prot · FW0986 · 1973-12-31 00:00:00 — Jag skall gärna medge alt jag också får brev när jag talatom zigenare. är de anonyma, ibland är de undertecknade. Väldigt ofta ärde djupt tarvliga. Jag får liknande brev när jag talar om och Israelsrätt att överleva. De kommer från antisemiter. Jag åberopar naturligtvis aldrigdessa brev mot mina motståndare. Jag tror inte att det nu finns någon starkantisemitisk strömning här i landet. Jag menar all så länge brevskrivarna inteförs fram och man inte talar om vilka fakta de bygger på kan man inte baraallmänt säga all man har fått en massa brev. Det får man alltid om man går emoteller följer med fördomar om zigenare. En minoritet skall ju ändå leva efler landets lagar, sägerherr Komstedt käckt. Vem har sagl emot honom? Naturligtvis skall varenda medborgarei det här landet och varenda invandrare leva efler svenska lagar. Del finnsinga undantag, såvitt jag vet. Del finns ingen immunitet för zigenare. Om åtgärder mot brottslighet av icke bofasta utlänningar Om åtgärder mot brottslighet av icke bofasta utlänningar zigenaresom åtalas skaU, om del kan bevisas att de begått brott, ha sill straff. säger alt jag bedriver"förföljelse". Men har jag faktiskt talat orn hets mot folkgrupp,och än så länge är ingen folkgrupp. Jag har inte ens dragit inhans parti; jag vill inte göra del. Att kritisera vad en riksdagsmaninterpellerar orn, alt kritisera det i pressen och från denna talarstol, är endemokratisk rättighet och en demokratisk skyldighel för dem som är valda tilldetta parlament. Det är ingen förföljelse. har alla chanser ivärlden alt svara. Det har han gjort i , och del kan han göra här. Delhar han också försökt atl göra. Sedan tar skydd bakom det papper som hanhela tiden låtsas är de ansvariga polismyndigheternas version. Det finns mångaotrevliga generaliseringar i en promemoria, som är upprättad av en enskUdpolisman inom . Det finns mycket i deh som man kan kritisera.Men del får ske i andra former och på annan plals. Jag tänker inle göra dethär. Men en riksdagsman kan.väl inte bara la skydd bakom en enskildkriminalinspektör? Han får, när han själv utslungar samma eller ännu värreanklagelser, ta på sitt eget ansvar vad han säger. Och har intelevt upp till det ansvaret. Vi skall komma ihåg att inle alls haranslutit sig lill dessa synpunkter. 1 den promemoria som kommit frånrikspolisstyrelsen har man inte på någon av de fem punkter, som jag kritiseradeherr Komstedt för, anslutit sig lill hans synpunkter eller till den åberopadepromemorian. Man har infe misstänkliggjort dem som har fått politiskasyl här i landet med ens en antydan till de formuleringar som finns i herrKomstedls interpellation. Man har inte generaliserat så grovt om zigenskkriminalitet som gjort i interpellationen. Man har inte från sagt att vissa brottär typiska för ulomnordiska zigenare. Man har inte påstått att någon eller några är skyldiga,innan detta har bevisats. Man har, slutligen, inte krävt någon ändring i vårinvandringspolitik när det gäller ulomnordiska zigenare. Jag tycker därför att det är en smula ofint av herrKomstedt att försöka använda polisen som ett skydd, när han försöker värja sigmol mina anklagelser atl bedriver hets mol folkgrupp. säger atl del är inte snyggt eller hur det nu var han uttryckte del - alt ta skydd bakom en enskild polismannär det gäller all slå emot de beskyllningar som här harframställt. Men jag har ju åberopat människor som blivit drabbade av depåtalade brotten. Det är dem som jag ömmar för. har helt andrabevekelsegrunder för de grupper han ömmar för; jag har en grupp som jag tyckerborde uppmärksammas bättre, dvs. de människor som har drabbats av brotten. Med all respekt för de organ från vilka sill malerial anser jag fortfarande alt del inle är fel att åberopapolisen, alltså det organ som ändå har alt utreda brottsligheten och peka påvad som hänt. De som forskar vid universiteten - och som tar skyddbakom - har ju ändå inte upplevt samma verklighet som de poliser vilka har atlhandlägga de ärenden det här gäller och som ställs inför fakta när brott harbegåtts. Det är en riksdagsmans demokratiska rättighet ochskyldighel att göra ett sådant påhopp som gjort mot mig, sade han.Ja, det är möjligt. Men jag har också sagt att del är en demokratisk skyldighetav en politiker och riksdagsman att ta upp ett problem, även om det kan synasfarligt, och även om det kan verka som om man inle skall röra vid det, eftersomdel bränns, och man därför skall låta det hela vara och låta berörda grupper fåsitta i kläm. För mig är del i vilket fall som helst en skyldighel somriksdagsman att våga debattera dessa frågor. Om åtgärder mot brottslighet av icke bofasta utlänningar HerrAHLMARK (fp): säger atl han ömmar för de drabbade, men detgör inle jag. Jag har andra bevekelsegrunder, säger han. Är om det larvliga i del påståendet? Skulle alltså vi, som inte vill hagrupphets vare sig i eller utanför , strunta i de människor som blirbestulna, som utsätts för växelbedrägerier eller ficktjuveri? Skulle jag t. ex.inle mena det som står i de motioner jag skrivit under och .som krävt etlmyckel stort antal poliser utöver regeringens förslag? Skulle jag strunta i desakerna som begärts just för att man skall kunna förebygga och upptäcka brott?Måste jag hålla med om alla insinuationer om zigenare för altherr Komstedt skall tro alt jag vill arbeta för atl människor som drabbas avbrott skall få stöd så långt det går? Och vill kritisera regeringen för allregeringen vägrar skärpa invandringspolitiken på det sätt och på de lösagrunder som anser tUlräckhga? Ömmar alltså inle heller regeringenför dem som drabbas? Måste man hålla med om generaliseringar beträffande enviss folkgrupp för atl skall anse att man ömmar för dem som blirbestulna och utsätts för andra brott? Del är inget fel att åberopa polisen, , intealls. Det är bara det att vad åberopar är en promemoria från enenskild polisman som inle slälll sig bakom. Jag har hänvisatlill statistik från domstolarna och från de vetenskapsmän som arbetat med dessafrågor . Del är en mycket seriös forskning. Om den kan man inte barasäga: Forskarna är inte med i del praktiska arbelel, så de har inle så storkunskap om det hela! Jag anser att det är mycket dystert att en debatt av dethär slaget skall behöva föras i . Det är dystert atl någon skallutslunga anklagelser på del viset så atl paragrafen om hels mot folkgruppomedelbart kommer en i tankarna. Del är ledsamt all , när jagsedan tar upp debatten, försöker sig på det demagogiska tricket atl säga attjag inle ömmar för människor som utsätts för brott. Jag kräverinte längre atl skall la tillbaka något. 5 protokoU 1973. Nr 86------------- Komstedt skulle ju behöva tatillbaka allt som han sagt i sina inlägg och Måndaeen den- ' '" interpellation om detfanns någon anständighet kvar hos honom. 14 mai 1973----- ®' finns det inte. Men vad vi skalllära oss av denna debatt, herr talman, -------------------- är hur viktigt det ändå är attanständiga politiker och journalister tar upp Omåtgärder för att , ,, , . i - ,., j , , j -* ' deanklagelser mot etniska minorrteter som rbland brukar resas r den ' Många av dem som den här diskussionen har gällt kommerfrån Polen-, m. m. industri tKarlsborg, . . . jggg [959 "g lyckades fly därifrån innan De i släkten som stannade kvar är nästan alla döda: skjutnaframför massgravar i Bieloza, drivna till gaskamrar i Ausch-witz, dödade ibombräder över . Men en del kom undan. Och de har sedan vandrat frånland lill land, och när de fått främlingspass i har de hunsats runtfrån kommun till kommun. De har sökt lägenhet men hört hyresvärdar säga nej;till zigenare hyr man inte ul. De har försökt stanna kvar på olika ställenunder längre lid, men polisen har ofta drivit dem vidare. De har sökt tillskolor men fått avslag med motiveringen att de inte stadigvarande varit bosattapå platsen." Och så har åren gått. Skuggan från och hotel frånHitler har vikt undan, men diskrimineringen har hängt som en förbannelse överflera tusen zigenare i alla dessa år. Så är etl antal av dem här i . Ochvi får en debatt där en svensk riksdagsman plötsligt generaliserar om dem påett sätt som vi hade hoppats att man aldrig mer skulle behöva höra i endemokratisk riksdag. Överläggningen var härmed slutad. § 8 Om åtgärder för att förbättra sysselsättningsläget vid ASSI:s industri i , m. m. Herr industriministern ordet för alt besvara (vpk) framställdainterpellation, nr 61, och anförde: har frågat mig om jagöverväger några åtgärder i syfte all förbättra sysselsättningslägel vid ASSLsindustri i , i fråga om såväl förbättrad produktionsplanering på kortsikt som inriktning mot ökad vidareförädling i syfte att trygga den framtidautvecklingen av denna industri. Vidare har frågat mig om delföreligger planer på ett bättre tillvaratagande av regionenslövvedstill-gångar, exempelvis genom anläggandet av en björkvedsmassafabrik ianslutning till ASSLs industri i . Slutligen har frågatmig hur jag ser på frågan om behovet av en förbättrad samordning mellan ASSIoch domänverket. Jag antar att med sin första delfråga omförbättrad produktionsplanering på kort sikt åsyftar åtgärder mol den jusl nurådande limmerbristen, som vid i Lövholmen och Karlsborgframtvingat vissa produktionsinskränkningar. Det torde inte vara möjligt att helt gardera sig förrubbningar i 66 virkestillförseln. Att bygga upp lager som läcker även oförutsedda vädersituationerär inte möjligt. Kostnaderna för del kapital som måste tas i anspråk härför ochför virkesskador blir myckel höga. har en osedvanligt mild vinter allvarligt begränsatoch försenat utnyttjandet av normala vinlerbUvägar genom otillräcklig bärighet.Vidare har inom vissa områden i stora snödjup hindratavverkningarna. Virkesleveranlörerna har på grund av dessa förhållanden inteförmått hålla de upprättade leveransplanerna. För att anpassalimmerförbrukningen lill den minskade tillförseln måste två veckors driftstopptillgripas vid sågen i och vissa neddragningar göras i skiftgångenvid sågverken i Lövholmen vid lämplig lidpunkt . Frågan utreddes ochbesluten fattades tillsammans med representanter för de anställda vid ett mötei . Sågverksindustrins utbyggnad och rådande marknadslägemed särskilt stor efterfrågan på sågtimmer har ytterligare accentuerattimmerbristen i liksom på flera håll i övriga . Som ett led iASSLs strävan till decentralisering och ökat medinflytande för de anställdaplanerar företaget alt införa ett särskilt resullatområde för sågade trävaror,inom vilket sågverksrörelsen i kommer att samordnas under enledningsgrupp. I denna ingår sågverkslédningarna, försäljningen, del norra råvarukontoretoch representanter för de anställda vid de tre sågverken. Härigenom möjliggörsför de anställda all tidigt bli informerade om och ta aktiv del i t. ex.råvaruförsörjningslägel och driftplanerna. På liknande sätt kommer man atlförfara vid de fyra sågverken i . Beträffande frågan rörande planeringen på förKarlsborgs bruk har jag inhämtat att bolaget ständigt arbetar med olikaalternativ för fortsatt utveckhng. Investeringar på drygt 80 miljoner kronorhar genomförts i bruk. Dessa investeringar var en del av ettÄSSl-program på nära i . För bruk hardetta inneburit all anläggningen nu i stora delar är en modern sulfatfabrik meden sloriek över svenskt genomsnitt. Vidare tillverkas där papperskvaliteter somär väl i nivå med de bästa hos konkurrenterna. har genom ökadevirkesuttag möjliggjort ASSLs utbyggnad och produktionsökning. Mellan åren 1971och 1974 höjs leveranserna av barrmassaved från domänverket till ASSIsuccessivt med inle mindre än totalt . Man kan därför tryggt konstatera att Karisborgs bruk är enanläggning som har goda framtidsutsikter, jämförliga med andra välskötta anläggningari . En undersökning, kallad Plan Norr, pågår om förelagets möjlighetertill fortsatt vidgad verksamhet i . Inom Plan Norr ligger också ettstudium av möjligheterna lill vidareförädling av produkterna. Denimpregnerings-och infärgningsanläggning för sågade trävaror sorn nu är underuppförande i är ett exempel på vidareförädling. En rad åtgärder för att på såväl kort som lång siktförbättra sysselsättningslägel har således vidtagits. Jag anser därför inte atllägel påkallar några åtgärder från min sida. Vad gäller ASSI-anläggningarnas framtida expansion villjag i sammanhanget framhålla all råvaruknappheten är en begränsande faktor.Tre Om åtgärder för att förbättra. sysselsättningsläget vidASSLs industri i , m. m. Om åtgärder för att förbättra sysselsättningsläget vidASSLs industri i , m. m. fjärdedelarav timret från domänverkets skogar inom övre och nedre distrikt iNorrbotten och nordöstra delarna av tillförs medanåterstoden, en fjärdedel, försäljs lill ett femtontal sågverk i inlandet.Leveranserna lill dessa sågar bedöms som ytterligt betydelsefulla för inlandetsnäringsliv och sysselsättning. gjordes stora timmeruttag urdomänverkets skogar för atl i det längsta klara försågningen i Törefors ochBålskärsnäs, På grund av ändrad sammansättning av den skog som avverkas kanden totala timmerkvanliieten inte ökas trots större virkesuttag. Omedelbara,kortsiktiga ökningar av timmeruttagen innebär minskade leveransmöjligheterunder relativt . ökade Ummeruttag från domänverket ärinle heller möjliga. Kuslsägverken och sågverksindustrin i sin helhet inomområdet kan därför inle grunda planerade produktionsökningar på förhoppningarom ökade leveranser från statsskogarna. Vad beträffar frågan om bättre lUlvaralagande av övreNorrlands tillgångar av björkved vill jag nämna att vid flera tillfällenhar undersökt möjligheterna atl förädla björk i , har dessautredningar visat att tillgången på björk inte är tillräckligt stor för attmotivera en björkmasselinje. Alll lövvirke som del är ekonomiskt möjligt allavverka och transportera tas redan ul ur domänverkets skogar. Skogsbruket sökerdriva fram befintliga lövvedskvantiteter lill sådana dimensioner ochkvantiteter atl virket kan tas emot och nyttiggöras av industrin. Denbekämpning av lövskog som pågår riktar sig inle mot den typ av lövvegetationsom kan väntas växa ul till godtagbara skogsbestånd. Vad slutligen gäller samverkan mellan och domänverketvill jag nämna atl denna fråga var föremål för beslut av riksdag, sombl, a, innebar en betydande personidenlilet mellan de båda företagensstyrelser. Ett nära samarbete sker mellan domänverkets norra distrikt och ASSLskontor i , soi-n svarar för rävaruanskaffningen i norr. Sedan cirka ett årpågår försök och ansträngningar alt driva samarbetet därhän, alt man i olikafrågor planerar och agerar såsom en enhet med gemensamt ansvar förvirkestillförseln. Enligt vad jag inhämtat har nuvarande former för samverkanvisat sig väl avvägda och tillgodoser de uppställda kraven på bästa möjligagemensamma' lösningar för och domänverket. Därigenom åsladkommes ocksåförutsättningar för en ökad trygghet i sysselsättningen förde anställda. FruMARKLUND (vpk): Eftersom är förhindrad att ta emot svaretpå sin interpellation ber jag i hans ställe atl få tacka industriministern fördetta svar. Industriministern går där utförligt in på de olika delfrågorna, ochjag skall bara på några punkter kommentera svaret. Hänvisningen till atl den osedvanligt milda vintern harmedfört försämring av vinlerbilvägarna och därmed åstadkommit rubbningar ileveranserna har bemötts av domänverket, den största leverantören av virke lUlKarlsborgssågen. I en intervju i Norrskensflamman sade man frånverkets sida; "Vi har gjort vad som på oss ankommil. Vi har ingen skuld iASSLs virkesbrist, och då svarar vi för närmare 60 procent avbehovet där av sågtimmer. Vi följer uppgjort leveransavtal." Om tillståndel på skogsvägarna sade man: "Vägarna iskogarna är fina, och atl vi inte haft några svårigheter atl få fram timmerenligt avtal, visar att lagren i stort sett är tömda. kör vi timmer tillKarlsborg och Lövholmen direkt från hyggena efler hand som huggarna hinner fåfram." I den här frågan är meningarna alltså mycket delade. Menvilken uppgift som än är den riktiga kvarstår ändå frågan, om del inte ärmöjligt att bättre än vad som har varit fallet gardera sig med enlagemppbyggnad. Del måste i sin tur vara en fråga om bättre planering. Under den senaste vintern har just den punkten ofta ochstarkt betonats från arbetarhåll. Därvid har man inle bara utgått från deaktuella hoten om driftinskränkningar och permilteringar, utan man har ocksåutgått från den oro som finns inom denna bygd. Industriministern säger i sitt svar atl man tryggt kankonstatera att bruk är en anläggning som har goda framlidsutsikter.I en bygd där man minns nedläggningen i Bålskärsnäs, det som hände i Töreforsoch händelser längre bort i liden är kanske den förvissningen inle lika stor.Osäkerheten bland ASSLs anställda och befolkningen i övrigt har ju ocksåorsakals av ASSI-ledningens oviha att satsa på en utbyggnad av hamnen. Det beskedsom kom från , all man där motsätter sighamnutbyggnaden, har naturligtvis bidragit till att ytterligare öka denna oro.Många arbetare uppfattar inställningen i hamnfrågan som en strävan alt strypaål ASSLs verksamhet i och en inriktning mot en centralisering avverksamheten i vidare bemärkelse. När det så gäller den framtida utvecklingen vid ASSIframhåller industriministern råvaruknappheten som en begränsande faktor. 1interpellationen sägs all det är svårt atl få grepp på talet om virkesbrist iNorrbotten, eftersom också del är en fråga som man har skUda meningar om påexperthåll. Delta belyses t. ex. av alt uppger atl det inleråder någon virkesbrist i länet. Dess representant vill enligt entidningsartikel atl "diskussionen om virkesbrist i ett län med ett totalttiUgängligl virkeskapilal (marken ovan skogsodlingsgränsen fränräknad) av nära40 års avverkningar i nuvarande sloriek bör nyanseras och ges de rättaproportionerna". Frågan om ASSLs skogstillgångar är emellertid intressant idet här sammanhanget. Övriga skogsbolag har som bekant väldiga egna skogar, menså är inle fallet med det statliga företaget. på framhåller i en skrivelse tiUregeringen att behöver egen skog för alt säkra råvarutUlgången för sinaanläggningar i , och man vill all regeringen skall undersökamöjligheterna atl överföra domänverkels skog till . Det vore intressant atlhöra hur industriministern ser på del uppslaget. Men frågan om virkestillgången aktualiserar ändå återigenindustrins inriktning. Möjligheten att tillverka tidningspapper, finareemballage, hushållspapper och annat i den vägen har förts fram idiskussionerna. Men marknaden och dess behov kan dessutom kräva utveckling iandra riktningar än de träbaserade. Redan nu tillverkar ju företagelplastsäckar Om åtgärder för att förbättra sysselsättningsläget vidASSLs industri i , m. m. Om åtgärder för att förbättra sysselsättningsläget vidASSLs industri i , m. m. ochförpackningar av polystyren. Det borde alltså vara ett intresse att driva vidareförädlingenännu längre mot konsumlionshärdig produkt. Industriministerns svar ger inle myckel atl ta fasta på iden delen rnen jag vUl nog, i likhet med interpellanten, betona att man för alttrygga Karlsborgsinduslrins framlid och ge möjlighet till expansion måste gå inför en ökande förädlingsgrad. Staten måste här gå in för att utveckla helt nyalinjer inom skogsproduktförädlingen. Det är nödvändigt alt bryta den ensidigautvecklingen inom ASSLs industrier en utveckling som är markant bl. a. i med hänsyn till behovet av att öka sysselsättningen och med hänsyn liU deninternationella konkurrensen men också med hänsyn tUl det väldiga råvarubehovsom finns i den nuvarande typen av produktion. Jag vill än en gång, herr industriminister, lacka försvaret. Jag hoppas att de hänvisningar som har gjorts lill planeradeutvecklingsåtgärder verkligen skall omsättas i praktisk handling inom en snarframlid, så att inte människorna som arbetar på och skall gåsamma öde till mötes som del som drabbade arbetarna i Bålskärsnäs. Jag har i mitt svar angivit att betydandeinvesteringar gjorts i ASSLs anläggningar - - ochdragit slutsatsen atl med de investeringarna har vi etl rationellt företag, väli klass med vUket annal företag som helst i vårt land. bör därför ha storamöjligheter . Jag har ingen anledning atl ändra något i detuttalandet. Virkessiluationen för , innefattande ,är naturhgtvis ett problem. Del är inle för inte som det sedan lång tidtUlbaka drivs förhandlingar av svenska förelag med bl. a. omimport av massaved. Del har angetts - och jag kände till det - att man söker fåköpa en kvantitet på ca 1 miljon m'' framåt. Vi vetännu inte till vilket resultat dessa förhandlingar leder. Jag utesluter heller inte atl man i de förhandlingarnadiskuterar köp av sågtimmer för att få möjligheter lUl en bättre lagerhållning. Därmed är vi inne på del intressanta problemet: Vad är delsom hänt uppe i och inle minst i Norrbollen? Jag tror all man börbeakta att vi i den lokaliseringspolitiska aktiviteten medgiviticke obetydliga lån och bidrag till mindre sågverk i det norrländska inlandetför att på del sättet befrämja sysselsättningen och naturligtvis då ävenavsättningen av sågtimmer. Detta påverkar helt naturligt också situationen förde större anläggningar, bl. a. statens egna, som vi nu diskuterar. Det visasklart av de besvärligheter som uppstått . Det är riktigt attdomänverket har hållit sina leveransåtaganden, men på grund av debesvärligheter som förekommit har en viss förskjutning av leveransernamånad efter månad inträffat. Detta gjorde atl man vid sågverket helt plötsligtbefann sig i en helt ohållbar situation. Del medförde att man fick ettdriftstopp på ungefär två och en halv vecka för vissa anställda. Det är emellertidnu överståndet, och produktionen är åter i full gång. Resultatenav diskussionen om vUka åtgärder man bör vidta har jag redovisati mitt svar: försök med en planeringsverksamhet i vUken alla parter skall varainvolverade. har tagil upp frågan huruvida skall haegna skogstillgångar. Vi har ett specieUt verk, domänverket, som förvaltarstatens skogar. Vi har klart angett all etl samarbete mellan ochdomänverket skall förekomma. Det framgår också klart av milt svar alt ca 75procent av del råvarubehov som ASSLs industri i har täcks avdomänverket. Jag kan inle förslå att en splittring av förvaltningsuppgifternaskuUe kunna ge ett bättre resultat än det samarbete som skall ske mellan ASSIoch domänverket beträffande råvaratiUförseln. Man kan naturligtvis diskutera om del är möjligt alt la utmer skog. Man kan också diskutera om del är möjligt att göra uttag från det s.k. nollskogsområdet, som också har ägoandelar i. Vi har låtit domänverketgenomföra en ulredning i den här frågan, vilken har publicerats och somvisar alt man under vissa betingelser kanske skulle kunna göra det. Men jag ärinle övertygad om all det i och för sig kommer atl hjälpa vid dessanläggningar i kuslbandet i någon avsevärd omfattning. Jag kommer slutligen UU frågan om hamnen, vilken inteberörs i själva mterpellationen. Jag ser delta såsom etl i och för sig viktigtproblem som måste lösas från ekonomiska och rationella utgångspunkter. Del ärvad sökt göra. Det påverkar i stort sett inle driften vid de anläggningarsom vi nu har talat om. Ang. utnyttjandet av anslagna medel för oljebekämp-iiingnu sjöss (vpk): Jag ber all få lacka industriministern för de uppgiftersom han nu har kompletterat silt svar med, och jag vill gärna tolka hans vUjaatt allvarligt diskutera de här frågorna som positiv för deras fortsattautveckling. Intressant är bl. a. uppgiften alt förhandlingar pågår medSovjetunionen om inköp av behövliga produkter. Framgångar i de förhandlingarnakan kanske vara en del i del som skall medverka till alt inför kommande vintrarförhindra situationer av det slag som arbetarna vid i harutsatts för under denna vinter. När sedan industriministern talar om skogstillgångarna ochträindustri-arbetarnas propåer om att överlåta domänverkets skog till , såtycker jag att hänvisningen lill att av domänverkets skog går tUlASSLs verksamhet ger arUedning att ställa frågan om inle domänverkels allaskogstillgångar borde tUlfalla det statliga . Överiäggningen var härmed slutad.