kan erbjudaprogram som tidsmässigt sammanfaUer kan för många utgöra en irritation. A andrasidan ligger den bästa sändningstiden för flertalet tittare mellan kl. 19.00och ; ja, för många är den än mer begränsad. Men för att återgå tiU de båda TV-kanalerna: SverigesRadio har ju självt tagit initiativet tiU en utvärdering, vilken bör varabekant för alla inom utskotteteftersom det var en av de uppgifter radiochefen lämnade inför utskottet. Denutvärdering av tväkanalssystemet i TV som här har påbörjatkommer att gälla såväl den programpohtiska som den organisatoriska ochekonomiska sidan. EnUgt de upplysningar vi erhöU kommer även utomståendeexpertis att anUtas. Det kan således vara skäl att avvakta resultatet av dennautvärdering. Snabbare kan knappast en utredning komma tiU stånd, dåtväkanalssystemet varit fullt utbyggt under endast ett budgetår. Det är ett.avmotiven för utskottsmajoritetens avstyrkande av förslaget om att nu begäratillsättande av en parlamentarisk utredning. Vidare har vi beaktat den s. k. översynsutredningen, somomfattar verksamhetsformer, och de ohka organisatoriska förändringarsom denna ger upphov tiU. Den bör avvaktas innan företaget belastas med en nyorganisatorisk och ekonomisk genomgäng, som blir en oundvikhg följd av enparlamentarisk utredning. Lät mig till detta foga en ytterligare kommentar,nämUgen att de personer som är verksamma inom utredningar på Radiomåste anlitas även av den parlamentariska utredning som motionärerna önskar. Av betydelse för värt stäUningstagande har också varit dennu pågående beredningen av förslaget års radioutredning 69 rörande lokalradio. Här gick remisstiden ut . Vartät dennaremissopinion lutar är ännu ej känt, men skall förslagen realiseras krävsytterligare beredning, eventueUt i form av en ny utredning. Vi har vidare noterat att reklamutredningen väntasframlägga sitt förslag rant . Det kan vara av värde att awakta ävenden utredningen. Ser vi sedan till ekonomiska situation,finner vi att det i princip inte behövs nägon avgiftshöjning före budgetåret1977/78. Därför bör hinna säga sin mening innan ett nytt"lyft" pä licensområdet sker. Hert har som ett av sina argument anfört behovetav en uppsägning av det nu gäUande avtalet med . Jag skulle viljasäga att även om man gör en uppsägning så gäUer det väl närmast en revideringav avtalet. Jag delar inte den uppfattning som reservanterna här har anfört,att det skulle vara en sådan väldig brådska. har hksom andra nämntatt uppsägningen inte behöver verkställas före den . Från denutgångspunkten är det ju möjligt att ta ställning tiU sakfrågorna betydligtsenare, när de olika utredningarna förehgger. Jag har den uppfattningen att mandä får ett bättre grepp om problemen och klarare kan ange hur de bör angripas. Man kan vidare förvänta att en kommande proposition tiUvårriksdagen skaU ge sin belysning av här diskuterade frågor. AUmänt förväntasväl att det nya får ökade resurser för att bl. a. följamassmediefrågorna. Jag anser mig med denna redovisning ha angettnägra av skälen för värt ställningstagande, som utmynnar i avslag på demotioner vari yrkas på en hemställan om en parlamentarisk utredning. Lät miggöra en sammanfattning. Vi anser inte tiden nu lämplig för den begärdautredningen men är väl medvetna om att när åberopade utredningar föreliggerkommer också frägan om en sådan utredning att vara aktueU. Jag beralltså, herr talman, att fä yrka bifaU tiU utskottets förslag. I detta sammanhang vUl jag ta upp ett par av de synpunktersom har anförts rnot utskottsmajoritetens förslag i detta avsnitt. skaU jag ge det erkännandet att hon ärkonsekvent år från är i sitt StäUningstagande. Däremot kan jag inte dela hennesuppfattning när hon säger att det är obegriphgt att vi har den härinställningen. Jag uppfattar så att hon här ensidigt vänder sig motdet statliga monopolet. Men inför den utveckhng som vi här har berört och somäven reservantema pekat på när det gäller det tekniska området fär man kanskerikta blickarna mot mer än ett häU om man skall ha en sä kategorisk uppfattningsom den har. Utan att på något sätt dra in ett senare betänkandefrån kulturutskottet viU jag säga att jag med intresse skaU lyssna på vad fruMogård kommer att säga om vårt betänkande nr 43, där vi också berör dennautveckUng. För att slutformulera den sats som jag var inne på viU jag säga attvad som hänt på den privata sektorn - Dagens Nyheters förvärv av SF osv., somfru tidigare syftade på - väl ändå ger en anvisning om att skall man haen rädsla för den stathga sektorn så kanske man får vara minst hka kritiskinför den utveckUng som kan komma på en marknad inom den privata sektorn. gjorde ju i länga stycken en resumé avutveckhngen i fräga om programtider osv., och jag har ingen anledning att gä inpä dessa synpunkter. Jag har tidigare i mitt anförande sagt att året hade en annan uppfattning när det gällde själva principfrågan omdet skall tiUsättas en parlamentarisk utredning eUer inte. Jag finner inte heUer anledning att ta upp en debatt medherr om de frågor som han behandlat i motionen 452, aUtså vilkamöjligheter har att pä ohka sätt tackla den här problematiken.De synpunkter som för fram kan självfallet vara intressanta, menman får nog ändå sätta'rätt stora frågetecken. Än så länge är jag på denprincipieUa linjen att ingenting har framkommit som motiverar en förändring avrådande läge, där vi har ett statligt företag. Det gäller enligt min mening attinom detta företag klara ut problemen, så att företaget motsvarar våraförhoppningar. Med detta ber jag, herr talman, att än en gång få yrkabifall till utskottets hemstäUan. HerrKÄLLSTAD (fp) kort genmäle: Det är nog rätt, i ,att man nu har satt i gång en utredning radiochefen meddelade oss ju dettavid sitt besök i kulturutskottet - inom om tväkanalssystemet. Enutvärdering kommer alltså att ske i fräga om den inbördes tävlan mellan de tvåkanalerna och i fråga om olika profil på kanalerna. Radiochefen nämnde ocksåatt en utredning om kabel-TV, kassetter och sateUiter äger rum. Man fördiskussioner med radioföretagen i de andra nordiska länderna, och även iNordiska rådets regi pågår utredningar i program-frågor och därmedsammanhängande problem. Men, herrLarsson, detta är ju expertutredningar. viktigaoch betydelsefulla, men de äger rum inom , och det kan vara ettmaterial som får ingå i det arbetsunderlag som en parlamentarisk utredning haratt ta befattning med. tog också upp frägan om regional och lokalradio och TV. Vi vet att remissyttrande beträffande 69awiker från själva utredningens förslag. Utredningen har ju föreslagit attlokalradio skall införas i . Ett nytt radioföretag avpublic-ser-vice-typ, lokalradio AB, skaU bildas enligt utredningen,medan i sitt remissyttrande menar att det skaU vara enlokalradio inom . Jag menar alltså att behovet av en utredning på de tvåpunkter jag nu nämnt står kvar. Att bryta monopolställning voreju att öppna möjligheter för en reeU decentralisering, och därmed skulle kunnanås en geografisk spridning av programproduktionen men också endecentralisering när det gäller organisatoriska frågor, planläggning,beslutsfattande, ansvar och verkställighet. Utredningskravet står kvar mot bakgrandav de utredningar som äger rum inom och med hänsyn tiU detremissyttrande som vi fått därifrån. HerrSUNDMAN (c) kort genmäle: i uttryckte förvåningöver att jag, som sade, inte talar samma språk som förraåret. slutade jag med att yrka bifaU tiU utskottets hemställan, i åryrkar jag bifaU tUl reservationen 1. Men det är väl inte sä konstigt, herrLarsson. Det förelåg ju en annan utskottsskrivning . Och dessutom harvi i är att ta hänsyn tiU den mycket förträffliga motionen 452. Den var inteskriven . Det händer så mycket när det gällermassmedierna. Det var bl. a. det jag försökte förklara i mittinledningsanförande. har t. ex. nu funnit skäl att utvärderasystemet med två tävlande kanaler. var det för tidigt, men ärdet enligt dags att göra en sådan utvärdering. Vi har också fått en nyarbetsordning för . rörande Radiohar blivit färdig med sitt arbete och presenterat sina funderingar, som jag ivissa hänseenden upplever som starkt oroande. 69 har också lagt fram sittbetänkande. Vidare har presenterat sitt betänkande med en hel seriefunderingar kring rundradion. När så mycket har hänt är det väl självklartatt man måste kunna inta nya positioner. Det är inte alls egendomligt. Och detär ingen som har skrämt mig på något sätt, det försäkrar jag. Inte ens fruRyding kan skrämma mig. Vidare kunde inte förstå varför det just nuvar så bråttom med att sätta i gång en utredning. Vi har ju gott om tid, menadeherr . Nej, det har vi inte. Det är bara kvar tiUdess avtalet skaU sägas upp, och detta med etermedierna är en mycketsvårhanterlig materia. Vi behöver faktiskt . Slutligen noterar jag att och jagegentligen i princip är ense. Även tycks anse att vi behöver enutredning. som skiljer oss åt är att tycker att vi kanvänta ett är - eller Nr 141 kanske bara ett halvt - innan vi sätter i gång, medan jag tycker att man den kan slå till med en gång. () kort genmäle: i gjorde en tolkningav vad jag sagt, men den begrep jag uppriktigt sagt inte ett skvatt av. Jagförstod bara att jag skuUe rikta bhckarna mot mer än ett häll, och det skaU jagmer än gärna försöka göra. Men jag ställde faktiskt en fråga till rörandehur de här sakerna skall utredas, och av anförande fick jag denuppfattningen att han menade att skuUe se pä frågan ometermedierna. Innebär det aUtså att vi aldrig någonsin skall ha enparlamentarisk utredning? Är inte en parlamentarisk utredning nödvändig idessa för oss aUa sä viktiga frågor? Jag uppfattade det så att jag här har fått ett svar på denfrågan, men jag viU gärna få bekräftat om jag uppfattade saken rätt. Sedan frågade jag också när en utredning skuUe göras. Detär ingen brådska, svarade . Det går att lägga en utredningbetydligt . Men har just talat om att vi har två och etthalvt år på oss, och utredningar brukar ta än så för sitt arbete.Kan vi alltså få ett svar på frågan: När är sista tidpunkten för dennautredning att starta, om den nu skaU bh parlamentarisk? "Betydhgtsenare" tyder på att man kan få vänta både ett och . Kan vi räkna med att socialdemokraterna tar sitt förnufttUl fånga tiU ? HerrLARSSON i (s) kort genmäle; När vi behandlade dessa frågor förra åretsade utskottets värderade ordförande, att nu har vi två utredningar i arbetemed dessa spörsmål, som är av stor betydelse såväl för ljudradion som för TV,och att då tiUsätta ytterligare en utredning innan de två tidigare är färdigamed sitt arbete har inte utskottet funnit välbetänkt. Jag hade väl också deorden i tankarna, , när jag erinrade om att hadeändrat uppfattning. vill jag inte förmena nägon att ändra uppfattning, meneftersom talade med sådan skärpa om dessa ting tyckte jag att jagändå kunde få erinra om den saken. Sedan viU jag säga tiU att det material somskall komma in måste ju ge underlag för en bättrebedömning av hur vi skaU behandla hela materialsidan. När aUt dettamaterial ligger klart kan en utredning komma till stånd; jag delar övrigas uppfattning att en utredning på ett eUer annat sätt måste kommatill stånd, men utskottsmajoriteten anser sig inte ha möjlighet att uttala sigom tidpunkten för den. Personligen utgår jag ifrån att den kan komma till ståndi slutet av , men det är en personlig uppfattning. Jag är, som jag sadeinledningsvis, på det klara med att bara sammanställningen och behandhngen avRUT 69 - enligt uppgift är remissorganensyttranden på den punkten väldigt skiftande kan kräva en ytterhgare utredning.Därmed har jag öppnat vägen för ett utredningsförslag. Vi är således inte helt oense pä denna punkt, men närutredningen skall göras har vi delade meningar om. Majoriteten har fortfarandeuppfattningen att vi måste se resultatet av dessa utredningar innan vi tarStäUning tiU utredningsfrågan. HerrMATTSSON i Lane-Herrestad (c); Jag har för avsikt att något beröra de olikareservationer utöver reservationen I och särskilda yttranden som fogats tUlbetänkandet. Beträffande reservationen 2 om konsumentinflytande ochprogramråd - av och fra meddelade att fruFraenkel kommer att beröra den. Jag skaU därför inte säga någonting om den ,utan awaktar anförande. Reservationen 3 berör frågan om underhällningsvåld irundradion, utträde ur ochSveriges Radios programpolitik och är avgiven av vpk-representanten och med att frågan om programverksamheten tas upp i denna reservation kommerjag in också på en del motioner där man yrkat att skaU uttala sig omprogram. Här har påpekats att radiolagen och avtaletmeUan staten och säger att äger att med ensamrättavgöra vilka program som skaU sändas. Vi kan som enskilda medborgare uttala vårmening om programmen, men avtalet tiUåter enligt min mening inte attbestämma vilka program som skall sändas och vilka program som inte skaU sändas.Personhgen anser jag att våldsprogrammen är olämpliga. På den punkten delar jagalltså inte bara utan också mänga andras mening. Jag tror nämligenatt sädana program är förråande. Våld föder våld, enligt min mening, det måvisas på , det må beskrivas i böcker, artiklar eUer serier. Men ändåser en stor del av svenska folket dylika program. Jag vet inte varför de visas,men det är möjligen därför att olika intressen skaU tUlgodoses. Vi vet att det enligt radiolagen och avtalet är SverigesRadio som har ensamrätt att avgöra vilka program som skall sändas. Iprogramverksamheten skall de grundläggande demokratiska värdena hävdas,programmen skall vara omväxlande tiU karaktär och innehäU och i skäligomfattning tiUgodose alla intressen. Opartiskhet och saklighet skaU tillämpasmed beaktande av att en vidsträckt yttrande- och informationsfrihet skall rådai rundradion. Det skall vara en skäUg balans mellan olika åsikter ochintressen. När vi 1966 fattade de avgörande besluten i dessa frågor iden dåvarande tvåkammarriksdagen, framhölls att bör ha en starkledning som bär ansvaret för att samplaneringen genomförs och att rikthnjernaför företagets verksamhet upprätthåUs. Den skall kunna ingripa med kraft om denfinner att programverksamheten i något hänseende bedrivs på ett sätt som inteär förenligt med de angivna riktlinjerna. Det anförde man då, och har citerats vadkulturutskottet framhöU , nämligen att det är nödvändigt attförståelsen för de förutsättningar som gäUer och känslan av ansvar för att deföljs är aUmän inom företaget och ständigt håUs levande. Detta var inte barautskottets mening hade intet att invända. Jag har ansett att man borde erinra om det när man talarom programverksamhet i , vad som gäller enligt avtalet och vadriksdagen har uttalat. Det är mot den bakgrunden som utskottet inte har gjortnågot uttalande i bl. a. frågan om underhäUningsvåldet. Men jag tror att vi äröverens om att vi absolut har rätt att ha en mening som enskilda medborgare ochriksdagsledamöter. Jag är förvånad över att klagar över att hennesmeningsriktning inte får det utrymme i programmen som hon önskar. Det är enmycket utbredd uppfattning att vpk fär ett utrymme i programsom är avsevärt större än dess förankring hos svenska folket. Om jag skaU hanågon mening i detta fall är det den att vpk-äsikterna fär stort utrymme iSveriges Radios program. Vpk-reservationen är kritisk mot förhäUandena på SverigesRadio, och citerade vad utskottet har anfört, nämligen att vi intekan instämma i den beskrivning som görs. Jag har ändå den meningen, ,att ni gör en hel del överdrifter även om det är möjligt att det finns en delsom behöver ses över. Det har vi också möjligheter tiU om vi kan få den begärdautredningen. Men om det inte vore nägon reda aUs skuUe det hela inte kunnafungera. Vi skuUe inte kunna få nägra program, men det fär vi ju ändå. Ni görnog en hel del överdrifter. talade sedan om radioledningens ansvar, och påden punkten är vi fullständigt överens.