prot · FW0956 · 1973-12-31 00:00:00 — Jag har bara sagt att denmycket breda opinion som tagit sig uttryck i beslut i kommunfullmäktige, i folkomröstningar,i besvärsskrivelser, i uppvaktningar hos civilministern och i ettbeslut här i , den opinionen kan inte utan vidare avfärdas medargumentet att här har förekommit odemokratiska yttringar. Det är en genuin,upplevd opinion som har kommit till uttryck, en opinion som det borde vara enregerings skyldighet att ta hänsyn till. Den opinionen har icke avfärdats somodemokratiska yttringar. Den opinionen har fått sina synpunkter prövade ochkommer att få sina synpunkter prövade. Överläggningen var härmed slutad. §7 Ang. dimensioneringen av SJ;s kommersiella distriktsenhet i Herr kommunikationsministern erhöll ordet för attbesvara i (fp) i kammarens protokoll för intagnafråga, nr 151, och anförde: i har frågat mig om jag harobserverat all SJ avser atl den kommersiella dislriktsenheten i skall haså liten omfattning att endast två personer skall sysselsättas där. Personaluppsättningen vid försäljningssektionerna påregional nivå har anpassats till den situation inom SJ:s kommersiellaverksamhet som gäller . Vid denna tidpunktgenomfördes en organisationsförändring på lokal nivå, som bl. a. syftade tillatl åstadkomma en mer marknadsinriktad organisation av trafikområdena. Organisationsförändringen innebar bl. a. att s. k.kundtjänslgrupper inrättades, med uppgift att i första hand svara för deprimära kundkontakterna. Arbetsuppgiften har tidigare belastat de regionalaförsäljningssektionerna. trafikområde har t. ex. tillförts två man förkundtjänst-funktionen, och vid trafikområde har en man i princip helt Mot bakgrund av dessa åtgärder har försäljningsenhetenspersonaluppsättning på regional nivå i tills vidare fastställts till tvåman. Antalet anställda skall jämföras med tidigare personalplan för försäljningssektioneni Umeådistriklet som upptog tre man. Behovet av personal framöver får bliberoende av uppgifternas art och omfattning och av efterfrågan på SJ:stransporttjänster. i (fp): Jag ber att få tacka kommunikationsministern för svaret. Enligt svaret skall det bli två personer kvar vid SJ:skommersiella distriklsenhet i . Kommunikationsministern säger att dettidigare var tre man som tjänstgjorde inom försäljningssektionen iUmeådistriklet, men i verkligheten var det fyra, och dessutom hade man begärtatl få ytterligare förstärkning, vilket emellertid inte blev av. Frågan var ju uppe i , och ipropositionen 133, som då låg till grund för riksdagsbehandlingen, uttalarkommunikationsministern på s. 29 följande: "Jag har emellertid tagit intryck av den oro manuppenbarligen hyser och är beredd att föreslå, att man tills vidare på de treangivna hittillsvarande distriklshuvudorterna , och Umeå-bibehåller kommersiella distriklsenheter sorterande undertrafikdistrikts-cheferna i resp. , och . Tanken är då attdessa enheter - inom ett geografiskt område som fastställs för varje enhet skall svara för den regionala kommersiella verksamheten." Därefter tillägger kommunikationsministern ipropositionen: "Med detta arrangemang--- får anses atl rimlig hänsyn tagits till närings livets intresse och de regionalpolitiska aspekterna över huvud taget." får man naturligtvis inte ha alltför stora krav om manser på de regionalpolitiska aspekterna och finner alt av fyra blir det tvåkvar. Det ger ju inte så förfäriigt stor tröst. Men frågan kommer ju attbehandlas här i , och jag hoppas attkommunikationsministern dä inte skall vara motståndare till alt man i Umeåbygger upp en organisation som är förenlig med de uppgifter som man anser attSJ bör ha. Det får inte vara så som kommunikationsministern säger islutet av svaret, där det heter: "Behovet av personal framöver får bliberoende av uppgifternas art och omfattning och av efterfrågan på SJ:sIransport-Ijänsler." Nej, det är mera viktigt atl det blir en aktivverksamhet i försäljningsorganisationen, så att SJ får ett större kundunderlagoch att man ser till att det blir tillräckligt med personal för just marknadsföringenav transporttjänsterna, så att del verkligen blir ett resultat. Jag hoppas alltså att del kan bli en bättre lösning, närdenna fråga nästa gång behandlas här i . Atl minska från fyra till tvåoch hänvisa till regionalpolitiska aspekter går helt enkelt inle. Ang. dimensioneringen av SJ.s kommersiella distriktsenheti Jag tror atl vi skall vara litet försikligamed att döma definitivt i denna fråga. Jag föreställer mig nämligen atl varken herr iUmeå eller jag är helt på det klara med hur den verksamhet det här ärfråga om kommer att utvecklas. När SJ nu sätter i gång den nyakommersiella verksamheten om jag får kalla den så i , och ,så måste ju ändå SJ ha rätt att pröva sig fram. har man i SJ funnit att manskall börja på detta sätt; hurudan fortsättningen blir kan vi inte ta ställningtill . Som framgår av mitt svar, och som har märkt, har ju en lokal omorganisation ägt rum, som harinneburit vissa förändringar och en viss inriktning av den verksamhet vi härtalar om i anledning av fråga. Men jag vill gärna instämma i vadherr sade i slutet av sitt anförande, nämligen alt om man framöverkommer till en uppfattning som något skiljer sig från uppfattningen i vadgäller behov utav personal, så är man naturligtvis vid SJ oförhindrad atlompröva personalbehovet. Det står också i svaret. i (fp): Det sista som kommunikationsministern sadenoterar jag med tillfredsställelse. är alltså inne på att SJ gören satsning på en utåtriktad verksamhet. Det har jag också kunnat läsa ut avsvaret. Och förutsätter jag att de indirekta löften som tidigare givits blirinfriade, och att man vid behandlingen av denna fråga kan räkna medkommunikationsministerns stöd alt bygga ut organisationen, så atl verklighetenkommer atl motsvara de föreställningar man ingivit människorna uppe i . Överläggningen var härmed slutad. § 8 Föredrogs och hänvisades Kungl. Maj:ts propositionernr 90 och 91 till . § 9 Föredrogs och hänvisadesmotionerna nr 1667 till lagutskottet, nr 1668 till inrikesutskottet, nr 1669 till utbildningsutskottet, nr 1670 till inrikesutskottet och nr 1671 tillutrikesutskottet. § 10 Föredrogs och biföllsinterpellationsframställningarna nr 65-67. § 11 Stöd till idrotten Föredrogs kulturutskottetsbetänkande nr 9 i anledning av propositionen 1973:1 i vad avser anslag /74 till stöd till idrotten järnte motion. Jag ämnar inte här ställa något annatyrkande än bifall till utskottets hemställan, men jag vill påpeka en sak somjag finner något egendomUg.Inom ett anslagsområde som sägs vara stöd tiU idrotten har man i propositionentagit upp frågan angående Falsterbokanalen. Är 1970 beslöt attFalsterbokanalen i fortsättningen tiUs vidare skulle drivas, trots attriksdagen tidigare fattat ett beslut om att den skulle läggas ned på grund avatt den saknade betydelse för sjöfarten. När vi 1970 beslutade att Falsterbokanalen skullefortsätta att drivas sades det i jordbruksutskottets utlåtande nr 5: "Enfortsatt kanaldrift i nuvarande form beräknas av komma attuppvisa ett underskott av . Vid fortsatt drift medviss reduktion av personalstyrkan kan underskottet intUl beräknas uppgåtiU ca . och därefter tiU ca ." redovisas det istatsverkspropositionen att nettoutgifterna för Falsterbokanalen för budgetåret1973/74 beräknas komma att uppgå tUl ca . Det sägs också attinkomster av kanalen skulle tillföras anslaget, men det finns istatsverkspropositionen inga som helst uppgifter om till vilka belopp dessaberäknas uppgå. Jag är medveten om att det på detta område finns olikaintressen. Ett intresse är att förse småbåtsägarna med en hamn, men det hartydligen inte gjorts någonting speciellt för detta. Det sades tidigare att manskulle få så betydande inkomster av småbåtarna att kostnaden vid det här lagetskulle stanna vid ca . Jag har därför velat påpeka attstatsrådet nu redovisar att nettoutgiften beräknas bU ca . Jagskulle naturligtvis gärna se att någon från utskottet kunde tala om, huruvidaman har beaktat detta i förhåUande tiU de förutsättningar som gällde dåriksdagen fattade sitt beslut. Det sades också i jordbruksutskottets utlåtande nr 5 år1970: "Utskottet utgår från att Kungl. Maj:t och statens naturvårdsverkmed uppmärksamhet följer den fortsatta utvecklingen av frågan och vidtar deåtgärder som erfordras för att ernå den ur såväl aUmän som enskild synpunktmest ändamålsenliga användningen av kanalen." Jag har velat göra detta påpekande, eftersomdet i den region det gäller finns mer än ett intresse. Det andra intressetrepresenteras av trafiken på vägen, som under vissa tider är mycket starktkoncentrerad och därför är mycket besvärad av de broöppningar som måsteförekomma genom att Falsterbokanalen drivs också i fortsättningen. Jag vUl inte pä något sätt motsätta mig att kanalen drivsi fortsättningen, om man anser att detta är mycket angeläget, men man skaU intesäga att det kostar , och ett par efteråt komma ochredovisa en nettoutgift på utan att lämna någon som helstförklaring tiU angående detta förhållande. Överläggningenvar härmed slutad. Kammaren biföU vad utskottet i detta betänkande hemstäUt. 2 protokoll 1973. Bidrag till ungdoms-organisationernas centrala verksamhet § 12Anslag till ungdomsverksamhet Föredrogs kulturutskottetsbetänkande nr 11 i anledning av propositionen 1973:1 i vad avser anslag /74 till ungdomsverksamhet jämte motioner. Bidrag till ungdomsorganisationernas centrala verksamhet Maj:t hade i propositionen1973:1 bilaga 10 under punkten B 47 (s. 104-107 i utdrag avstatsrådsprotokollet över utbildningsärenden) föreslagit att tillBidrag till ungdomsorganisationernas centrala verksamhet för /74anvisa ett anslag av . I detta sammanhang hade behandlats motionerna 1973:673 av i m. fl. (c) i vad avsåghemställan 1. att riksdagenhos Kungl. Maj:t skulle anhålla om sådan ändring av bestämmelserna för bidragettill ungdomsorganisationernas centrala verksamhet att det rörliga bidraget fickutgå efter antalet medlemmar i åldern , 2. att riksdagenhos Kungl. Maj:t skuUe anhålla att grundbidraget tUl ungdomsorganisationernascentrala verksamhet höjdes med tiU , 3. att riksdagentUl Bidrag till ungdomsorganisationernas centrala verksamhet för budgetåret1973/74 anvisade ett anslag av samt 1973:1235 av herrar iAlingsås (fp) och (), såvitt nu var i fråga. 1. att riksdagenskulle avslå motionen 1973:673 i vad avsåg sådan ändring av gällandebestämmelser angående bidrag tiU ungdomsorganisationernas centrala verksamhetatt grundbidraget höjdes tUl , 2. att riksdagenskulle avslå motionen 1973:673 i vad avsåg sådan ändring av gällandebestämmelser angående bidrag till ungdomsorganisationernas centrala verksamhetatt bidrag fick utgå bl, a, med hänsyn tiU antalet medlemmar m, fl, , 3. att riksdagenmed bifall till propositionen 1973:1 och med avslag på motionen 1973:673 idenna del till Bidrag till ungdomsorganisationernas centrala verksamhet /74 anvisade ett anslag av , 4. att riksdagenskulle avslå modonen 1973:1235 i vad avsåg dispositionen och fördelningen avanslaget Bidrag till ungdomsorganisationernas centrala verksamhet. A, 1, beträffande storleken av grundbidraget tUlungdomsorganisationernas centrala verksamhet av i Lane-Herrestad(c), fröken () samt herrar (), i () och iGunnarskog (c) som ansett att utskottet under 1 bort hemstäUa, att med bifall tiU motionen 1973:673 i denna delmedgav att grundbidrag till ungdomsorganisationernas centrala verksamhet utgickmed ett tiU förhöjt belopp, A, 2. beträffande sådan ändring avgäUande bestämmelser att bidrag tUl ungdomsorganisationernas centralaverksamhet fick utgå bl. a. med hänsyn till antalet medlemmar m. fl. av i Lane-Herrestad (c), fröken () samt herrarEnlund (fp), i () och i (c) som ansett attutskottet under 2 bort hemställa, att med bifall tUl motionen 1973:673 i denna delmedgav att bidrag tUl ungdomsorganisationernas centrala verksamhet fick utgåbl. a. med hänsyn tUl antalet medlemmar m. fl. 3. beträffande medelsanvisningen a. av i Lane-Herrestad (c), fröken () samt herrar (), i KU (fp) och i (c) som - vid bifaU tiU reservationerna A 1 och A 2 - ansett att utskottet under 3 bort hemstäUa, att i anledning av propositionen 1973:1 ochmotionen 1973:673 i denna del tUl Bidrag tUl ungdomsorganisationernas centralaverksamhet för /74 anvisade ett anslag av , b. av iLane-Herrestad (c), fröken () samt herrar (), i () och i (c) som - vid bifaU till reservationen A 1 men inte tUl reservationen A 2 - ansett att utskottet under 3 bort hemställa, att i anledning av propositionen 1973:1 ochmotionen 1973:673 i denna del tiU Bidrag tUl ungdomsorganisationernas centralaverksamhet för /74 anvisade ett anslag av , c. av iLane-Herrestad (c), fröken () samt herrar (), i () och i (c) som - vid bifall tUl reservationen A 2 men inte tiU reservationen A 1 - ansett att utskottet under 3 bort hemställa, att i anledning av propositionen 1973:1 ochmotionen 1973:673 i denna del till Bidrag till ungdomsorganisationernascentrala verksamhet för /74 anvisade ett anslag av 9 268 000kronor. Bidrag till ungdomsorganisationemas centrala verksamhet FrökenELIASSON (c): Av allt att döma kan vi se fram emot enomfattande debatt om den del av kulturpolitiken som rör ungdomsorganisa- Bidrag tiU ungdomsorganisationernas centrala verksamhet Jag vill se det som ett utslag av att vi från olika håll menar attdet här är en mycket angelägen del av det kulturpolitiska fäUet. Ungdomsorganisationerna bedriver ett mycket värdefulltarbete, bl. a. för att göra fritiden mer meningsfylld för allt fler barn ochungdomar. Ungdomsorganisationerna skapar förutsättningar för en aktiv fritidför grupper som, trots att fritidssektorn växer, i alltför liten utsträckningkan ta tUl vara fritidsutbudet på grund av sin ringa betalningsförmåga. Barnoch ungdom är tyvärr en grupp som har små möjligheter att komma till tals ochsom därför ofta förbises också i samhällsplaneringen. harurbaniseringen, arbetslivets omvandling och den ändrade familjestrukturengjort att vi på ett helt annat sätt än har anledning att stödjautvecklandet av gemenskap och meningsfylld fritid för barn och ungdom. Förskoleåldrarna har fått en betydandeuppmärksamhet, vUket emellertid ännu inte skett med meUangruppen . Trotsatt man aUtmer inser värdet av aktiviteter för dessa åldrar är ungdomsorganisationernasarbete i denna grupp missgynnat i fråga om samhällets stöd i förhållande tillverksamheten bland de äldre ungdomarna. En viss förbättring har visserligenskett genom att man för stödet till ungdomsledarutbildningen numera sänktåldersgränsen, men i övrigt kvarstår åldersgränsen . harman också fått visst stöd till försöksverksamhet - det är glädjande menlångtifrån tillräckligt. För den centrala verksamheten innebär detta förungdomsorganisationernas del att man får ett röriigt bidrag för de drygt 900000 medlemmar som fyllt , medan i anslagsberäkningarna ingen hänsyn tastUl omkring 300 000 medlemmar i åldern . I reservationen 2 föreslår vi från center- ochfolkpartihåll att denna orättvisa skall tas bort. Det kan inte vara rimligt attungdomsorganisationernas arbete i denna grupp inte skall värdesättas på sammasätt som arbetet i den äldre åldersgruppen. Utskottsmajoriteten hänvisar tiU att det vore attföregripa pågående utredningsarbete i i fråga om detcentrala stödets utformning om man genomförde en sådan förändring. Vi har pådenna punkt en annan mening. Ungdomsorganisationerna har redan en så omfattandeverksamhet och så lång erfarenhet på området att de nu bör få ett reguljärtstöd för detta. Utredningsarbetet kan för övrigt knappast väntas påverkaanslaget förrän i bästa fall tidigast fr. o. m. /75. Det finns anledning att räkna med att det centrala stödetäven fortsättningsvis bör ha karaktären av ett allmänt stimulansbidrag och därför i underlagsberäkningarna också bör la hänsyn till den faktiskaverksamhetens omfattning. har tUlstyrkt en sänkningav åldersgränsen. Man säger att denna inriktning överensstämmer med denmålsättning samhället gett uttryck för bl. a. genom försöksverksamheten medfritidsverksamhet för barn och ändringarna i stödet tillungdoms-ledarutbUdningen. Redan 1962års ungdomsutredning förordade en sänkning av åldersgränsen.Det skall också sägas att ungdomsutredning inte kunde visa på någrabärande utveckiingspsykologiska, pedagogiska eller andra skäl för en åldersgränsjust vid . I reservationen 1 har vi även begärt enuppräkning av grundbidraget med lUl , då vi anserdet angeläget att ytterligare förbättra ungdomsorganisationernas arbetsmöjligheter.1962 års ungdomsutredning tUlstyrkte denna nivå redan i sitt betänkande 1967,och även förordar sedan flera är en uppräkning tiU dettabelopp. Jag ber att fä yrka bifaU tiU reservationerna1 och 2 vad det gäUer utformningen av det centrala stödet tiU ungdomsorganisationernascentrala verksamhet. Jag ber också att få yrka bifaU i första hand tiUreservationen 3 a vad det gäUer medelsanvisningen och för den händelse endasten av de föregående reservationerna vinner kammarens bifall i andra hand tiUreservationerna 3 b och 3 c. Bidrag till ungdomsorganisationernas centrala verksamhet Precis som fröken misstänkte kommerkammaren nu , när vi behandlar anslagen tiU ungdomsverksamheten,att få bevittna en av de många opportunistiska parader som borgerligheten gjorttill sin livsform detta år. Det är naturligtvis dess angelägenhet, men densakliga behandlingen av de frågor vi diskuterar vinner inte på det. och reservation tiU utskottetsbetänkande beträffande anslag till ungdomsorganisationernas centrala verksamhetär just ett exempel på hur taktik går före saklighet. Reservanterna viU höjagrundbidraget och viU sänka åldern förmedelsberäkning från 12 tiU . Det är i och för sig inga sensationeUaförslag. De har framförts . Men ingen vet riktigt hur de slår, och därförmåste man noga pröva dem innan man sätter dem i verklighet. Dessutom har en utredning - vilken fröken ocksåpåpekade jobbat . Den kommer med förslag på hur man skaUlösa detta problem, som inte är riktigt så enkelt som att bara sänkaåldersgränsen. För att något motverka de problem, som kan uppstå genomatt man måste låta det gå under det att utredningen arbetar ochungdomsorganisationerna ändå har att bedriva sin verksamhet i de åldrar frökenEhasson talade om, har Kungl. Maj :t givit i uppdrag att isamarbete med barnstugeutredningen. , ochstatens ungdomsråd initiera en försöksverksamhet med hjälp av 6 miljoner kronorfrån arvsfonden för att få i gång fritidsaktiviteter i åldersgrupperna 7-12 år.I väntan på utredningens resultat ges alltså redan en kompensation till deorganisationer som har en väsentlig del av sitt arbete i dessa tidigaåldersgrupper. Dessutom det är för mig avgörande kan det hända attdenna utredning och försöksverksamhet kommer att visa att en del organisationer,tex. på handikappsidan, behöver särskilda åldersgränser, medan andra, t. ex.dem vi brukar kalla för tröskelorganisationer, behöver en annan specialbehandling. finns från en rad organisationer Bidrag tiU ungdotns-organisationernas centrala verksamhet önskemålom att göra bidragsbestämmelserna så enkla som möjligt. Att i detta läge hurtfriskt gå fram och säga att vi vethur det skall vara, gör så här och lägg på ett par mUjoner kronor sä blir detbra, brukar inte vara en bra modell för riksdagsarbetet.Ungdomsorganisationerna är inte betjänta av ett sådant slarv, i all synnerhetsom redan Kungl. Maj:ts förslag innebär en uppräkning av anslaget. Jag yrkar bifall till utskottets hemställan. Fröken () kort genmäle: Jag vUl bara påpeka för att deförslag vi för fram sannerligen är väl grundade. Som jag framhöll i mitt tidigareinlägg har de anslagsbehandlande myndigheterna varit inne på dessalinjer och faktiskt föreslagit just de förändringar vi vill ha till stånd. Även om nu talar om att det kan finnasanledning till särskilda åtgärder av olika slag, anser vi det ändå - jag troratt även har den uppfattningen angeläget att man kan få tillstånd bättre möjligheter för en meningsfylld fritidsverksamhet i dessa åldersgrupper.Vi har därför fört fram kravet på en sänkning av åldersgränserna. Alldeles oavsett det pågående utredningsarbetet kommer vinog ändå, , förr eller senare att hamna i den situationen att vivinner en aUmän uppslutning kring den linje vi företräder orn reservationernainte skulle biträdas . Det finns sannerligen allt fog för att följer den linje som reservanterna föreslår, så att vi kan stärkaungdomsorganisationernas verksamhet inom dessa åldersgrupper. HerrZACHRISSON (s) kort genmäle; Det är alldeles riktigt att det förr ellersenare kommer att bli en justering av åldersgränserna; den uppfattningen trorjag vi kan dela aUesammans. Men men skall veta vad man gör när man företar ensådan ändring. har sagt att man inle heller där anser sig hatiUräcklig kunskap om hur justeringarna exakt skall göras, och styrelsen harfördenskull biträtt utredningskravet och har själv en expert som sitter med iutredningen. Därför anser jag det ganska klokt att invänta resultatet. i (c): Alla i den här kammaren torde vara överens omatt det arbete som ungdomsorganisationerna utför är av mycket stor betydelseför vårt samhäUe. Det talas också ofta i mycket vackra ordalag om det arbetesom ungdomsorganisationerna utför. Ungdomsorganisationerna kan dock inte levaenbart på vackra ord, utan det är nu mer nödvändigt än någonsin att de somsysslar med politik i riksdag, landsting och kommuner försöker lägga mer kraftbakom sina ord och ge föreningarna det ökade ekonomiska stöd som dessa så välbehöver. Jag tror att också samhäUet är betjänt av att föreningsarbetet ses somen grundläggande faktor i arbetet på att ge träning i demokratisktbeslutsfattande. Vidare är det viktigt att öka förståelsen för de demokratiskavärden som vi sätter så högt. Detta verkar dock inte vara helt självklart föralla i samhället . Den debatt som har förts omsamhällets stöd tiU ungdomsorganisationerna har till stor del rört sig om detlokala aktivitetsstödet, vilket kammaren kommer att debattera . Denpunkt vi nu behandlar rör bidrag till den centrala verksamheten. Där har vi ien motion krävt att grundbidraget tUl ungdomsorganisationernas centralaverksamhet skall räknas upp . Skälet för detkravet är att även ungdomsorganisationerna, liksom alla andra, har fått känningav starkt ökade kostnader. Eftersom bidragsbeloppet har legat stiUa ,anser vi det finnas starka skäl för att nu höja det. Vi tycker nog att de skälsom utskottet och har anfört inte är några särskilt lungaargument. Det rörliga bidraget tUl ungdomsorganisationernas centralaverksamhet är beroende på antalet medlemmar i åldern . Vi har sagt imotionen att vi tycker att det nu finns skäl att sänka åldersgränsen till 7 år.Många organisationer har ökat sin verksamhet i just dessaåldersgrupper. Detta har tUl en del berott på att regeringen har ställt medeltUl förfogande ur arvsfonden. Försöksverksamheten har också av mångaorganisationer tolkats så, att samhället framöver kommer att ge ökat stöd tUlde här åldersgrupperna. Så har ju också skett när det gäller den centralautbildningsverksamheten. Jag hoppas också att den delrapport som så småningomkommer från arbetsgrupp för försöksverksamhet föråldersgruppen 712 är skaU ge så värdefulla erfarenheter att olikaorganisationer skall kunna fortsätta att utveckla denna verksamhet. Det ärfaktiskt så, att denna åldersgrupp i många avseenden har varit nästan heltbortglömd. säger att kompensation redan utgår tUl deorganisationer som bedriver utbildningsverksamhet för grupper i åldern 712år. Detta är emellertid ett felaktigt påstående, eftersom de pengar somhittills har utgått till försöksverksamheten enbart har utgått tiU de projektsom finns utarbetade, och de projekten har tiU stor del finansierats avföreningarnas egna pengar utöver de anslag som dessa har fått. Att därför påståalt organisationerna som sådana har erhållit extra stöd för denna verksamhet ärinte korrekt, utan stödet har alltså utgått enbart till de enskilda projekten. Del är riktigt att ungdomsorganisationernas centralaverksamhet kostar pengar det kostar ca att vidta dessaförändringar i bidragsgivningen.