prot · FW09141 · 1973-12-31 00:00:00 — Maj:t tillkänna vad som anförs i skrivningen. Det innebär på det hela taget en anslutningtUl vad som anförs i motionen. Men när nu vill påstå att vi är inne påfunderingar att åstadkomma en styrning av kulturlivet, är detta en totalmissuppfattning. Vi begär en analys på detta område. Det förekommer redantendenser tiU en styming inom den privata sektom som är ganska allvarliga ochpåtagliga, och det var ju därför motionen skrevs. Utskottet kan som dess ärade ordförande också hänvisadetill stödja sig på en rad betydande remissorgan, som har givit sitt klaratUlstyrkande. ville inte nämna dem här, men jag kan ju nämnanågra av dem. Det är Svenska , filmutredningen och Svenskafilmuisti-tutet. Vidare Konstnärliga Utterära yrkesutövares samarbetsnämnd Åtgärder mot maktkoncentration inom den kommersiellakultursektom (KLYS) -som kommit med ett av de kraftigaste tUlstyrkandena tiU utredningskravet . Alla dessa och ytterUgare en delremissinstanser går på direkt tiUstyrkande. Sedan finns det sådana som anseratt man kanske bör utreda frågorna i annan ordning, och det är också mycketbetydande remissorgan. Nej, , det är ingalunda fräga om att vivill begränsa konkurrensen eller om att vi vUl åstadkomma en styrning. Vi villfå fram en analys av vad som egenthgen sker i värt eget samhälle, men också avvad som sker utanför våra gränser, med den konkurrenssituation som har uppståtti vårt land . Motionen har skrivits av mig och mina medmotionärer,herrar i och i . har den tidningsmonopolistiska utvecklingen fortsatt. GöteborgsHandels- och Sjöfarts-Tidning är det senaste offret. Svenska journahstförbundethar också presenterat ett handlingsprogram, där man aktualiserar frågan omsamhällsägda tryckerier för att kunna garantera det fria ordet . Detallra senaste exemplet pä vad som händer på den kommersiella kultursektom ärDagens Nyheters köp av Svensk filmindustri. Det är ett hälsotecken att deanställda inom och har reagerat mot dessamonopoliseringssträvanden pä det fria ordets och kulturskapandets omräden. Detta är tre nya fakta som inträffat sedan vär motionlämnades . En utredning som skall syssla med den kommersiellakultursektorn tvingas röra sig över vida fält, områden som hittUls intetillräckligt blivit analyserade i offenthga utredningar. Vi har fört framutredningskravet för att vi inte skall bh offer för den aningslöshet som är enav åsiktsdirigeringens föratsättningar. Det finns varnande exempel på vart ensådan aningslöshet kan leda. Ett av dessa är Axel Springers expanderandeverksamhet i , en utveckling som kan bli en parodi pä en levandedemokrati. Att expandera och dominera en marknad ligger i dekapitalistiska bolagens egen lyckomoral. Detta har vi kunnat acceptera på mångaomräden. Men som det sagts här tidigare - det är förfärande, om en sådantrångsynthet fär genomslagskraft på opinionsbildningens och kulturlivetsområden. Bhr sedan dessa imperier ärftliga, kan riskerna bh än större. Dettaunderstryker behovet av att all makt mäste kontrolleras och awägas. Deekonomiska krafternas fria spel är ett talande uttryck. Det handlar verkligenom spel ett hasardspel om makt och människor. Det finns exempel. Den kommersiella kultursektorn drar med sig en lång radproblem som endast rapsodiskt behandlas såväl i motionen som iutskottsbetänkandet. De mänga och utförliga remissvaren utgör en ganska fylligkatalog över dessa problem. De omfattar 106 stenciler. De flesta remissvarengår i positiv riktning. Jag skall därför endast ta ett enda - det mest aktuellaexemplet - på vad det här gäller att komma till rätta med. Det exemplet ärDagens Nyheters köp av Svensk filmindustri. gav direktören i ,, i en intervju i klart uttryck för BonnierkoncernensvUja tUl dominans pä åsiktsspridningens område. De ekonomiska kalkylernaligger naturligtvis i bakgrunden en verksamhet som man väntar skall ge merguld i kassakistan. Detta affärstänkande ligger också i hnje med vad direktörLukas framhöll i en intervju i . Hanförklarade att det vore lättare att klara en enskild kassett-TV-satsning underen borgerhg regering. Storfinansen spelar som bekant pä mänga strängar. Denstore läromästaren i har visat att han kan drivasåväl tidningsaffärer som kassett-TV-verksamhet i förening med lönsammahönserier. Lönsamhet är nyckelordet! Om det var dessa fenomen som föranledde DN-reportern attpåpeka att det kommit in en massa direktörer som med lika stort intresse säljerkompostpåsar som tidningar vet jag inte. Men reportern ställde frägan:"Behövs det inte moral i den här branschen också?" Dhektör svar är belysande. Han svarade:"Visst är det en risk, trots aUt, men det ska vägas vid risken att liksomHandelstidningen benhårt hålla sig kvar vid en tradition som är överlevd.Personlig moral. . . när det gäller tidningar och moral. . . jag är rädd attfastna i ett av andra föreskrivet moraliskt eller etiskt mönster. Jag äruppvuxen i en famUj av gemensamma gamla traditioner och värderingar. Jag villåtminstone inbiUa mig att jag bratit mig loss och skapat mina egna." Med hänsyn tiU koncemens tidigare mycket storakulturpolitiska ambitioner och mycket värdefuUa insatser på detta område kanman omöjligen känna sig lugnad av ett sådant uttalande av en sentida ättling.Jag skulle naturligtvis inte ägna Bonnierkoncemen denna uppmärksamhet om deninte i ökad grad representerar en av de allra största makthavarna inom densvenska kommersiella kultursektorn. Jag har nöjt mig med att. nämna ett exempel. Det finnsandra maktcentra på dessa områden som redovisas i det omfattande remissmaterialetsom vi nu är överens om att i varje faU böqa kartlägga och analysera. Ytterst gäller dessa frågor att klarlägga denkommersiella kultursektorns hot mot den reella yttrandefriheten och frågan omkulturlivets villkor i framtidens . MUjöhot av olika slag har undersenare är förts fram i dagsljuset. Inom den enskilda kultursektom finns ocksåvissa miljöhot. En öppen debatt om dessa kulturella miljöfrågor - bör med aUtskäl engagera en vaken och ung generation. Vi väntar oss ett snabbt utredningsarbete pä detta område.Det brådskar verkligen! Jag yrkar bifaU till utskottets betänkande. Åtgärder mot maktkoncentration inom den kommersiellakultursektorn I detta anförande instämde , herrar ochHenriksson, samt herrar , och (samthga s). HerrCARLSHAMRE (m) kort genmäle: Om man tar ord precis för vad devar , har han ju släppt halva yrkandet i sin motion. Här talar hanuteslutande om att vad vi behöver är en analys av ett faktiskt läge. Åtgärder mot maktkoncentration inom den kommersiellakultursektorn hemstäUanatt skaU anhåUa om utredning och förslag tUl åtgärder som motverkarmaktkoncentrationen inom den kommersiella kultursektom - aUtså inte baraanalys, utan också åtgärder. Det vore väl förresten egendomligt annat. Närbegär vi någonsin en utredning utan att ha något syfte? Vad skaU nu utredrungen leda fram till för åtgärder ochresultat? Jag vill fräga ; Kan man tänka sig någon form av åtgärderför att sanera det privata kulturutbudet utan att detta fär formen av styrningoch kontroU? Motionärema har sagt att styrning och kontroll icke skallifrågakomma - där citerar man pä den offentliga sektom. Och mansäger tidigare i motionen att det inte behövs när det gäUer Radio.Många av dem som deltog i den närmast föregående debatten här ansåg kanske attdet skulle behövas ätskilhgt av styrning och kontroll för att rensa ut smörjanur detta public-service-företag. - Men det skall man inte göra. Men när vi kommer till den privata kultursektorn, dåefterlyser man åtgärder för en sanering. Jag frågar; Finns det nägon annan formav åtgärder än styrning och kontroU? För det kan ju inte vara den sortensåtgärder som pressutredningen sysslar med, att man skaU styrka och stödja deföretag som redan är verksamma för att undvika monopolisering. Dä behövs detingen ny utredning; det finns redan en utredning om det. Här krävs alltså en ny utredning som skall sanera detprivata kulturutbudet. Vad är det dä fråga om för sorts åtgärder som inte gårin under rubriken styrning och kontroll, ? () kort genmäle; Det är alldeles uppenbart, och det framgårockså av remissvaren, att vi saknar en genomlysning av dessa frågor. Det mästevara förutsättningen för de åtgärder som kan bh aktuella. Och vi som hardeltagit i utredningsarbetet vet att nog kommer de åtgärderna att aktualiserasunder arbetets gång. är ju ett enda stortanalysarbete i ett första skede, där man ser över en rad väsentliga områden.Den här sektorn har man inte rört vid, och det framgår också av remissvaren attdet kan vara pä tiden att se över hur dessa grupperingar sker och vilkakonsekvenser det får. Man måste vara uppmärksam mot den monopolistiska utvecklingsom pågår, och jag sade i mitt anförande att utvecklingen i --medAxel Springers ökande makt och med det förhållandet att massmedia ger sig in påen rad olUca verksamheter i vaqe fall har oroat mig. Jag vill fråga herrCarlshamre: Är inte oroad för ett sådant perspektiv därtidningsföretag bedriver kasett-TV-produktion och -distribution och där man fårsådana svårigheter med sina vinster så att man placerar en del av sina vinsteri hönserier och annan verksamhet? När företag börjar få den dominansen på enmarknad vi har liknande fenomen i vårt eget land då kan det vara skäl atttitta pä det hela. Vi stär trygga och säkra i den här bedömningen. Vi har såmänga tunga remissorgan bakom oss som begär att något skall ske, sä det äringen överloppsgärningatt nu fatta beslut om att vidta de åtgärder utskottet föreslår. () kort genmäle; Jodå, jag är lika oroad som övermonopoliseringstendenserna. Det är bara det att jag är ännu mera skrämd införtanken pä någon sorts statlig nämnd eller styrelse som skall sitta och fattabeslut om vem som skall fä ägna sig åt den ena eller andra sortens kulturutbudoch vad detta kulturutbud skall få lov att innehålla. Det måste bhfråga om detta. visar sig ha en ingående kunskap om det manbegär utredning om. Han stod och höll en liten föreläsning för oss om hur dethar gått i och , om famUjerna och och derasgärningar. Han vet ju detta! Det behövs ingen utredning för att han skall fäveta det faktiska läget. Men han vill ha åtgärder, skriver han i sin motion,för att ändra pä det. Jag vUl fortfarande ha reda på jag fick inte ett ord omdet nu heUer vad det är för tänkbara åtgärder som icke innebär styrning ochkontroll. Skall vi förbjuda en tidningsägare att t. ex. börja producerakassetter? Det kan hända att vi skall göra det. Men nog är det i sä faU frågaom styrning och kontroU. Jag vill ha ett mycket bestämtbesked på den punkten; Skall på den offentliga sektom och i fråga om SverigesRadio kulturutbudet få ske fritt utan styming och kontroU medan vi på denprivata sektorn skall ha styrning och kontroll? Vad skall i så fall denkontroUen syfta tiU och hur skall den utformas? () kort genmäle: Jag skall inte ge mig in på den debatt somrör den är passerad nu men där pägår ständiga utredningarinom den egna verksamheten och det har också sagts i den debatt som fördes härför någon timme sedan. Jag har sagt det upprepade gånger att vi vill varauppmärksamma på den monopolisering som i fortsättningen sker pä det härområdet. tycks vara nöjd med att notera att det finnstidningsägarfa-miljer som har en dominans sedan är saken klar. Men det ärintressant att se vad som skaU ske fortsättningsvis. VUl man fortsätta attinvestera i mera av åsiktsindustrier, som exempelvis kassett-TV-industrininnebär? Det är väl en sädan utveckling som en utredning blir tvungen att taställning tiU. När ställer sä många frågor får jag enkänsla av att han bara hunnit läsa igenom remissyttrandet frän den utredningsom han själv tillhör. Han har tydligen inte brytt sig om att läsa de andra uppmot 20 remissorganens yttranden. Om läser dessa, får han svarpå en del punkter. (vpk): Utan att gå in i någon lång diskussioni denna fråga viU jag bara konstatera att det spörsmål som tagits upp imotionen 448 av m. fl. är mycket viktigt. Det är något som blir meroch mer Åtgärder mot maktkoncentration inom den kommersiellakultursektorn Åtgärder mot maktkoncentration inom den kommersiellakultursektorn brännandeallteftersom tiden gär. NyUgen timade händelser, som belyste i sittanförande, förstärker ytterligare argumentationen i hans motion. Dessutom vUl jag helt kort konstatera att det är typisktoch avslöjande att man på vissa håU inom just moderata samhngspartiet nu inteanser sig kunna biträda kulturutskottets enhälliga hemställan att somsin mening skaU ge till känna för Kungl. Maj:t vad utskottet anfört.Kulturutskottet har ju med stöd av en mycket omfattande remissbehandhng ochefter ingående diskussioner kommit fram tiU en mycket moderat skrivning. Deninnebörd jag här lagt in i ordet "moderat" får absolut inte förväxlasmed den mening det har i partibeteckningen moderata samlingspartiet. Jag yrkarbifall tUl utskottets hemställan. sade i sitt första inlägg att hanegenthgen inte hade tänkt gå in i den här debatten. Jag förstår honom det ärnägot av en triumf om han kan smyga på en motion av det här slagetmed minsta möjhga meningsutbyte omkring den. Det är också mycket betecknande att jag trots att jag nuhar frågat två gånger inte har fått aningen av ett svar på vad det är föråtgärder kan tänka sig och på vilket sätt de faller utanför rubrikenstyrning och kontroll. Ty hade upplyst utskottet och omvart han egentUgen syftar, hade vi självfallet inte haft ett enhälligtutskottsbetänkande. Det står alldeles klart för mig att inte alla avutskottets ledamöter har åsyftat att vi skall styra och kontrollera det privatakulturutbudet. Men det står helt klart när man läser motion och hörhonom tala att det är dit syftar. Det är en sådan motion som utskottet rekommenderarriksdagen att bifalla. Än en gäng: Vi avser att åstadkomma ettingrepp mot den åsiktsmonopohsm som kan växa fram om den nuvarande utveckhngenfår fortgå ohejdat. Jag hoppas att det svaret räcker. Nej, , det räcker inte. Vad vi mästefå en uppfattning om är nämhgen vilken typ av ingrepp det handlar om. Vad ärdet för sorts förbud, regleringar och styming när det gäller kulturutbudet somdet handlar om? Ett ingrepp mot monopohsmen kan vi aUa vara med om, om kravetbara klart formuleras på det sättet. Men jag och åtminstone några med mig är inte beredda att betala det pris som består i att börja tumma på rätten attfritt sprida de kulturyttringar man själv önskar föra ut. Ty böqar vi - hksomnär det gäller tryckfriheten - att tumma på ett hörn av den rätten vet vi ickevar det slutar. Jag rekommenderar än en gäng att läsa vad somskrivits av hans meningsfrände , som har detta mycket klart försig. Överläggningenvar härmed slutad. Propositioner gavs pä bifaU tiU dels utskottets hemställan,dels det av under överläggningen framstäUda yrkandet om avslagpå motionen nr 448 av m. fl., och förklarades den förra propositionenvara med övervägande ja besvarad. Sedan begärt voteringupplästes och godkändes följande voteringsproposition; Den som vUl att kammaren bifaUer kultumtskottets hemställan i betänkandetnr 43 röstar ja, den det ejviU röstar nej. Vinner nej har kammaren bifaUit det av under överläggningenframställda yrkandet om avslag på motionen nr 448. Bidrag för driv-medelsskatt till handikappad ägare avmotorfordon Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Däherr Carlshamre begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat; § 10 Bidrag för drivmedelsskatt till handikappad ägare avmotorfordon Föredrogs skatteutskottetsbetänkande nr 61 i anledning av Kungl. Maj;ts proposition 1973:153 med förslagtiU ändring i förordningen (1956:545) angående omsättningsskatt ä motorfordon ivissa faU, m. m. jämte motion. I proposition 1973:153 hade Kungl.Maj;t,under åberopande av utdrag av statsrådsprotokoUet över finansärenden förden , föreslagit att anta vid propositionen fogadeförslag tUl 1. förordning omändring i förordningen (1956:545) angående omsättningsskatt å motorfordon ivissa fall, 2. förordning omändring i förordningen (1960:603) om bidrag till vanföra ägare av motorfordon. I propositionen hade framlagts förslag tiU förenklatförfarande för återbetalning av s. k. bilaccis och för bidrag för drivmedelsskatttiU handikappad ägare av motorfordon. Vidare hade föreslagits, att rätt tiUbefrielse från eUer återbetalning av bilaccis skulle gäUa samma fordon som varbefriade från skatteplikt enligt vägtrafikskatteförordningen samt att talan ejskuUe få föras mot vissa beslut av om återbetalning avbUaccis. Maj;ts förslag skulle oförändrat bidrag med belopp som svarade mot skatten på 480 hter bensin utan ansökan århgenutbetalas tiU handikappad som hade bensindriven bU, Bidraget för motorcykelberäknades på hälften av nämnda kvantitet. Bidrag för drivmedelsskatt till handikappad ägare avmotorfordon I detta sammanhang hade behandlats motionen 1973:2097 avherrar () och () vari yrkats att ändrade denföreslagna lagtexten i enlighet med den tankegång som redovisats i motionen,innebärande i huvudsak en uppräkning av den bensinkvantitet, som utgjordegrunden för det bidrag som handikappade ägare av motorfordon kunde erhålla,från 480 till , vilket motsvarade en höjning av bidraget med ca 290kronor ärligen. att med avslag på motionen 1973:2097 och medbifall tiU Kungl. Maj;ts proposition 1973:153 skulle anta de vid propositionenfogade förslagen till 1. förordning omändring i förordningen (1956:545) angående omsättningsskatt å motorfordon ivissa faU, 2. förordning omändring i förordningen (1960:603) om bidrag tiU vanföra ägare av motorfordon. Reservation hade avgivits av fru andre vice talmannenNettelbrandt (fp) samt herrar Josefson (c), i Umeä (fp), (),NUsson i Trobro (m), i (c) och () somansett att utskottet bort hemstäUa, att rUcsdagen med anledning av motionen 1973:2097 ochpropositionen 1973:153 skuUe anta de vid propositionen fogadeförfattningsförslagen med den ändringen att 3 § förordningen om ändring iförordningen (1960:603) om bidrag tiU vanföra ägare av motorfordon skulle erhållaav reservanterna föreslagen lydelse, innebärande att den årliga bensinmängd somutgjorde underlag för bidrag skulle höjas tiU för bU och 250 hter för motorcykel. I skatteutskottets betänkande nr 61 behandlasett förslag frän Kungl. Maj:t, bl. a. om ändring i förordningen om bidrag tiUvanföra ägare av motorfordon. Propositionen är föranledd av en ändring ivägtrafikförordningen och är närmast att anses som en administrativ uppföljningav de ändrade bestämmelserna där. Man har emellertid, när man gjort en sådan administrativändring i 3 §, fört in en bestämmelse som innebär en reell ändring för deberörda handikappade med motorfordon. Genom vägtrafikförordningens ändradebestämmelser öppnas en möjhghet att hjälpa de handikappade som har dieseldrivnamotorfordon att helt slippa den belastning som skattepålagan innebär. Mendärigenom ändrar man alltså förhållandet mellan den som har bensindrivnamotorfordon och den som har dieseldrivna motorfordon. I en motion i anledning av Kungl. Maj ;ts proposition harherr och jag yrkat på att man skall observera den förändring som härhar skett och öka möjligheterna tUl avdrag för dem som har bensindrivnamotorfordon från föreslagna oförändrade 480 hter tUl . harutskottets majoritet i sin skrivning gjort det litet för enkelt för Mankonstaterar att det är ostridigt att förslagen i propositionen i förening medtidigare beslutade åtgärder innebär att det bhr väsenthgt förmånhgare att ha endieseldriven bil än att ha en bensindriven. Det konstateras att frågan harrelativt hten betydelse av de 9 000 skattebefriade handikappfordonen är detför närvarande bara 35 som är dieseldrivna. TUl det vill jag genast säga att omdet är en större eUer mindre minoritet som förändringar i ohka avseenden berörså spelar det mindre roU, för man skaU se upp med sädana saker ändå. Utskottet fortsätter att säga att visserligen kan den härändringen leda till en övergång från bensindrivna tUl dieseldrivna bilar, ochom det bhr så får Kungl. Maj:t ha ögonen pä detta och föreslå en ändradbestämmelse. Men utskottsmajoriteten konstaterar att det inte kan innebäranågra merkostnader för staten om man ökar den bensinmängd som utgör grunden förbidragen. Genom de ändrade bestämmelserna blir det helt obeskattade fordon omde handikappade övergår frän bensin tUl diesel. Därför kan det inte vara någonstörre ekonomisk fråga. Man säger också att valfriheten inte helt skaUnonchaleras, utan det Ugger nog någonting i detta som kommer fram i motionen.Så säger man tUl sist att det nuvarande bidragssystemet med 480 hter förbensindrivna fordon bygger på en statistik , och den är kanske inte såtillförlitlig . Redan handikapputredningen har klarat ut att det sannolikt ärså och det kan nog vem som helst förstå att körsträckoma har blivit längreför de handikappade . De har blivit det för oss icke handikappade,och då är det ganska naturligt att detsamma gäller för de handikappade. Det finns alltså enhgt utskottet åtskilliga skäl som talarför att det här var en i och för sig ganska vettig motion. Utskottet säger också att det hyser en viss förståelse förde i motionen framförda synpunkterna, men propositionen är lagd kungsord ärkungsord och utskottet finner inte nägon anledning att ändra vad där står.Vidare säger utskottet att om handikapputredningens förslag skulle dröja ochinte komma upp tUl bedömning -och där tror jag attutskottet har rätt - kan det ju hända att det bhr en snedvridning, och då finnsdet skäl för Kungl. Maj;t att utan dröjsmål ompröva de nuvarandebidragsgrunderna och lägga fram förslag om erforderliga ändringar. Jag tycker för min del att det är höjden av konungshghetatt framföra dessa synpunkter ana att här behövs en ändring men säga att ensådan kan utskottet inte föreslå, utan det är Kungl. Maj:t som får återkommanär verkningama bhr uppenbara. är utskottsbetänkandet inte enhälhgt, utan det finns enreservation i vilken man tar upp det resonemang som Ugger bakom motionen.Reservanterna påpekar att det kan dröja innan handikapputredningens förslagframläggs och möjliggör en mera genomgripande förändring av förhållandena. 1andra sammanhang har jag och många med mig bl. a. fört fram tanken att vi såfort vi kan måste försöka få en bättre färdtjänst för de handikappade. Viräknar med att handikapputredningens förslag om en förändring då det gällermöjligheterna för handikappade att förvärva bU och använda den kommer attgenomföras i sinom tid, men det tycks Bidrag för drivmedelsskatt tiU handikappad ägare avmotorfordon 6 protokoU 1973. Bidrag för drivmedelsskatt till handikappad ägare avmotorfordon dröjainnan det kommer ett förslag från Kungl. Maj;t i de här för de handikappademycket väsentliga frågorna. Reservanterna påpekar att det mäste bh fräga om ettprovisorium, när man ger sig in på dessa skatteregler, och det är självklart.Vi löser inte dessa problem genom att ändra skattereglerna, och det har ävenhandikapputredningen förklarat. I reservationen framhålls emellertid atthandikapputredningen räknar med ett bUkostnadsbidrag pä per bUvilket inte motsvarar de som det enhgt motionen bhr fråga om utansnarare , och reservanterna ansluter sig till den sistnämnda siffran. Jag har, herr talman, ingen anledning att yrka bifall tUlmotionsförslaget om , utan jag accepterar reservanternas förslag om såsom ett provisorium i awaktan på att helt andra regler införs för att klara den socialasidan av problemet, nämUgen de handikappades rättighet att så långt det går hasamma möjligheter som vi andra att färdas. De handikappade är ju också mycketmer beroende av både färdtiänst och egen bil än de flesta av oss. Jag yrkar alltså, herr talman, bifall tUl reservationenvid utskottets betänkande. Jag skaU inte ta upp någon diskussion medherr utskottet har ju skrivit ytterst välvilligt och harredogjort för utskottets synpunkter samt redovisat varför utskottet inte hartillstyrkt motionen. Det har f. ö. inte heUer reservanterna gjort.