prot · FW09137 · 1973-12-31 00:00:00 — Med utgångspunkt från dessadeklareras en uppfattning i reservationen, och det är denna vi diskuterar. Attdet skulle kunna ligga något försåtligt i orden "i anledning av" kanjag för min del näppeligen förstå. Men det kanske hgger en djupare exeges idetta än jag förmår att prestera. i (m): Också jag måste reagera mot uttrycketförsåtliga attacker. Här är det inte fråga om vare sig försåtlighet ellerattacker, utan här är det fråga om att framföra en ärlig mening som omfattas avmänga människor. Det har varit och är min strävan, och den har inget med varesig försåtlighet eller attacker att göra. Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs på bifall tilldels utskottets hemstäUan, dels reservationen av m. fl., ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan herrNordstrandh begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition; Den som viU att kammaren bifaller utbildningsutskottetshemstäUan i betänkandetnr 46 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifalht reservationen av m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr Nordstrandh begärde rösträkning verkstäUdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Nr 44 ianledning av motioner angående miljövård, m. m. Nr 45 ianledning av motioner angående vattenvård, m. m. Kammaren biföll vad utskottet i dessa betänkandenhemställt. Rätt för utländsk bank att inrätta representationskontori § 17 Rätt för utländsk bank att inrätta representationskontori Föredrogs näringsutskottetsbetänkande nr 62 i anledning av propositionen 1973:139 med förslag tiU lag omändring i lagen (1955:183) om bankrörelse m. m. jämte motion. I propositionen 1973:139 hadeKungl. Maj:t, under åberopande av utdrag av statsrådsprotokollet överfinansärenden för , föreslagit att anta inomfinansdepartementet upprättade förslag till 1. lag om ändring i lagen (1955:183)om bankrörelse, 2. lag om ändringi lagen (1968:555) om rätt för utlänning och utländskt företag att idka näringhär i riket. I propositionen hade föreslagitsatt tiUstånd av Kungl. Maj:t skuUe krävas för att utländskt bankföretag skullefå inrätta representationskontor i . I detta sammanhang hade behandlatsmotionen 1973:2021 av m. fl. (vpk) vari hemställts attriksdagen skulle anta förslag tiU lag om ändring i lagen (1955:183) ombankrörelse med av motionärerna angiven lydelse, innebärande att utländskt bankföretagskuUe förbjudas att bedriva verksamhet i . Utskottet hemställde att skulle 1. med avslag påmotionen 1973:2021 anta i propositionen 1973:139 framlagt förslag till lag omändring i lagen (1955 :183) om bankrörelse, 2. anta i propositionen 1973:139framlagt förslag till lag om ändring i lagen (1968:555) om rätt för utlänningoch utländskt företag att idka näring här i riket. Reservationhade avgivits av i (vpk) som ansett att utskottet borthemstäUa, att skuUe 1. med bifaU tillmotionen 1973:2021 och med avslag på propositionen 1973:139 punkten 1 antaförslag till lag om ändring i lagen (1955:183) om bankrörelse med avreservanten angiven lydelse, 2. anta ipropositionen 1973:139 framlagt förslag tUl lag om ändring i lagen (1968:555)om rätt för utlänning och utiändskt företag att idka näring här i riket. Rätt för utländsk bank att inrätta representationskontori HerrISRAELSSON (vpk): Maj:ts proposition 139 föreslåsändring i lagen om bankrörelse och följdändring i lagen om rätt för utlänningoch utländskt företag att idka näring här i riket. Syftet med lagändringarna är att införa tillståndsprövningfrån regeringens sida i fräga om etablering av representationskontor förutländska banker i . En sådan tiUståndsprövning finns redan när detgäller utländska näringsidkares etablering, men då det enhgt finansministernsmening är tveksamt om dessa representationskontor för utländska banker är attbetrakta som näringsidkare och följaktligen redan skulle vara reglerade föreslås nu sådana lagändringar att tUlståndsprövningen bhr juridiskt otvistig. I anledning av propositionen har vpk-motionen 2021 väckts,och i denna yrkas en sådan ändring i lagen om bankrörelse att utländsk bank ejfår bedriva verksamhet här i riket. Jag skaU i korthet motivera detta motionsyrkande. Denallmänna bakgrunden tUl stäUningstagandet i motionen är kritiken av detbestående ekonomiska systemet här i landet. Motionärernas utgångspunkt är attden nu dominerande privatkapitalistiska ordningen skall ersättas av ensocialistisk planhushållning. Motionärerna ser denna målsättning som ettlångsiktigt strategiskt mål. Har man en sådan strategisk målsättning ter detsig naturligt att söka underlätta och inte försvåra framkomligheten på vägentill målet. En ökad sammanflätning av utländskt kapital med svenskt kapital både genom multinationella företag inom industrin och genom eninternationalisering av bankväsendet anser vi kommer att försvåra detarbetande folkets kamp för att förverkliga en sociahstisk ordning i Sverige.Det förhållandet att dessa tendenser ingår som en lagbunden företeelse ikapitalismens utveckling dä den nått sitt imperialistiska stadium kan inteavhälla oss frän att söka kämpa emot en sädan utveckling. Färska exempel på desvårigheter som reser sig i arbetarklassens kamp då det multinationella kapitaletär inblandat i det egna landet har vi i dagens ChUe. I kampen för de lönarbetandes intressen och i kampen försocialismen gäller det att på allt sätt minska det internationella kapitaletsmaktställningar, inflytande och utbredning. Även den svenska storfinansentillhör det internationella storkapitalet och strävar till utbredning i andraländer i fråga både om industriell verksamhet och bankverksamhet. Detta ärockså en utveckling som kan komma att försvåra en utveckling i socialistiskriktning i och det är nägot som motionärerna vill motverka. I propositionen 139 förordas att utländska banker skaU fåöppna representationskontor i efter prövning av etableringen genomregeringen och i fortsättningen få verka under viss kontroll av deras verksamhet.Propositionen accepterar utvecklingen "mot en friareetable-ringsrätt", dvs. underlättandet av kapitalets fortsattainternationalisering. Man viU införa möjligheten för de utländska bankerna attetablera sig i som en gentjänst mot de stater som tillåtit motsvarandesvenska etablering i sina länder. Detta framgår klart i propositionen där detsägs: "Svenska banker har kunnat etablera såväl representationskontor som dotterbankerpå flera håU i utlandet. Mot denna bakgrund bör det inte komma i fråga attinföra ett förbud för utländska banker att här i landet öppnarepresentationskontor," Innebörden av genyänst framgår också längre fram ipropositionen där det sägs: "Riktpunkten för tillståndsgivningen bör varaatt bank i land med vUket det svenska näringslivet har mera omfattandeförbindelser skaU kunna fä rätt att här öppna representationskontor," I propositionen anförs också betänkligheter mot en ökadverksamhet från utländska banker i , Det sägs t, ex,; "Det svenskabankväsendet är så väl utbyggt att det från allmän synpunkt är påkaUat med enviss restriktivitet när det gäller etablering av nya bankinstitut vare sigdessa är verksamma direkt pä den svenska marknaden eller indirekt viarepresentationskontor för utländska banker,Avviss betydelse i sammanhanget är också den omständigheten att kreditpolitiskarestriktioner som beslutas av de svenska statsmakterna inte kan avse utländskabankers verksamhet. Kreditpolitiska åtgärder kan minska i effektivitet vid enstarkt ökad verksamhet frän utländska banker här i landet," Med hänvisning till att bankväsendet spelar en central ochavgörande roll i svensk ekonomi bankerna har stor insyn i andra företagsfinansiella läge, och genom holdingbolag eller på annat sätt har de också ettklart inflytande över industri och sysselsättning sträcker sig våra farhågorbetydligt längre än departementschefens. Motionärerna anser att det inte är idet svenska folkflertalets intresse vare sig att svenskt bankkapital etablerarsig i utlandet eller att utländskt bankkapital etablerar sig i , Vianser att bankkapitalets dominans mäste brytas och att ett led härvid kan varaett förstatligande av det svenska bankväsendet. Om utländska banker tillåtsetablera sig i kan ett förstathgande försvåras, vårt lands möjligheteratt föra en självständig ekonomisk politik minskas och strävandena till eneffektiv planhushållning och ett fast statligt grepp om bankväsendetomintetgöras. Som framgår av det jag nu anfört kanmotionärerna inte frän sina utgångspunkter godtaga propositionens förslag tUländring i lagen om bankrörelse. Vi vidhåUer de ståndpunkter som intagits imotionen 2021 och i reservationen till näringsutskottets betänkande nr 62, Jagyrkar således bifall tUl reservationen av i , i (s): I förevarande utskottsbetänkande behandlasett förslag om tillägg till banklagen samt ett förslag om tillägg tUl lagen omrätt för utlänning och utländskt företag att idka näring här i riket. Båda förslagen har, som också sade,framlagts i propositionen 139, och de är direkt föranledda av att ettamerikanskt bankbolag har inrättat ett representationskontor förSkandinavien här i , Det är alltså inte fråga om mrättande av ettbankkontor med in- och utlåning till allmänheten, dvs, sädan verksamhet som desvenska bankerna bedriver och som enligt banklagen är förbehållen svenska rättsobjektsom erhåUit Kungl, Maj:ts tUlstånd, Det amerikanska representationskontoret har aktualiseratfrågan huruvida denna verksamhet är att anse som sådant näringsidkande som Rätt för utländsk bank att inrätta representationskontori Rätt för utländsk bank att inrätta representationskontori avses ilagen om rätt för utlänning och utländskt företag att idka näring här i riket.Det har ansetts vara tveksamt om denna etablering faller inom lagenstillämpningsområde, och därför har man föreslagit ett tUlägg tiU lagen somföreskriver att sådan etablering skall vara beroende av Kungl, Maj:ts tillstånd.Inom utskottsmajoriteten har vi ingenting att erinra mot de föreslagnatilläggen, dä vi räknar med att Kungl, Maj;t härigenom får tUlfälle att prövade önskemål som kan anmälas från utländska banker. Eventuella tiUständ kan dågivetvis också, som framgår av propositionen, förenas med vissa viUkor omkontroUmöjligheter, Uppfattningen att man skall lägga en sådan prövning iKungl, Maj:ts hand delas inte av vpk, som vi hört av , Detframgår också av den tiU betänkandet fogade reservationen. Man önskar där ettlagstadgat förbud för utländskt bankföretag att här i riket driva verksamhet avvilket slag det vara må. Man menar att Kungl, Maj:ts prövning av eventueUaframställningar inte kommer att få nägon väsentligt hämmande inverkan på ensådan etablering. Jag är däremot övertygad om att vi genom Kungl, Maj:tsprövning kommer att få en tillfredsställande kontroU över verksamheten, ochgenom de vUlkor om kontroUmöjligheter som förenas med eventuella tillståndkommer vi att ha ett fullständigt grepp över vad som sker på detta område. Vi skall inte förestäUa oss att utländska bankföretagkommer att köa för att få lov att öppna representationskontor. Den verksamhetsom dessa banker ämnar utöva får väl närmast formen av en agenturverksamhet. Sålångt jag förstår kommer det att bli fråga om förmedhng av internationellalån, där bl, a, svenska företag kan ha intresse av hjälp. Att, såsom sade, det internationellakapitalet skulle öka sin makt i vårt land genom den föreslagna lagändringen -och detta på löntagarnas bekostnad, vilket också sägs i motionen har jagytterst svårt att föreställa mig. Tvärtemot vad säger kommer viatt öka vårt inflytande genom att vi får större insyn och därmed också bättremöjligheter att agera i sådana här faU, Jag kan inte dela uppfattning att det härär fråga om en utveckling mot friare etableringsrätt, vilket framgick av hansanförande, I begreppet friare etableringsrätt skulle jag vilja lägga att manslipper att begära nägra tillstånd. Det förhållandet råder faktiskt . Enamerikansk bank öppnade sedan ett representationskontor här iStockholm utan att begära tillstånd. Sedan den lagändring vi nu diskuterarblivit antagen, måste tiUstånd begäras. Sådant kommer att ges först efterKungl. Maj;ts prövning. Det förhållande som blir rådande om lagändringen antasvill jag beteckna såsom restriktivare än det förhållande som gäller . Med det anförda, herr talman, yrkar jag bifall tUlutskottets hemställan. HerrISRAELSSON (vpk): Det blir väl ingen lång debatt om bankerna,men några ord kan jag tillägga. i säger att vi kommer att få ettfullständigare grepp om de utländska bankerna genom den nu föreslagna Jagtror inte att det blir nägon egentlig skUlnad mot tidigare, om förslaget antas.Som jag sade i mitt förra anförande, bUr skiUnaden bara den att det kommer attstå alldeles klart, när lagen antagits, att de utländska bankerna betraktas somnäringsidkare. 1 lagen om rätt för utländskt företag att idka näring i Sverigekommer bankerna visserligen att undantas, men sedan överförs resonemanget tillbanklagen, och det kommer alltså att stå oomtvistat att utländska banker harrätt att öppna kontor i och att de kommer att behandlas på samma sättsom näringsidkare. Någon annan ändring bhr det inte, såvitt jag kan se. Sedan säger i att han har svårtatt föreställa sig att det här skuUe innebära att det internationellakapitalets makt skulle öka. Det är väl en ganska öppen fråga . Det skaU judelegeras till regeringen att fatta beslut dels om etableringen, dels omkontrollen av verksamheten, och det är inte säkert att vi aUtid har sammaregering som . Vi kan fä en regering som har intresse av ett mycket merlångtgående samarbete med det utländska kapitalet än den nu sittande regeringenhar. Rätt för utländsk bank att inrätta representationskontori HerrBENGTSSON i (s): Det internationella kapitalet rör sig juganska friskt . Jag tycker nog att med det beslut som vi nu stär ibegrepp att fatta får vi andra möjligheter än vi har haft attkontroUera verksamheten. Vi fär möjligheter tiU insyn, exempelvis viabankinspektionen, i de affärer som sköts av dessa kontor och agenturer, och dettiUmäter jag rätt stor betydelse i det här sammanhanget. Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs på bifall tiUdels utskottets hemställan, dels reservationen av i , ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition; Den som vUl att kammaren bifaller näringsutskottets hemställan i betänkandetnr 62 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifaUit reservationen av i , Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Däherr begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Nr 137 § 18 Interpellation nr 162 om ökadåtervinning av avfallspapper 21november 1973 Ordet lämnades pä begäran till -------------------- FruMOGÅRD (m), som yttrade; har efterfrågan påreturpapper kraftigt ökat, som tUlgången pä skogsråvara är begränsad.Det är därför angeläget att öka återvinningen av papper. returpapperberäknas motsvara fjorton medelstora tallar, I återvinns av allt papper somkonsumeras i landet. 1 absoluta tal innebär detta . skeråtervinning av papper (returpapper) i industrimässig skala. I stora dragfördelar sig återvinningen av papper på följande sätt: En tredjedel kommer frånkonverteringsindustrin, wellpapp- och kartongfabriker, tryckerier ochbokbinderier etc. Allt pappersspill från denna sektor tillvaratas . Entredjedel kommer från varuhus, affärer och industrier, huvudsakhgen i form avemballage. av här tillgängligt returpapper insamlas. Denåterstående tredjedelen utgöres av dagstidningar och tidskrifter och omfattarkantskärningsrems och annat spill vid tryckningen, returupplagor samt ibegränsad omfattning kvantiteter från hushällen. Det är självfallet möjligt att med ett mer utvecklatinsamlings- och transportsystem höja kvantiteterna frän varuhusen. De storakvantiteterna torde dock kunna hämtas från hushåll och kontor. På olika håll i landet genomförs nu försök att återvinnapapper ur hushåUsavfall. Försöken är i mänga fall hoppingivande. Problemet ärhämtnings- och transportkostnaderna. De stora kvantiteter papper som konsumerasoch produceras vid större företag, myndigheter och organisationer har hittiUsinte återvunnits i någon större skala. Med hänsyn till att det här rör sig omavsevärda kvantiteter papper per producent torde man kunna uppnå en effektivåtervinning på ett enkelt och för alla parter ekonomiskt fördelaktigt sätt. Ett försöksprojekt på därseparering sker vid källan, dvs. hos varje tjänsteman, har visat att förbundet(sammanlagt ca 100 personer) producerar papper , vUket innebäratt av allt avfall utgörs av rent papper. Papperet levererasnu till ett uppsamhngsföretag, och förbundet har kunnat reducera sinasophämtningskostnader . Erfarenheterna från detta projekt torde kunna praktiserasi princip på varje större kontor, i första hand i landets större tätorter.Kvantiteten returpapper enbart frän statliga verk och myndigheter, där antalettjänstemän torde överstiga 300 000 personer, torde kunna beräknas tUl ca , vilket skuUe motsvara ca 2,5 miljoner medelstora tallar. Med hänvisning till det anförda anhåller jag om kammarenstillstånd att till herr jordbruksministern fä ställa följande fräga: VUl herr jordbruksministern utfärda anvisningar tillstatliga verk och myndigheter om separering av avfallet vid käUan och leveranstUl företag som samlar upp avfallspapper? § 19 Upplästes följande tiU kammaren inkomna ansökan: Nr 137 Härmedanhälles om ledighet ---------------- 1973för uppdrag i utlandet, Kammaren biföU denna ansökan, § 20 Anmäldes och bordlades Kungl, Maj:ts proposition nr179 angående godkännande av avtal mellan och för undvikande avdubbelbeskattning beträffande skatter på inkomst och förmögenhet, m, m. § 21 Anmäldes och bordlades motionerna Nr 2167 av m. fl. avlämnad i anledning avKungl, Maj:ts proposition 1973:160 med förslag tUl anläggningslag m, m. Nr 2168 av m. fl.avlämnad i anledning av Kungl, Maj:ts proposition 1973:177 med förslag till lagom ändring i statstiänstemannalagen (1965:274), m, m, § 22 Meddelande ang. enkla frågor Meddelades att följande enklafrågor framställts, nämligen av Nr 318 i (m) tiU herrhandelsministern angående den statliga upphandlingen av tjänster; att det är god affärssed av en statlig förvaltning om denutan att tillämpa normalt anbudsförfarande köper dyrbara Nr 319 i Skärstad (c) tUl herrfinansministern angående reklamskatten på informationsmaterial från ideellaungdomsföreningar: Finner finansministern det vara rimhgt att reklamskatt uttaspä folders och informationsmaterial från ideell ungdomsförening? Nr 320 i (m) till fru statsrådet fördelningen av anslaget för u-landsinformation: 95 Nr 137 Avser statsrådet låta översefördelnmgen av det för u-landsinfor- Onsdaeenden mation avsedda anslaget medhänsyn tiU den aktivitet respektive 21november 1973 organisationer utvecklat? § 23 Kammaren åtskUdes kl, 16,12,