prot · FW0994 · 1973-12-31 00:00:00 — Den kanske mest mUitante ledamoten som gästat vårt län harvarit , vilken på valkretsförbunds årsmöte i myckethårda ordalag uttalade sin indignation över det sätt på vilket länbhvit behandlat när det gäller statliga aktiviteter. Enligt de borgerliga tidningarnas referat frän detta mötetog också, i samma andedrag, all heder och ära av de socialdemokratiskaledamöterna på Skaraborgsbänken, som på ett så dåligt sätt bevakat länetsintressen. En av orsakerna lär ha varit att vi har en alltför högnärvarofrekvens vid plena. I frågan om att det skulle vara någotnegativt för ett län att deras riksdagsledamöter är närvarande i riksdagendelar vi ej åsikter, utan vi kommer även i fortsättningen attvara lika aktiva när det gäller närvaron i kammaren. Tyvärr kan vi inte pä en enda punkt märka att någon av demsom gjort de positiva uttalandena om vårt län visat något intresse för det ipraktisk handling, varken genom motioner som skulle gynna länet eUer iutskottet, där inga reservationer till läns fördel avgivits. I detta sammanhang kan jag inte undgå att även nämnautskottets ordförande i , som vid ett flertal tUlfällen isamband med auktioner och partimöten besökt . Var är herrErikssons positiva anda för ? 1 era reservationerframkommer inget av det. Kommer kanske i stäUet att röstaför vår motion nr 1701, som tillgodoser önskemålen om de aktiviteter somSkaraborg så väl behöver utan att det skulle uppstå några konflikter med devärmländska intressena. Jag kan väl inte ställa alltför stora förhoppningar tiller som bor utanför vårt läns gränser, men vad man borde kunna räkna med är ettbättre stöd från länets egna riksdagsmän. Lät mig, herr talman, bara fä hänvisa till det riksbekantalänsgrälet på Skaraborgsbänken i årets remissdebatt mellan ochherr . Upprinnelsen till det var att iSkaraborgs län kommit fram tUl att orsaken tiU att vårt län blivit bortglömtnär det gäller utlokalisering av stathg verksamhet skulle vara attSkaraborgspolitikerna myglar sämre än pohtiker frän andra landsändar gör. FPUarnas store vapendragare i uttalanden och insändareblev . Som vi känner till från remissdebatten var beskyUningarnahårda mot oss socialdemokratiska ledamöter från . Den kritiken tar vi inte så hårt, men vi känner ossbesvikna över egen aktivitet i samband med behandlingen avdagens stora fråga. Ett uppskjutande på en oviss framtid av ställningstagandettill andra etappen skapar inga aktiviteter i . i vårt län har även varit med i skallet motoss socialdemokrater. Som vi alla vet har ju moderata samlingspartiet sagt nejtill utlokaliseringen, och även vårt läns moderatrepresentanter säger nej. Länets centerpartister har dock - och det vill jag ge demen eloge för - visat en bättre viha till aktiviteter för vårt län genom sinmotion, där man yrkar på att försvarets civilförvaltning,och fortifikationsförvaltningen bör omlokaliseras tillSkövde, Från militär synpunkt tror jag att motionen är fullt berättigad, menjag vill dock deklarera att jag tyvärr ändå inte kan stödja den, eftersom denär i strid med huvudsyftet i propositionen, nämligen den regionalpolistiskainriktningen. Jag och mina partivänner från kan intemedverka till att ta aktiviteter från regioner som har störresysselsättningsproblem än vårt eget lan. Det är för oss uteslutet att agera motKaristadsregionen, som har det sysselsättningssvaga övriga som sittuppland. Här går skiljelinjen mellan och våra förslag. Vibygger våra förslag på lokaliseringar till i konkurrens med orter somur Omlokalisering av viss statlig verksamhet Omlokalisering av viss statlig verksamhet sysselsättningssynpunktär bättre gynnade än vår egen region. Jag vill anknyta till vad jag sade inledningsvis. Vi ärbesvikna över den behandhng fått i samband med utiokahseringen.Men jag vill ändå fastslå att inte är betjänt av den negativadebatt som förts av vissa politiker när det gällt statliga aktiviteter i vårtland. Staten är den i särklass största arbetsgivaren iSkaraborgs län. Omkring 8 700 skaraborgare är statligt anställda, och därtUlkommer att närmare 4 000 har anställningar i statligt understödda verksamheter. Jag har velat tillägga detta för att ytterligare markeraatt vi inte för en negativ debatt om vårt län. Men det skulle, som sagt, varavärdefullt om också önskemål frän blev tillgodosedda vidutlokaliseringen av statliga verk. Med dessa ord, fru talman, vUl jag i likhet med herrBlomkvist yrka bifall till motionen 1701, i (fp) kort genmäle: Först noterar jag att den Värmlandsbördigeherr inte vUl ta någon strid med , och det hälsar jag medtiUfredsställelse. Men sedan frågar han: Vad har folkpartisterna gjort för attlokalisera något till ? vet säkert att det gjordes starkainsatser av folkpartisterna på Skaraborgsbänken när det gäUdeveterinärhögskolan. riktade en fråga tUl mig, nämligen hur jagkommer att ställa mig när det gäller jordbruksnämnden. Det framgår på s. 38 ochöverst på s. 39 i betänkandet. Jag har tidigare från den här talarstolen medanledning av besök som vi gjorde i deklarerat att det finns aUdelesspeciella problem där. Jag har klart motiverat varför jag har reserverat migför ett uppskov och en ytterligare utredning om jordbruksnämnden, och jag harsagt att en sådan utredning också bör innefatta uppdraget att undersökahuruvida är lämpligare än . Jag skulle vilja fråga : Får jag tolka hansanförande så, att han för sin del kommer att stödja reservationen 6, som jaghar stäUt mig bakom? () kort genmäle: När det gäller förläggandetill tror jag att debatten inte behöver föras på den nivån att det skuUevara länets folkpartister som varit mest aktiva. Det är ju som harlett attacker för en lokalisering av till , Sedan har vi reservationen 6, Vad bygger den på? Jo, iförsta hand på att behålla jordbruksnämnden i i stäUet för att flyttaden tUl , Men ett tänkbart alternativ, säger i ,skulle kunna vara , Den sortens aktivitet tror vi inte på. Om vi vill göra något för länet , ,skall vi rösta med motionen 1701, som är den enda som kan ge något åtSkaraborgs län. Ett uppskjutande på en oviss framtid skapar inga aktiviteter ivårt län. HerrERIKSSON i (fp) kort genmäle: Jag skall inte ytterligare blanda mig i deinbördes uppgörelserna på Skaraborgsbänken; dem får ni klara upp själva. Menjag är förvånad över , Han säger att min reservation om enutredning innebär ett uppskov. Ja, det är just vad den gör. Jag vill att manskall pröva och mot varandra. Nog tror väl såpass på att det tål en utredning? Jag gör det för min del, och jagtycker att vi kunde vara överens om att ge den chansen. Så pass starktro borde väl m. fl. ha på det primära centrum som ni har i erteget län, att ni vågar ta en utredning och pröva möjhgheterna i jämförelse ochfull konkurrens med andra alternativ? () kort genmäle: Jag tycker nog att jag har deklarerat min tropä Skövderegionen så pass kraftigt att jag inte behöver vädja om någonytterligare utredning. Jag är fast övertygad om att är den lämpligasteorten för lokalisering av jordbruksnämnden. Det behövs inga ytterligareutredningar, i . Vi är på det klara med detta, och detfinns ingen av de socialdemokratiska ledamöterna från vårt län som tvivlar påatt är den lämphgaste orten. Omlokalisering av viss statlig verksamhet i (c): Även med risk för att betecknas som bypohtikervill jag ta till orda i den här regionalpohtiska debatten. Jag känner mig somföreträdare för det län som har valt mig, , och jag anser attriksdagen inte är fel forum när det gäUer att ta upp de länsproblem medrikspolitisk betydelse som vi har - även, som sagt, med risk för att bli kalladför bypolitiker. Den beteckningen skall jag gärna bära med heder. Jag skuUe kunna instämma i vad var inne påi sitt anförande om de svårigheter som strukturförändringen i länhar medfört. Det är ju främst fråga om jordbruket. sysselsattes inomjordbruk och skogsbruk i länet ca 24 000 personer. Denna siffra hade 1970sjunkit till något över 16 000, dvs, med i runt tal . Nämnda siffrorger tydligt belägg för den strukturomvandling som sker i . Manmåste räkna med att denna utveckhng fortsätter, om än inte i samma takt somtidigare. Detta medför givetvis svårigheter att skaffa sysselsättning åt demsom friställs i jordbruket. Att jag har begärt ordet beror främst pä att jagtillsammans med några länskamrater har väckt en motion, nr 1682. Utskottet harmed några meningar helt avvisat motionen. Jag beklagar detta och konstateraratt utskottet inte funnit skäl att ta hänsyn till de som vi anser starkaargument som föreligger för att skulle vara en lämphg lokaliseringsortför statlig utlokalisering. Som vi framhållit i vår motion finner vi det betänkligtatt man förbisett i fråga om statlig omlokalisering. Dettaförhållande gäller båda utlokahseringsetapperna. Det torde kunna konstateras i hkhet med vad anförde att väl uppfyller de kravsom ställs på de orter som kan komma i fråga vid utlokalisering av stathgverksamhet. Med hänsyn tUl behovet av sysselsättningsskapande Omlokalisering av viss statlig verksamhet åtgärder ilänet och de goda förutsättningar som länet har att erbjuda i fräga om servicetUl de statliga verksamheter som kan komma i fråga för omlokalisering, talarenligt min mening starka skäl för att kunde utgöra ett lämpligt statligtlokahseringsalternativ som man inte kan förbigå, är underförsörjt närdet gäller tUlgång tiU servicesysselsättning och är i behov av en förbättradnäringsstruktur och därmed ökade sysselsättningsmöjhgheter. En utflyttning avstathg verksamhet till skulle främja inte bara utan hela länetsnäringsliv. Det är därför med beklagande jag konstaterar - i likhet med herrarBlomkvist och att och även i etapp 2 blivithelt förbigångna när det gäUer utlokahsering av den statliga verksamheten. Trots de starka argument som framförts i vår motion 1682om som en lämphg ort för lokalisering av försvarets civilförvaltning,fortifikationsförvaltningen och civUförsvarsstyrelsen, med - märk väl denärkontakter som de mUitära förbanden i utgör, har utskottet inte funnitskäl att tillstyrka motionen. Vi menar emellertid att det skulle vara ytterligtlämpligt att placera dessa statliga verk i , Det betyder inte att vi pånågot sätt skulle missunna exempelvis att fä del av den statligautlokaliseringen, men vi anser att som mUitärstad är en lämplig ort förverksamheter som har samband med försvaret. Till stöd för vår motion vill jagför resten också anföra att vi har en enig länsstyrelse bakom oss alltså ävende socialdemokratiska ledamöterna i . Jag företräder därför härett länsintresse. Ett enhäUigt utskott har avstyrkt motionen,och det torde vara föga meningsfuUt att yrka bifaU tUl den. Men jag har ändockmed det sagda velat ge min mening tiU känna och få den antecknad tillprotokollet. Jag har alltså inget yrkande. HerrNORRBY i Äkersberga (fp): Den region som starkast berörs av de nuaktuella utlokaliseringarna av statlig verksamhet och de tidigare beslutade ärju . Det är härifrån som 11 000 arbetstiUfäUen skallflyttas ut under några fä år. De senaste årens utveckling visar attarbetsmarknaden, bostadsmarknaden osv. i inte alls är såokänsliga för sådana ingrepp som många kanske föreställde sig för några ärsedan. Men inte bara utlokahsering frän ärintressant att diskutera i det här sammanhanget. Även lokahseringen av statligverksamhet inom behöver analyseras. Det har inte gjorts i varesig utredningar, propositioner eller utskottsbetänkanden trots att frågantagits upp motionsvägen både 1971 och i är. Jag ser mig därför föranläten attuppehålla mig något vid den frågeställningen. Det är alldeles klart att det råder full enighet om attväsentliga delar av den statliga verksamheten över huvud taget inte kan komma ifråga för utflyttning frän , men ändå har man alltså intediskuterat hur den här verksamheten skall lokaliseras inom Stockholmsområdet.Mot bakgrund av att vissa förortskommuner i är de isysselsättningshänseende mest underförsörjda i hela landet är ju dettaverkligen en angelägen fråga att ta upp. Det finns kommuner där tvåtredjedelar av de yrkesverksamma har sitt arbete utanför hemkommunen och därman har restider pä tUl och från jobbet. För de härmänniskorna är naturligtvis en arbetsplats nära bostaden den mest angelägnaformen av standardhöjning. Om vi då beaktar att av de statligaarbetsplatserna i är koncentrerade tiU kommunerna , så är det aUdeles uppenbart att man där har ensnedbalans. Befolkningsmässigt representerar de här kommunerna inte mer ändrygt . Just frågan om en jämnare fördelning av arbetsplatsernainom är en av de grundläggande tankegångarna i det förslagtill Regionplan 73 för som är under slutbehandhng iStockholms landsting. Situationen är den att det finns, uppförs och planerasstora bostadsområden utan tiUräckhg tillgång tiU differentieradearbetstiUfällen inom rimligt resavstånd, och detta får konsekvenser, mänskhgtoch samhällsekonomiskt, genom de helt otillfredsställande belastningstopparnai pendeltrafiken. Detta resulterar i begränsningar i fritiden genomtidskrävande pendelresor och stora reskostnader för dem som inte kan utnyttjakoUektivtrafiken och 50-kortet utan är tvungna att använda egen bU. Dessutomblir de renodlade bostadsområdena miljömässigt ensidiga genom bristen pänärbelägna arbetsplatser. En lokalisering av statliga arbetsplatser till isysselsättningshänseende underförsörjda orter inom maximalt en timmesresavstånd från skuUe innebära väsentliga fördelar. Delsskulle man då åstadkomma en minskning av trycket på centraladelar, dels skulle stora befolkningsgrupper kunna tillgodogöra sig mänskligarelevnadsvillkor, dels skuUe man också kunna diskutera omlokalisering av annanstatlig verksamhet än den som i propositionerna har tagits upp för utflyttningtiU andra orter. Det är alltså helt klart, att innan man tar stäUning fortsatt utlokalisering av statlig verksamhet från bör manta upp inte bara frågan om decentralisering av beslutsfattandet inom denstatliga verksamheten från central tUl regional och lokal nivå utan ocksånaturligtvis en utvärdering av den första utlokaliseringsetappen och ävenfrågan om en omlokalisering inom . Jag har i motionen 1715 tagit upp den mest missriktadedelen av den aktuella propositionen, nämligen utiokaliseringen av försvaretsforskningsanstalt. Flera talare har tidigare berört den frågan, varför jag kaninskränka mig till att hänvisa till den fullständigt förödande kritik mot dennadel av propositionen, som har anförts av anställda vid , avnämare av FOAstjänster, samverkande institutioner osv. Vi har bara inte råd att bedrivaregionalpohtik i den här formen. Jag är helt övertygad om att man med sammaekonomiska insats och anvisade alternativa metoder skulle kunna åstadkommamångfaldigt större, entydigt positiva regionalpolitiska effekter. Detta ärinte ett resonemang som bygger på brist på förståelse för problemen i de ortersom nu är utpekade som nya lokaliseringsorter. Tvärtom är det en djupgåendeförståelse för de problemen, eftersom en alternativ uppläggning med sammaekono- Omlokalisering av viss statlig verksamhet 8 protokoll 1973. Omlokalisering av viss statlig verksamhet miskainsatser skulle kunna resultera i väsentligt gynnsammare effekter. FOA är det värsta exemplet ur propositionen.Utlokaliseringen av vissa delar av är ett annat exempel päett illa underbyggt förslag i propositionen. Men min principieUa kritik gälleralla de utlokaliseringar som föresläs. Jag vill därför, fru talman, yrkabifall till reservationerna I, 4 och 5. Sedan några ord i en annan fråga. i är togvi i en motion, undertecknad av ledamöter från fyra partier representerandeStockholms län, upp frågan om en omprövning av beslutet att utlokahserasjöfartsverket tiU . Av första etappens utlokaliseringar tar dettapriset i fråga om onödiga kostnader, dåhgt beslutsunderlag och olämpliglokaliseringsort. Man har där bortsett från att omkring halva sjöfartsverketscentralförvaltning faktiskt är ett slags fältorganisation, som är beroende avnärhet till förråd, depåer och verkstäder och som har mycket av sin aktivitetförlagd ute längs kusterna och tUl sjöss. Ett önskemål på en nylokaliseringsort för är givetvis då att man dit skaU kunnaförlägga även de fartyg som ingår i centrala organisation. MentUl kan inte isbrytarna gå in. Farleden är för grund. Gångtiden frånoperationsområdena in i djupaste vik, , är så lång attsjömätningsfartygen inte kan utnyttja som bas. I finnsinte erforderliga varvsresurser osv. Finns det då någon lokahseringsort somuppfyller alla de krav som har ställts av ? Svaret är ja:Nynäshamn har alla de egenskaperna. hgger mitt på den svenska kusten,har ovanligt stort farleds- och hamndjup, goda isförhåUanden och liggertUlräckligt nära för nödvändiga kontakter med andra myndigheter. Menallra intressantast: nära hgger MOskö med ostkustens örlogsbas somredan nu har resurser att ta emot verkstäder, förråd, ta hand omfartygsunderhäll osv., resurser som eljest på grund av reduceradeförsvarsanslag kommer att hgga outnyttjade. En ungefärlig beräkning har gjortsav den samhällsekonomiska vinst som skulle uppstå vid en lokalisering tillNynäshamnsområdet i stället för till . Den beräkningen slutade på 50miljoner kronor. Har vi råd med det hårresande slöseri som en lokalisering tillNorrköping utgör? Är 1971 tog inte ställning tUl lokahseringen avde depåer och verkstäder, som har i , men som avohka skäl nu måste flyttas. Den frågan utreds nu inom medutgångspunkt i en lokalisering även av denna del tiU , närmarebestämt till Händelö, där just inga förutsättningar finns för den verksamheten.Det är ett förhållande som tydligen inte kommit tUl inrikesutskottets kännedom.Det har varit mänga underliga turer i just det här ärendet. Det var litet sioch så med förvaltningsdemokratin och offentlighetsprincipen vidsjöfartsverkets hantering av den här frågan. Händelö-lokahseringen skulle leda till mycket storamerkostnader jämfört med alternativet Nynäshamnsområdet. arbetarkommunuppvaktade i går kommunikationsministern i den här frågan. Representanter förde fyra övriga partierna i tog ställning för detta alternativredan i januari i den nu aktuella motionen. Jag uttalar naturligtvis förhoppningen att kommunikationsministern kommer att följarådet från sina partivänner i . Men, fru talman, för säkerhets skullyrkar jag bifall tiU motionen 1538, som går betydligt längre än kravet frånsocialdemokraterna i . Pä förslag av fru andre vicetalmannen beslöt kammaren uppskjuta den fortsatta överläggningen rörande dettabetänkande samt behandlingen av återstående pä dagens föredragningslistaupptagna ärenden till . § 5 Upplästes följande till kammaren inkomna ansökan: Härmed får jag anhålla om ledighet från riksdagsarbetetunder tiden 1973 för officiellt besök i och Nordvietnam.Stockholm Kammaren biföll denna ansökan. Omlokalisering av viss statlig verksamhet § 6 Meddelande ang. enkel fråga Meddelades att följande enkla fråga denna dag framställts,nämligen av Nr 235 () tUl herr justitieministernangående det centrala rådet för samordning av samhäUets insatser mot brott: Kommer någon representant för brottsbekämpande verksamhetatt ingå i det centrala rådet för samordning av samhällets § 7 Kammaren åtskUdes .