prot · FW09107 · 1973-12-31 00:00:00 — Vägfrå-gorna har ju tagits uppför att belysa den situation som råder när det gäller att kunna tillgodogöra sigden skog i länet som finns för avverkning och som häller på att bli alldelesövermogen. Det väsentliga kravet i motionen är att skapa enskogsindustrien verksamhet i de norra delarna av länet; det är ju detta som ärdet viktigaste. Vägfrägan är visserligen ett i och för sig viktigt avsnitt, menden ligger ändå något vid sidan om. Vi har använt den som motivering för attbevisa rådande svårigheter att ta ut det redan nu mogna virket från denna delav norra länsänden. Om vi skulle fortsätta på det sätt som görgällande här, dvs. med utredningar i det oändliga, hinner den här skogen fallaomkull av sig själv, innan man åstadkommit någon som helst åtgärd för att kunnatillvarata den råvara som skogen utgör Jag tycker nog att vad som har anförtsav utskottets talesman inte pä något sätt styrker det positiva intresset förproblemets lösning sorn försöker ge sken av. Jag vidhåller vad jag sade i mittinledningsanförande. Jag tycker att utskottet har tagit mycket lätt på dennafråga. Man har inte alls velat förstå den situation som är rådande i norraDalarna en situation som jag har försökt bevisa i kalla siffror. Vill manöver huvud taget från den här situationen komma till något annat resultat ipositiv utveckling, måste också åtgärder vidtas. De åtgärder som föreslagitshar utskottet emellertid avvisat. Jag beklagar livligt detta, men jag mästekonstatera att så är fallet. HerrHAGBERG (vpk) kort genmäle; En av grundförutsättningarna för att enavfolkningsbygd som norra skall kunna överleva är att forskningen fåren sådan inriktning att man kan ta till vara skogen och att man inte som nubara skövlarden och använder den till halvfabrikat. Forskningen måste verkligen utvecklas -inte efter storbolagens intentioner utan efter lönearbetarnas värderingar Detmåste bli en vidareförädling, man måste forska fram nya produkter. Det är en avförutsättningarna för att denna del av länet skall kunna leva vidare. har behandlat denna fråga väldigtnonchalant. Man säger egentligen att regionen själv skall sköta detta. Man vetju vilken den regionalpolitiska målsättningen är. Skall den följas kommer dennalandsända att avfolkas ännu mer. Människorna där kommer att få gåundersysselsatta, om skogsnäringen inte utvecklas. Har näringsutskottet ingenmening om att det bör bli en industrialisering i denna del av landet? Ellervill man helt strypa den norra delen av länet? Skogspolitiska utredningen hartydligen ingen mening härom, och skall vi vänta pä den får vi, som herrMellqvist sade, vänta ganska länge på något resultat. Huvudfrågan är: Skall samhället gripa in och styrautvecklingen genom att ställa resurser till förfogande för forskning, ellerskall man fortsätta att lita till den spontana utvecklingen av det privatanäringslivet, som har misslyckats med att ge full sysselsättning ilänet? Utskottet har inte alls brytt sig om att diskutera frågan vad det skallbli av norra det har man lämnat därhän. Vissa frågor rörande skogsindustrin () kort genmäle: Jag skulle vilja ställa några frågor tilltalesmännen för en massaindustri och en ny fabrik i . Menar ni verkligen att vi skulle kunna utredaförutsättningarna för en skogsindustrien anläggning i norra utan att tahänsyn till den fantastiskt snabba utvecklingen inom hela skogsindustrin ochsärskilt inom massaindustrin? Ni måste ge mig en närmare förklaring. Jag harredogjort för hur antalet anställda har minskat inom skogsbruket. Ni mäste vetahur produktionskapaciteten har ökat. För 25-30 är sedan var det normalt att enmassafabrik hade en kapacitet på 25 . har fabrikerna enkapacitet pä 300 000 och , ja t. o. m. talade 1970 om att när vi kommer fram till slutet av1980-talet kanske inte stort mer än 20-30 av de 50 massafabrikerna finns kvar.Anser ni att man inte skall ta in detta i bilden, när man diskuterar atteventuellt förlägga en fabrik till norra ? Självklart har jag ingenting att invända motmotiveringarna i motionerna. Jag om någon känner till dessa problem, som finnsockså i mitt hemlän även om de är värre i . Vad man främst måste ta hänsyn tillför att kunna planera och styra utvecklingen är det resultat som skogspolitiskautredningen kommer fram till och den komplettering av utredningen som kan behövasför att vi skall få en bild av läget. Jag tror att vi mer och mer måste styrautvecklingen inför den snabba strukturförändring som sker inom skogsindustrin,särskilt pä massaindustrins område. HerrMELLQVIST (s) kort genmäle: Vi har, snälla , inte begärtnågot annat än Vissa frågor rörande skogsindustrin Vi har inte begärt att fä anlägga en fabrik utan vidare i norralänsdelen. redovisar utredningsförslag av skilda slag ochutredningar som mäste göras. OK, gör dä de utredningarna. Vi har begärt attriksdagen skall hos Kungl. Maj:t begära en utredning för att fä klarhet i omdet finns förutsättningar för en skogsindustrieli verksamhet i norra delen avDalarna. Det är vad vi begärt och ingenting annat. Jag tror inte man skall försöka bortförklara motionen medhänvisning till den ena eller andra utredningen. Vi är väl införstådda med alltdetta som talar orn, men vad vi har begärt är en särskildutredning som tar hänsyn till om förutsättningar verkligen föreligger för enskogsindustrien anläggning just i norra länsdelen - det och ingenting annat. HerrHAGBERG (vpk) kort genmäle: Först och främst vill jag säga till herrHaglund att reservationen inte pläderar för någon massafabrik eller annantraditionell industri i norra . Framför allt vill jag uppmana honom attuppmärksamma att dessa reseivationer har något gemensamt. Skulle en utredningkomma till, måste den ha ett klart samband med det forsknings- ochutvecklingsarbete som bedrivs på nya produkter inom skogsindustrin. Det är pädenna del vi vill satsa. Som jag erinrar mig sade i sitt första inläggatt samhällets insyn i denna forskningsdel inte var fullt tillräcklig. Delsskjuter man bort motionen, dels talar man om att samhället inte har möjlighetatt styra skogsforskningen. Sä försöker man skjuta undan problemet. Två stora misstag har gjorts, framför allt motbefolkningen i detta område. Bifalles reservationen 2 får man ju en starkaresamordning, där lönearbetarnas krav på vidareutveckling av skogsnäringen kantillgodoses. Då finns dessa möjligheter. Då behöver man inte hålla på med storamassafabriker, som tycks tro att man skall ha. Vi vill ha enutveckling av nya produkter, som ersätter de arbetstillfällen som försvirnnitgenom den hårda och snabba rationalisering som skett i denna del av landet. () kort genmäle: Som svar på tal om forskningvill jag citera vad utskottet skriver: "1 ledningen för , somspelaren central roll för skogsindustrins forsknings och utvecklingsarbete, ärstaten företrädd genom styrelsen för teknisk utveckling, som också svarar förstatens ekonomiska bidrag till institutets verksamhet. Utskottet finner detlämpligt att statens inflytande över forsknings- och utvecklingsarbetet inomskogsindustrin i första hand kanaliseras denna väg och anser inte att riksdageni nuvarande läge har anledning till den åtgärd som föreslås i motionen1973:347." Där har svar på hur vi anser att man skallkanalisera forskningsanslagen. Jag har försökt tala om att man måste göra ensammanfattning av allt detta i en diskussion om skogsindustrin. Men det tycksinte gå. herrMellqvist eller kan tro att kan besluta om en utredning,som syftar til! att skapa en skogsindustri i norra . Det finns ju flerlandskap som kan behöva skogsindustrier och som har råvaror. Vi kan inteföra en diskussion om det är tillräckligt med att bygga ytterligare enmassafabrik. Ni vet att det förs en intensiv debatt inomskogspolitiska utredningen om våra råvaratillgångar i (s): Från socialdemokratiskt häll har vi i mångaår gått i spetsen när det gällt att åstadkomma ett fungerande näringsliv i övredelen av . Frågan om en skogsindustrien utveckling i länets norra del äringalunda ny. Saken har diskuterats tidigare. När nu länets socialdemokratiskariksdagsledamöter kräver en utredning av möjligheterna till skogsindustrienutveckling i norra delen av , så gör vi detta utifrån detförhållandet att länets norra del skulle behöva en basindustri. Antalet arbetstUlfällen som försvunnit inom jord- ochskogsbruket i norra delen av länet är, somherr redan sagt, stort. Som han också sagt, har femsista är bortfallet av arbetstillfällen inom jord- och skogsbruket varit mer än6 000. Inom enbart Moraregionen minskade antalet iskogsbruket sysselsatta med mer än en tredjedel. Alla bedömningar tyder på att antalet arbetstillfällen iskogen kommer att minska ytterligare, och vissa bedömare tror på en kraftigminskning. Mekaniseringen har kommit till skogen för att stanna, ochrationaliseringsåtgärder som kan skapa bättre arbetsförhållanden bör hälsasmed tillfredsställelse. Säkerheten i skogen behöver på allt sätt öka. Inteminst det farliga verktyg som motorsägen utgör behöver ersättas av säkrarearbetsredskap. Större säkerhet och bättre arbetsmiljö mäste till även för demsom arbetar inom skogsbruket. Kan detta sedan också kombineras, som jag hoppas,med en sund skogsvård, så finns det anledning att även pä sikt accepterarationaliseringar. Förlorade arbetstillfällen skulle kunna ersättas av enskogsindustri. Enligt tillgänglig statistik, som också redovisas avutskottet, är markens produktionsförmåga avsevärt högre än den årligatillväxten, och enligt andra uppgifter föreligger i min hemkommun - jagtar den som exempel - en årlig underavverkning pä över 100 000 skogskubikmeterJa, siffror på ända har nämnts. Enligt gjorda skogsbruksplaner skulle boniteten förMalungs kommun vara 3,2 men tillväxten 1,8, och för hela länet uppges bonitetenvara 3,9 mot en tillväxt av 3,1. Jag har valt kommun som exempel,eftersom det är en av kommunerna i norra länsdelen. Tendensen är densamma ifler kommuner. Dessa siffror stämmer inte helt överens med dem som utskottetredovisar, men tendensen är densamma, och det tycker jag är det väsentligaste. Jag vill ur siffrorna dra den slutsatsen att det finnsmånga områden som består av gammal skog och trasskogar med mycket dåligtillväxt som kräver åtgärder för att ge full produktion. Kan full produktivitetnås - och det skall vara möjligt - så måste utrymme finnas för större Vissa frågor rörande skogsindustrin Nr 107 produktuttag. Ekologiskt sett kanknappast trasskogar vara önskvärda. Experter, och dit vill jag räkna folkliksom skogsägareföreningens personal, hävdar att en avsevärd ökning av _ virkesuttagetär önskvärd . Skogsägareföre-Vissa frågor röran- ningenhar för sin del bedrivit en upplysningskampanj bland de privata deskogsindustrin skogsägarna som syftat till att stimulera högre uttag avskogsprodukter. Skulle ett ökat uttag ske ur skogen även om ökningen vorerätt måttlig så borde också förutsättningarna till förädling inom områdetutredas. Det är förädlingen som ger skogsråvaran dess värde, och därför börskogsindustrin och skogsråvaran ses i ett sammanhang. Från många håll i den norra länsdelen har det undersenaste åren klagats över de svårigheter som uppstått på grund av de långatransporterna av skogsprodukter. En förläggning av en skogsindustrienanläggning av större format i norra skulle också radikalt förändratransportförhållandena för skogsbruket i dessa delar av länet. Utskottet för sin del hävdar att förutsättningarna för"en sådan mera omfattande skogsindustrien satsning i en viss region somdet i motionen 1973:826 framställs önskemål om synes inte kunna avgöras utanatt råvaruresurser, produktionskapacitet, konkurrensförhållanden etc. harstuderats i ett större sammanhang". Motionärerna är inte ovetande om de svårigheter som kanvara förknippade med en sådan utredning och åtgärder i anslutning till denna,men jag tror att man här skulle kunna vinna avsevärda erfarenheter, som skullevara till stor nytta även på andra ställen. En sådan här satsning päskogsindustrin inom norra delen av länet är naturligtvis ihte problemfri, menutredningen skulle helt naturiigt se pä alla de aspekter som kan vara förhanden. För mig är sysselsättningen inom regionen en så väsentligsak, att ingen möjlighet bör lämnas oprövad för att åstadkomma fler arbetstUlfällenför människorna. För mig som socialdemokrat är miljön en mycket väsentligfaktor, men i den tycker jag också ingår människornas möjligheter tUl arbeteoch till att bo kvar i denna del av länet. Råvaran finns i området, och däborde den också kunna utgöra ett underlag för en framtida basindustri. Skogsindustringår också i allt större utsträckning mot att bli en mer miljövänlig industri.Då bör ingen vara oroad för dess placering, även om det blir i inlandet. Förmig framstår det också som naturligt, även från ekologisk synpunkt, att skogensprodukter utnyttjas i samma utsträckning som tillväxten sker Det bör varagynnsamt från alla synpunkter. Med detta, herr talman, ber jag att få yrka bifall tillreservationen 1, som innebär bifall till motionen 826. Om högmekaniseringen fortsätter kommer ocksåavfolk ningen att fortsätta - det hjälper inte att man ersätter arbetet i skogen med industrier. Om högmekaniseringen inom industrierna fortsätter som , kommer allt färre människor att bli sysselsatta inom industrierna. Om man avverkar skogen i den skogspolitiska utredningens anda, 164 kommer man mycket snart att inte hamer råvaror kvar i skogen där uppe attanvända i industrin. Om man däremot ger domänverket andra instruktioner, somgör att domänverket kan börja ta hänsyn till helheten, om man låter bli attlägga ned järnvägar just i detta område som mycket bra kan transportera virket,om man ger lantbruksnämnderna andra instmktioner, sä att människor kan fåarbete inom jord- och skogsbruk i kombination, och om man anpassar näringslivetdär uppe efter ekologiska och naturliga lagar, kommer också vår landsända attblomstra och kunna leva vidare. Vissa frågor rörande skogsindustrin HerrKARLSSON i (s): Bara helt kort! Jag har aldrig i fullutsträckning anslutit mig till de synpunkter som framförts i skogspolitiskautredningen. Jag anser att man inom skogsbruket inte kan motverka och kommaifrån den pågående rationaliseringen och mekaniseringen En sådan behövs för attskapa ett tryggare, säkrare och mindre riskfyllt arbete för de inom skogsbruketanställda. Inte minst frän fackligt håll anser man det vara angeläget. Detmåste för sysselsättningen vara bättre att transportera förädlade produkterfrån området än oförädlade råvaror. Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr I av i , och förklaradesden förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller näringsutskottets hemställan i betänkandetnr 52 punkten I röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr I av i Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Däherr begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 2 av i , och förklaradesden förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Ang. det centrala rådet för samordning av samhälletsinsatser mot brott Den som vill att kammaren bifaller näringsutskottets hemställan i betänkandetnr 52 punkten 2 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 2 av i Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Däherr begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: § 4 Föredrogs näringsutskottets betänkanden: Nr 53 i anledning av motion om en branschutredning rörande Nr 59angående uppskov med behandlingen av vissa ärenden och Nr 60 ianledning av propositionen 1973:41 såvitt den gäller förslag till lagom ändring i kommunalskattelagen (1928:370). Kammaren biföll vad utskottet i dessa betänkandenhemställt. § 5 Meddelande ang. inställande av sammanträde lördagenden Med hänsyn till att samtliga två gånger bordlagda ärendenpä dagens föredragningslista nu slutbehandlats hålles inte något sammanträde , . § 6 Ang. det centrala rådet för samordning av samhälletsinsatser mot brott Herr justitieministern ordet för att besvara () i kammarens protokoll för den 22maj intagna fråga, nr 235, och anförde: har frågat mig om någonrepresentant för brottsbekämpande verksamhet kommer att ingå i detcentrala rådet för samordning av samhällets insatser mot brott. Frågan om inrättandet av ett centralt råd för samordningav samhällets insatser mot brott bereds inomjustitiedepartementet. Jag är för dagen inte beredd att presentera rådetsorganisation m. m. i detalj. Jag vill emellertid erinra om att utredningsmannenhar föreslagit att en företrädare för skall ingå som kontaktman i entill rådet knuten samrådsgrapp. HerrERNULF (fp): Jag ber att få tacka justitieministern försvaret på min fråga. Orsaken till att jag ställde frågan var att det i tidigaresammanhang har nämnts ett stort antal myndigheter som borde representeras irådet eller i arbetsgruppen i anslutning till rådet. Därvid nämndes intetullverket. Tullen gör en viktig insats i brottsbekämpande syfte i vårt land.Som ett exempel kan jag nämna att tullen beslagtar lika mycketnarkotika som polisen gör. Som justitieministern framhåller i sitt svar har densärskilde utredningsmannen, som har utrett frågan om rådets organisation, isitt nu avlämnade betänkande föreslagit att skall fä en företrädaresom kontaktman i en till rådet knuten samrådsgrupp. Jag ser det som en positivfaktor och vill bara uttrycka förhoppningen att utredningsmannens förslag påden punkten skall godtas när regeringen beslutar om rådets organisation. Överläggningen var härmed slutad. Ang. undervisningen i ämnena matematik och svenska pägymnasieskolans tvååriga yrkeslinjer undervisningen i ämnena matematik och svenska på gymnasieskolans tvåårigayrkeslinjer Herr utbildningsministern ordet för att besvara () i kammarens protokoll förden intagna fråga, nr 236, och anförde: har frågat mig, om jag ärberedd att föreslå sådana förändringar i innehåll och organisation av ämnenamatematik och svenska på gymnasieskolans tvååriga yrkeslinjer, att undervisningenbättre anpassas till elevernas förutsättningar och behov. har i det utgivna underlaget fördebatt om utvecklingsprogram för skolan bl. a. konstaterat, att erfarenheternaav införandet av allmänna ämnen i de utpräglat yrkesutbildande linjerna tillhörde frågor som mäste följas. Enligt debattunderiaget krävs ett intensivtmetodiskt utvecklingsarbete. Enligt min mening är det för tidigt att, innannågon elev gått igenom den nya utbildningen och innan alltså hunnitutvärdera resultaten, uttala sig om förändringar i utbildningens uppläggning. Jag ber att fä tacka utbildningsministern försvaret pä min fråga. Gymnasieskolan har egentligen tre mål - yrkesförberedelse,studieförberedelse och personlighetsutveckling. Vi stär alla bakom dessamålsättningar Vi vet också att en av de grandläggande principerna förgymnasieskolan var att inte någon studieväg skulle vara en återvändsgränd,utan alla studievägar skulle vara öppna för vidare studier. Men ibland kommerden här principen om att skolan skaU vara öppen för vidare studier i konfliktmed principen om att skolan skall ge en ordentlig Nr 107 yrkesförberedelse. Dessa svårigheterhar vi kunnat konstatera på de Vi vet att de flesta av dessa elever har en utprägladinriktning mot och intresse för utbildning och senare yrkesverksamhet inom t.ex. verkstadsteknik, byggnadsteknisk sektor etc. I Um åtgärder mot motsats tUlsina kamrater, som för några är sedan gick på dessa linjer larararbetslosheteninom dåvarande yrkesskolan, har tiden för deras yrkesutbildning skurits ned medca . Ändå väntar man sig samma resultat. har ämnenamatematik och svenska ökat just för att ge eleverna på dessa linjer en bredmöjlighet till fortsatta studier Från mångahåll och mycket ofta från skolhåll har det påpekats hur svårt det är att geeleverna en meningsfull undervisning i dessa ämnen. Orsakerna är flera. Delshar det, åtminstone tidigare pä vissa yrkeslinjer, kommit in elever med mycketlåga betyg. Dels har organisatoriska skäl gjort att dessa elever varit tvungnaatt samläsa med elever på andra linjer - ofta elever från tvååriga teoretisktinriktade linjer Detta har i sin tur inneburit att både läroplanens inriktningoch dess metodiska tillämpning har haft en sådan utformning att det varit svårtatt nå de uppsatta målen. Vi vet också att det varit en ganska högskolkfrekvens . uppmärksammade utbildningsministern dettaproblem i ett anförande då han sade så här;"Utformningen av undervisningen i de allmänna ämnena på de utpräglatyrkesinriktade linjerna i gymnasieskolan är ett annat problem som kannämnas." Jag är glad över det svar jag har fått , och när manställer det i relation till vad utbildningsministern har sagt tidigareföreställer jag mig att de kommuner eller skolor som vill försöka göraläroplansförändringar, antingen innehållsmässigt eller pä annat vis, för attnå en bättre samvarians mellan dessa båda mål yrkesförberedelse ochstudieförberedelse - skall fä den möjligheten. Jag tolkar alltsåutbildningsministerns svar mycket positivt när det gäller den möjligheten. Överläggningen var härmed slutad. § 8 Om åtgärder mot larararbetslosheten Herr utbildningsministern ordet för att besvara () i kammarens protokoll förden intagna fråga, nr 237, och anförde: har frågat mig, vilkaåtgärder jag -mot bakgrunden av det nu redovisade svära sysselsättningslägetför lärare i läroämnen inför /74 kan tänka mig vidta för att såsnabbt som möjligt begränsa larararbetslosheten. Genom det beslut som regeringen fattade finnsen rad olika åtgärder som kan vidtagas för att förhindra respektive mildra verkningar na av uppsägningar av extra ordinarie lärare inom , gymnasie skolan m. fl. I första hand skall lärare beredas fyllnadstjänst i annan skolform i kommunen. I andra hand ankommer det pä länsskolnämnden att inom länet (och i vissa fall utom länet) bereda 168 lärarna tjänstgöring. I tredje handkan länsskolnämnden medge att lärare underhögst en termin fär anställas som reservlärare. Jag vill vidare erinra om att för lärarna inom den del avgymnasieskolan som svarar mot den tidigare yrkesskolan har under läsåren1971/721972/73 gjorts särskilda insatser under gymnasieskolansgenomförandeperiod. Extra ordinarie lärare som var anställda vårterminen 1971har garanterats full sysselsättning i skolan under dessa båda år, även om fullttjänstgöringsunderlag inte funnits. Även för nästa läsår avses åtgärder avdetta slag komma till stånd, dock för sista gängen. Andra åtgärder som ökar behovet av lärare är dels beslutetom ytterligare en resurstimme i ämnet teknik i årskurs 9, delsbeslutet den I att ge vissa teoretiskt behöriga ämnesläraremöjlighet att vinna inträde på ämneslärarlinje och därvidgenomgå enbart den första terminen av den praktiskt-pedagogiska utbildningen. Som ett led i genomförandet av läroplan förgrundskolan har vissa lärare i denna skolform möjlighet att studera medB-avdrag än som enligt gällande avtal är möjligt. Vad jag här redovisat utgör inte någon fullständigredogörelse för statsmakternas åtgärder. En rad insatser har gjorts. Men inomutbildningsdepartementet och följer vi givetvis utvecklingenmed uppmärksamhet. Om åtgärder mot larararbetslosheten HerrNORDSTRANDH (m); Jag ber att få tacka utbildningsministern fördet utförliga svaret, som väl endast innehåller en redogörelse för åtgärder somredan vidtagits.