prot · FW09157 · 1973-12-31 00:00:00 — Lösningen av trafikfrågorna i är givetvisen angelägenhet som i högsta grad rör dem som bor i området, även om detsamtidigt är ett gemensamt nordiskt intresse att trafikfrågorna får enrationell och framfidsbetonad lösning. Vill vi främja det nordiska samarbetetmåste vi också främja kontakterna mellan folken. Det ter sig naturligt att vi iSkåne i det föreliggande förslaget ser en lösning som för lång framtidtillgodoser behovet av snabba och rationella förbindelser icke bara medgrannlandet utan även ut till den övriga världen. När vi nu står inför förverkligandet av den tanke som iSverige haft som sina främsta förespråkare de aktiva medlemmarna i och och från sida den kändevänstermannen , finns det anledning att erinra om att de härplanerna inte har tillkommit över . De har föregåtts av debatter ochutredningar både i offentlig regi och i organisationernas. De olikauppfattningar och bedömningar som förts till torgs är det givetvis bra att vihar fått ta del av, och det är bra att vi haft en debatt som givit en belysningav problematiken. Fullföljandet av de här planerna kommer inte heller aftske över . Det är fråga om en framfidssatsning på trafikfrågornaslösning i . Färdigställandet kommer att ske först i mitten av1980-talet, och dagens beslut är därför ett principbeslut som för sittfullföljande kräver defaljprojekferlng. Därvid bör givetvis de synpunkter som framkommitpå skapandet av en god miljö och rationell planering beaktas av både planerareoch myndigheter i såväl statliga som kommunala organ. I det arbetet utgörenligt mina bedömningar trafikutskottets betänkande ett beaktansvärt dokument.I kvällens debatt har både och i framförtsynpunkter och på sitt sätt indirekt polemiserat mot mig. Jag vill därför sägaatt den opinion jag stöder mig på är den skånska arbetarrörelsen och det finnsinte någon anledning för mig att vid den här tidpunkten gå in i en slagväxlingi ord med dessa båda talare. Men jag vill gärna till kammarens protokoU, herrtalman, få antecknat det uttalande som gjorts av socialdemokratiskapartidistrikt efter synnerligen ingående diskussioner vidöverläggningar och konferenser kring de här frågorna. Fasta förbindelser över , m. m. 9 protokoU 1973. Nr 157 faktiskt att diskuteradessa ting. den ** uttalande som har gjorts inför detta beslut och som jag aUtså 13december 1973 grundar mitt ställningstagande på står det; -------- --------- "gjorda prognoser för trafikutvecklingen i har Fasta förbindelser överflyglats avverkligheten. Framtida trafikökningar blir med sannolik-' hetännu större. Utan fasta förbindelser över sundet framtvingas nya färjor ochfärjehamnar, omfattande parkeringsutrymmen, till- och från-farfsleder sominnebär stora kostnader och svåra ingrepp i en redan hårt ansträngd miljö.Riskerna för kollisioner mellan den tvärgående och den längsgående sjötrafikenökar allvarligt. Det är konsekvenser som det skulle vara ansvarslöst attförbise. Årtionden av utredningsarbete har bestyrkt att fastaförbindelser över är nödvändiga. har upprepade gångerrekommenderat en sådan lösning. En preliminär överenskommelse härom har ocksåträffats mellan den danska och den . Överenskommelsen, som förelagts för avgörande,avser dels en vägförbindelse mellan och , dels en järnvägsförbindelsemellan och . Arbetena på de båda lederna skah enligtpropositionen löpa i stort sett jämsides. Det är enligt vår mening önskvärt attde i bägge fallen kan slutföras 1985. Enligt förslaget skall finansiera och byggaKM-leden. Ett statligt bolag skapas för både projekterings- ochbyggnadsarbetena samt senare för driften av leden. I regeringsförslaget påpekas, att särskilda arrangemangkommer att vidtas för att gynna kollektivtrafiken över bron. Man åsyftar bl. a.avgiftssystemet och anordningar, som medger övergång till något spårbundetsystem. Vi hälsar detta med stor tUlfredsställelse. För oss är det ettoeftergivligt krav att den kollektiva trafiken över bron prioriteras. Socialdemokratiska partidistriktet i har engageratsig starkt i vakthållningen kring värdefuU natur och de viktiga fritids- ochmiljöfrågorna. Vi kommer att göra det även i samband med anläggandet av fastaförbindelser över . Farhågor har uttalats för en ensidig indusfrilokaliseringtill . Det ska självklart förhindras. Samhället har redan nustyrmedel i sin hand, men visar det sig nödvändigt kommer vi tveklöst attförorda ytterligare sådana. Utvecklingen ska tvingas in i spår, som kanaccepteras av ett samhälle där människan sätts före marknadskrafternas friaspel. Den inverkan två fasta förbindelser över kan förväntas få pånäringsliv och samhällsbyggande ska inte minst gynna de delar av ochsödra , som brottas med sysselsättnings- och andra problem. Att nu på nytt plädera för uppskov med avgörandet är uttryckför en kortsynt negativism, som för alltid kan torpedera hela projektet ochvålla enorma svårigheter . Frågan har utretts så länge, ochförts så långt fram, att det nu är fullt möjligt aft ta ett principbeslut. Viförväntar att kommer aft göra det. Ett sådant beslut är nödvändigtför att kunna gå vidare med återstående planeringar och detaljutredningar. vill vi betona angelägenheten av attlänsstyrelser, kommuner, företag, fackliga och politiska organisationer m. fl.bereds tillfälle till insyn ioch påverkan av det fortsatta arbetet. Vi vill ha ett brobygge även mellanorganisationer, myndigheter och andra intressen. Med målmedvetnaplaneringsåtgärder och tillräckliga styrmedel bör skapandet av två fastaförbindelser över få en vid och för oss alla acceptabel effekt." Bakom detta uttalande står 160 000organiserade socialdemokrater i och de får väl också betraktas somskåningar, ? I detta anförande instämde herrarBengtsson i (s) och (). Fasta förbindelser över , m. m. HerrFISKESJÖ (c); Brodebatten har pågått näsfan en hel dag,och det är naturligtvis ganska meningslöst att än en gång rada upp argumentenför den egna ståndpunkten och bemöta motståndarna i detalj. Jag skallfördenskull nöja mig med några allmänna reflexioner. Det har förekommit en del olustiga inslag i brodebatten,vilka med fördel kunde förpassas till skräphögen. Vi som är motståndare tillförslaget om en bro mellan och har fått höra att vi ärisolationister, reaktionära och utvecklingsfientliga, att vi hyser utlänningsskräckoch att vi är nostalgiska Sörgårdenromantiker och att vi på grund av alla dessatvivelaktiga karaktärsegenskaper motsätter oss en broslagning mellan folken.Sådana utfall visar ju bara argumentnöden hos våra motståndare och förtjänaregentligen inget bemötande. Det har väl ingen verkan. Och för brofrågan har detabsolut ingen betydelse. Men jag vill ändå passa på och tala om att jag gillardanskar, tyskar, holländare och andra utlänningar som kommer i min väg, att jagtycker det är bra med umgänge och samarbete över gränserna samt att jag tyckeratt vi skall sträva framåt, inte bakåt, och att jag sällan gråter övergårdagen. Ur psykologisk synpunkt hyser jag en viss förståelse förden hysteri som utvecklats av broanhängarna. Denna förståelse omfattar ävenkommunikationsministern . Han trodde naturligtvis att han gjortnågot verkligt fint när han rott överenskommelsen med i hamn. varäntligen ögonblicket kommet att stiga fram på podiet efter ett strävsamt arbete;ögonblicket att bocka och ta emot applåderna från ett hänfört auditorium. Jaghar förståelse för att det kunde kännas bittert att applåderna och folketsjubel uteblev i så stor utsträckning som blev fallet. Allt detta förklarar merän väl, även om det infe ursäktar, alla märkliga utfall frånkommunikationsministerns sida mot t. ex. och mot folkmajoriteten blandde närmast berörda, dvs. Jag är naturligtvis medveten om att allt talar för attkommunikationsministern triumferar här ; att någon ledamot av densocialdemokratiska monoliten här i kammaren skulle ha någon annan uppfattningän regeringen är förstås otänkbart. Man skall inte begära det orimliga. Men jagvUl, trots det nu försäkrade, påstå att man Ula lyssnat pårörelsen i i den här frågan. Jag har varit med på åtskilligasammankomster, såväl före som efter valet, där brofrågan diskuterats. Fasta förbindelser över , m. m. och jagmåste säga aft det varit svårt att hitta några entusiastiska socialdemokratiskaregeringsanhängare i den här frågan; i den mån socialdemokraterna över huvudtaget ställt upp - det har förekommit att den socialdemokratiska stolen ståtthelt tom. En påtaglig benägenhet till frånvaro har över huvud tagetkarakteriserat broanhängarna. I det senaste numret av tidningen en gripande skildring av vilken möda studenfaftonutskoffet lagt ner påatt försöka få till stånd en stor allmän debatt på . Ättfå tag på debatfglada bromotståndare var ingen svårighet, det var bara attvälja och vraka; men att få tag på broanhängare som ville gå i bräschen för sinsak visade sig stört omöjligt. Debatten fick inhiberas. Varför denna påtagligaovilja att se den befolkning i ögonen som påstås längta och sukta efterbrobygget? såg det ett slag ut som om det trots alltskulle gå att samla en riksdagsmajoritet mot regeringsförslaget. Men så rötherr tiU i sin riksdagsgrupp och undanröjde därmed alla möjligheter tillmodera-tion. Detta spred naturligtvis en pinsam förvirring bland aUa demoderata deltagarna i lokala debatter i som ivrigt försäkrat att detycker precis som i den här frågan. De kände sig onekligen litetvilsna; detta gällde inte minst jordbrukarråd i . Vad gällermoderaterna här i har jag lagt märke till att de visat en berömvärdenergi när det gällt att rädda hotade älvar i . Jag håller demräkning för detta, det visar en betydande oegennytta. Ingen kan naturligtvisbeskylla sydsvenska moderater för att ha intressen i norrländska renbeten. Nuhar debatten här i kammaren visat att några skånska moderata riksdagsmän intebara är intresserade av miljön i utan också har en viss känsla förmiljön i sin hembygd. Det är bra. Det visar också att man har kontakt med denbreda opinionen inom sitt eget parti. Vad som kan beklagas är att de häråsyftade skånska riksdagsmännen inte haft tyngd nog att påverka sitt eget partii denna för hela den skånska regionen så viktiga fråga. För mina mittenbröder har uppenbarligen den här fråganvarit en betydande plåga. Man har inom visat ettberömvärt intresse för om inte regionalpolitik i stort så dock den viktigasektor inom regionalpolitiken som gäller den mänskliga miljön. Vi har inomcentern med glädje och intresse noterat detta. Desto mer beklagligt är detnaturligtvis att det fördjupade studium av det liberala idéarvet som lärpågå inom gett som ett första påtagligt resultat att folkpartietsmajoritet sluter upp kring regeringens region-, trafik- och miljöpolitik idenna viktiga region-, trafik- och miljöpolitiska fråga. Det bör i rättvisansnamn tilläggas att liberalismens inneboende flexibiUtet även i denna frågavisat att man kan komma fill helt motstridiga slutsatser även efter ettfördjupat studium. Så som opinionen inom i kommittill uttryck är det dock helt korrekt aft påstå att parfilinje häri inte har något stöd inom majoriteten av folkpartister där nere.Framstående folkpartister på det lokala planet har ställt sig i spetsen förmotståndet mot bron, och vid de sammankomster jag deltagit i har alltidfolkpartirepresentanferna helhjärtat och mycket kraftfullt slutit upp bakomcenterns linje. Jag har naturligtvis med tillfredsställelse noterat att någraframträdande folkpartister här i motionerat mot bron. Det är dockbeklagligt att deras tolkning av hberalismen inte vunnit gehör sompartidoktrin. Så har vi den allmänna partipolitiskt obundna opinionen iSkåne opinionen mot bron. Kring denna opinion har det blivit en mycket breduppslutning av människor som haft sina partipohtiska sympatier i de mest skildaläger. Denna opinion har av broanhängarna avfärdats som uppburen av oansvariga,dåhgt informerade och av överspända känslor drivna människor. Sådana inslag harförekommit även i debatten här . Således ansåg att denna opinion omöjligtkunde vara så informerad som . För säkerhets skull lade han ocksåtill att det infe går aft föra ut denna fråga till det svenska folket. Det helablev inte bättre av inhopp eller genom mot denpartipolitiskt obundna opinionsrörelsen hotfullt mullrande inlägg. Hela detsynsätt som dessa herrar gav uttryck åt är rätt skrämmande. Vilken uppgift är viktigare för oss riksdagsmän än att föraut de stora frågorna till våra väljare och till allmänheten och att lyhört taintryck av vad svenska folket tycker och tänker? Så självtillräckliga ochsjälvgoda får vi inte vara att vi tror att all vishet och kunskap en gång föralla är samlad i det här huset. Vi får inte heller vara så prestigebundna ochinsnörda att vi vägrar att ändra uppfattning när verkhgheten rasar över oss mednya fakta och nya värderingar. Det farligaste av allt är att istadigt fattabeslut som bygger på föråldrade värderingar och överspelade fakta. Ett sådanthandlande bidrar sannerligen inte till att förstärka tilltron till de politiskabeslutsfattarna. Eftersom jag bor i det område där debatten gått hetast harjag kommit i kontakt med ganska många som tillhör de olika organisationer somprotesterat mot bron. Och jag kan försäkra kammarens ledamöter att flertalet avdem jag mött har varit utomordentligt välorienterade och väl inlästa på defrågor det här gäller. Det rör sig således inte alls om några hastigthoprafsade plakatbärare, som broanhängarna vill göra gällande. Det är i ställetmänniskor som tagit det komplex av frågor det här gäller mycket seriöst, ochbland dem finns många som är mycket framstående experter inom såvälsamhällsplanering som miljövård. Jag harfått i min hand ett upprop mot brobeslutef, ett upprop som är undertecknat av137 professorer, docenter och andra akademiska lärare i ämnena ekologi,kulturgeografi, teknologi, samhällsplanering och sociologi vid Lundsuniversitet. Det är väl bl. a. dessa personer som föraktfullt vUlhänföra tiU kategorin proffessionella demonstranter. Personhgen hyser jagbetydande tilltro tiU dessa personers sakkunskap. Att de dessutom har ettintensivt engagemang i miljöfrågorna som sådana vill jag sannerligen inte sesom något negativt. Det är viktigt att alla goda krafter medverkar i denkontinuerliga bevakning av miljövärdena som jag anser vara nödvändig såväl påkort som på lång sikt. Sedan vill jag gärna tillägga att alldeles oavsett vadsocialdemokrater och moderater tycker får de nog vänja sig vid att folk utanförregering och riksdag lägger sig i de frågor som vi här har att avgöra. Jagtycker det är bra att folk engagerar sig och lägger sig i. Det vitaliserar,breddar och fördjupar demokratin. Fasta förbindelser över , m. m. Fasta förbindelser över , m. m. kan man naturligtvis ställa sig frågan hur det kankomma sig att denna brofråga som så länge debatterats och som får sin final häri kväll har gått så snett som den har gjort. Svaret på den frågan finnsinvolverat i det anförande som i höll tidigare i dag.Det grundläggande felet är att i den mån vi har planering i det här landet, såär det en snäv sektorsplanering. Skall man bygga en väg så diskuterar manvägens sträckning, det sätt på vilket den skall byggas, dvs. tekniken, samt dedirekta kostnaderna. När man kräver att vägbyggandet skaU sättas in i ettvidare sammanhang bhr man beskylld för att vara osaklig och vittutsvävande.Detsamma gäller den aktuella brofrågan. Själva bron över ärnaturligtvis endast en del av ett större och viktigare problemkomplex. Ochdetta problemkomplex har många viktiga komponenter. Ytterst gäller det fråganhur vi skall åstadkomma en god boendemiljö i ordets vidaste bemärkelse för demänniskor som under alla omständigheter kommer att bo i västra . En övergripande analys borde naturligtvis innefatta hurmånga människor som kan tänkas rymmas i området om kravet på en god miljö skallkunna upprätthållas. Den borde innefatta hur vi skall tillförsäkra människornatillgång till strandområden och andra skyddade naturområden för fritid ochrekreation. Den borde innefatta hur vi skall klara bullerproblem ochluftföroreningar och hur vi på bästa sätt skall skydda den främstanaturtillgången i , jorden, från en fortgående exploatering. Och ianalysen av de här frågorna måste naturiigtvis trafikpolitiken vävas in som enintegrerande del. Slutligen, herr falman, ett par korta repliker tillsocialdemokrater som talade före middagspausen. i Blentarpkastade sig med frenesi över med en veklagan över att infehar större inflytande på planeringsfrågorna. Hur följer med vad som händer här i ? År har krävtatt landstingen skaU få hand om den övergripande planeringen. Är harherr sitt parti trogen röstat mot detta. Men om det nu är så att herrJohnsson har ändrat mening så noterar vi naturiigtvis detta medtacksamhet. Det vore mig fjärran att anklaga en syndare som omvänder sig ävenom han omvänder sig sent. Jag vill bara uttrycka förhoppningen att omvändelsenstår sig till nästa votering om länsdemokratin. i ville göra gällande att vårtställningstagande här skulle vara uttryck för något slags förakt förMalmö och för något slags negativism mot dem som bor där. Hur kunnat leda honom därhän kommer väl att tillhöra de olösliga gåtorna,när den debatten en gång kommer att analyseras. Vårt ställningstagande ärsjälvfallet tvärtom betingat av den omsorg som vi hyser om de människor som bori regionen, bl. a. i . Jag ber att få yrka bifall till reservation. HerrLOTHIGIUS (m) kort genmäle: Det är sällan jag lyssnat fill en person somskall vara vetenskapsman, som diskuterar en fråga utan att lägga fram ett endasakskäl. har polemiserat mot de olika partiernas ställnings- tagandeoch mot de olika politiska representanterna utan att anföra ett enda argument isakfrågan. Och begär jag av docenten att Ni i fortsättningen idebatten mellan oss två tar upp sakfrågorna och anger i vilket avseende Nianser att vår uppfattning är felaktig. Jag vill ha en ordentlig sakdebatt idenna kammare. Vi har, , under många timmar diskuterat justsakfrågorna för och emot. Ni sade ; "Ja, röttill." Jag undrar hur det går till i i dessa frågor? Det ärjag som är ansvarig för trafikpolitiken i moderata samhngspartiet. Det är jagsom har fill uppgift att med partiledningen diskutera uppläggningen avtrafikfrågorna. Vi diskuterade hur vi skulle se på denna situation. I dendiskussionen kom vi fram tUl att mot bakgrunden av hela den långa tid på 20 årunder vilken vi har arbetat för bron finner vi bron vara en riktig lösning.Därför följer vi den linje som vi har drivit. jämförde olika partier. Men hur var det dåmed Ert eget parti? Och hur var det med alla de riksdagsmän som togupp frågan och ville ha en bio och sedan hoppade av? Moderata samlingspartietsledning och huvuddelen av dess riksdagsmän har inte ändrat ståndpunkt. De stårkvar vid den uppfattning som de har haft. Jag har tagit upp en rad frågeställningar. Jag har visatpå alla de styrmedel som samhället har fill förfogande för att kunna se tillatt de farhågor som finns för vidkommande inte skall besannas. Ni harsjälva i varit med om att utforma detta lands miljöfrågor. Jagber, herr talman, om tiden tillåter att få återkomma till och deandra partiernas ståndpunkt i miljöfrågan. Fasta förbindelser över , m. m. HerrKOMSTEDT (m) kort genmäle: Jag försfår att kände sigbesvärad, när jag i mitt debattinlägg framhöll att jag var förvånad över fortfarande, före denna debatt, fick brev från professorer somsade att vi skulle få mycket väg i detta land om vi inte byggde bron. Nuhänvisar till det brev som är undertecknat av 137 docenter ochprofessorer. Jag har inte räknat in i den här kategorin trots afthan är docent den titeln kan inte jag göra anspråk på eftersom jag är enenkel man av folket. Men även professorer kan ha fel. Och varför skulle just deprofessorer och övriga experter som har utrett brofrågan ha fel? Ochvarför skulle just de som är i motståndsrörelsen ha rätt? Den frågan har jagställt under diskussionerna ute i landet. Vi har i moderata samhngspartiet kamrater som inför dennakammare har deklarerat att de kommer att rösta mot bron därför att de haren annan uppfattning. Det visar väl klarare än något annat att i vårt parti harinfe partipiskan svept på det sätt som den har gjort i . Delar verkligen den mannens åsikt som idebatten hävdade att solen kommer aft sluta aft gå upp och ner över omvi får en bro? Det är litet märkligt att man från vetenskapsmännens sidasympatiserar med och far ställning för grupper som hävdar en sådan konstiginställning. Fasta förbindelser över , m. m. HerrJOHNSSON i (s) kort genmäle; talar om planering ochlänsdemokrati. Det tycks som om fullständigt har tappat kontaktenmed partiet och dess representant i . Som tidigare nämnts har vilänsstyrelse och en lekmannastyrelse i . har enrepresentant från , men det förefaller som om inte har någonsom helst kontakt med denna verkhghet. Solen går upp och ner, sade herrKomstedt, men för tycks den nu ha gått fullständigt ner. HerrFISKESJÖ (c) kort genmäle: Det var väldigt vad mitt anförande oroadesjälarna. Jag känner mig mycket smickrad. Jag vill såga till attjag inledningsvis sade att jag undvek att upprepa detaljerna i debatten. Detsker alldeles för ofta här i kammaren. Det är inte så stor mening med aft manstår upp efter varandra och säger samma sak. Jag vUle i stället redogöra för mmerfarenhet av debattläget i . Sedan vill jag säga att den punkt där jag angrep herrLothigius var den där han i sitt huvudanförande gav uttryck för åsikten att detinte var så noga med opinionsrörelser utanför , att man inte borde fahänsyn till dem och att man infe kunde föra ut en fråga som denna till allmändebatt. Till vill jag bara säga att jag tror attsolen kommer atl gå upp och ner även i fortsättningen, men om den tilltagandeluffförstöringen får fortsätta även framöver kan det kanske bli svårare aft sesolens gång på himlafirmamentet. i ville upplysa mig om att vi redanhar länsdemokrati. Det visar att jag hade rätt i mitt första anförande, när jagifrågasatte i vad mån följer med vad som händer här i . () kort genmäle: har jag fått beviset. Docenten anser inteatt det är väsentligt att diskutera sakfrågor i utan att vi skallägna oss åt en annan form av polemik. Då försfår jag anförandehelt och hållet. Jag kan ändå inte, herr talman avstå från att ta upp ett parsakfrågor. Innan jag slutade mitt förra inlägg sade jag attcenterpartiets medlemmar har varit med om att forma vår miljöpolitik i det härlandet, och det ger jag dem en erkännsam honnör för. som gått harde olika partierna gemensamt skapat en rad instrument som vi skall ha fillunderlag för att skapa bästa möjliga miljö. Man har i andra länder sett skrämmandeexempel på vad som kan hända på miljöområdet. Det är just mot den bakgrundensom vi i vårt land sagt oss att vi måste hantera vår situation på ett annatsätt. Mot den bakgrunden är också dessa styrinstrument skapade. Det verkar på något vis som om i sinmiljödebatt inte har upptäckt aft tiden runnit vidare, att vi kommit en bit påväg, att man fått folket med sig t. o. m. och riksdagsmännen och att centerpartietsegna kommunalmän börjar få upp ögonen för den nya situationen. Som också harsagts finns det flera borgerliga kommuner än socialdemokratiska i södraSverige. Kommunerna har fått nya stora uppgifter och rättigheter och kommer ägna sig åt miljöpolitiska frågor . Det är en uppgift som läggsfrån Kungl. Maj;t till länsstyrelser och kommuner. får kommunernadet största ansvaret i detta sammanhang. Detta tror man alltså inte på, herrtalman. Man tror inte på sig själv. Men jag förlitar mig på att kommunernaskall förstå dessa frågor. i (s) kort genmäle: anser sig ha rätt. Även små korn kan förgylla tillvaron för . Men det vorekanske på sin plats att gjorde sig underrättad om hurlekmannastyrelsen fungerar hos länsstyrelserna. När det gäller planering ochstyrning har de representanter som sitter i lekmannastyrelse ettreellt inflytande. Där förutsätter jag att alla partiers representanterverkligen medverkar. Det har tidigare framkommit här och harunderstrukit det, att man underkänner sina representanter i . () kort genmäle; sade sig vara förvånad över atthan hade oroat en del själar i kammaren.