prot · FW09133 · 1973-12-31 00:00:00 — plågas och torteras mer än 200 000politiska fångar i Saigonjuntans fängelser. USAs och Saigonjuntans brott mot avtalet sker iallt större utsträckning. Militära attacker, bombningar och försök till ockupationav befriade områden blir av allt större omfattning. har fortfarande en stormilitär apparat i , även om dess 20 000 medlemmar klätt om sig icivila kläder. Stora mängder vapen införs. Läget i är oerhört spänt.USA och dess marionetter hotar och freden. Därför mäste man i allaländer med ökad styrka kräva att och Saigonjuntan skall följa fredsavtalet.Det är mot den bakgrunden vi mäste se utrikesutskottets betänkande, som vidiskuterar här . Ett erkännande av PRR är ett stöd tiU fredens krafter iVietnam. De skäl utrikesutskottet anför mot ett erkännande är helt ohållbara.PRR har vunnit ett rimligt mått av självständighet utåt, som någorlunda allmäntgodtagits av omvärlden. Jag vUl erinra om att de alliansfria staternas storainternationella konferens i med delegationer frän inte mindreän 76 stater erkände PRR som den rättmätiga representanten för Sydvietnamsfolk. PRR har en riktig stabilitet inåt genom att det finns statligamyndigheter som faktiskt upprätthåller kontroU över ett visst territorium ochdär utövar suveräna befogenheter. De ord jag använt är just de som den svenska regeringenbrukar för att uttrycka sina principer vid upptagande av diplomatiskaförbindelser med stater. De har utvecklats av regeringen vid debatter under desenaste åren som jag haft tillfälle att föra med utrikesministern.Utrikesutskottet citerar dessa ord. De är helt tillämpliga på PRR men däremotinte på Saigonjuntan med vUken fortfarande har diplomatiska förbindelser.Utrikesutskottet drar inga slutsatser av dessa obestridliga sakförhållanden. Jag yrkar bifall till motion nr 19, sominnebär att av regeringen skall begära att denna brytermed Saigonjuntan och tar initiativ tUl att upprätta diplomatiska förbindelsermed Republiken provisoriska revolutionära regering. Diplomatiska förbindelser med Republiken revolutionära regering HerrGÖRANSSON (s); I motionerna 19 och 1099 föreslårmotionärerna att upprättar diplomatiska förbindelser med . Vidare föreslås i motionen 19 att Sverigebryter med Saigonjuntan. I motionen 1099 föreslås dessutom att frågan om enutveckhng av reglerna för erkännande blir föremål för en utredning. Motionsyrkandet i den del som gäUer de diplomatiskaförbindelserna med PRR är ju ingen ny fråga för , utan den har blivitbehandlad av fyra tidigare riksdagar. Utskottet har då hänvisat till att lägeti har varit ömtåligt och svåröverskådligt till följd av det pågåendekriget. Vi kan konstatera i är, när vi ånyo tar upp den här frågantill behandling, att har gjort slut på denöppna amerikanska interventionen i . Därmed har också dendirekta militära konfrontationen mellan amerikanska och vietnamesiska styrkorkunnat avslutas. I politiskt avseende innebär bl. a. attVietnams enighet har bekräftats och att återföreningen av skallgenomföras steg för steg med fredliga medel på basis av diskussioner och avtalmeUan Nord-och utan påtryckningar eller annektering av någonderaparten och utländsk inblandning. Vi har också som har gått att den internationella kontroll- och , därför närvarande , , och ingår, har visat sigoförmögen att effektivt fullgöra de uppgifter som den ålades enligtParisavtalet. En fundamental förutsättning för kommissionens verksam- Diplomatiska förbindelser med Republiken revolutionära regering het är juatt de båda sydvietnamesiska parterna verkligen är beredda att respekteraöverenskommelsen om vapenvila och använda den mekanism för tvisternasbiläggande som kommissionen kan erbjuda. Detta har inte varit fallet; det harbetonats av och , och jag vill ytterligare understrykadet. Jag vill också säga att ICCS, , för sin verksamhet är starkt beroende av att få tillstånd ett samarbete med parternas gemensamma militärkommission. Detta harfungerat väldigt dåligt på region- och lokalplanet. Det kan ibland skyllas påatt PRR-representantema har uteblivit, vUket i sin tur förklaras av att man iSaigon varit ovillig att ge tUlräckliga garantier för PRR-representantemaspersonUga säkerhet och att dessa därför inte har kunnat komma tillsammanträdena. Situationen i är alltså den att endast en bråkdelav alla de tiotusentals påstådda kränkningarna ens har blivit föremål förundersökning. I flertalet fall har anmälningama gjorts av Saigonsidan, ochibland har de polska och ungerska delegationerna blockerat kommissionen, vilketlett till att man inte har kunnat enas i dessa faU. Utöver dessa rena kontrolluppdrag som den här kommissionenhar ingår det också att man skall försöka fä någon form av kontroll när detgäller införseln av krigsmateriel. Men det är att konstatera att även på denpunkten har möjligheten att göra några kontroller helt uteblivit. Detta är alltså de förhållanden som råder i förnärvarande förhållanden som väl inte någon av oss är nöjd med och somlångtifrån ger anledning till den tUlfredsställelse som vi alla hoppades pä närParisavtalet skrevs under . De allvarliga kränkningarna av avtalet harockså lett till att de fyra parterna i en kommuniké i juh försökte upprepade stadganden som finns återgivna i januariavtalet. Men inte ens dennaextrasittning har stabiliserat förhållandena i . Jag anser att rapporterna från dennakommission, i Ukhet med och anföranden, talar om attutveckhngen i ingalunda har skapat den inre stabilitet och säkerhetsom vi alla hoppats skulle bli resultatet. Utskottet kan därför mte finna atten rimlig stabihtet inåt har uppnåtts eller att kontrollen av territorietupprätthålles. De grundregler som har varit gällande, när kammaren vid tidigaretiUfällen behandlat denna fråga, är därför fortfarande gällande. Grundläggandeför utformningen av diplomatiska förbindelser med främmande makter är ju attfrågorna bör bedömas från praktiska utgångspunkter. Varken erkännande av enstat eller upprättande av diplomatiska förbindelser med staten innebär i ochför sig ett politiskt ställningstagande för dess regim. Jag kan bara klart ge uttryck för att någon förändringtill det sämre -det gäller både utrikesutskottets och regeringensställningstaganden i fråga om relationerna med PRR inte skett. Enligtuppgifter som vi har inhämtat upprätthälls bäde täta och goda kontakter medPRR:s representanter i av olika myndigheter, av ochav SIDA. Och jag kan tala om, för att ytterhgare understryka detta, att avlägger representanter för PRR ett besök hos den nya svenskeutrikesministern i syfte att ytterligare betona de goda relationer som rådermeUan PRR;s representanter och den . Vidare förberedersvenska myndigheter, för att kunna effektuera det bidrag tiU ochtill PRR som tidigare i är har fattat beslut om, besök i de omrädenav som behärskas av PRR. Jag kan inte instämma i påstående attutrikesutskottet har blivit mera restriktivt i sina uttalanden. Jag konstaterari stället att förbindelserna mellan oss och PRR är normala. Därför tycker jagatt det inte finns någon anledning för kammarens ledamöter att tro, att vihåUer på att frysa ner de förbindelserna. Därom vittnar inte de 20 miljonerkronor som regeringen har föreslagit till återuppbyggnadsinsatser i landet, ochdärom vittnar inte heller de täta kontakterna meUan vår utrikesledning ochPRRs representanter i . Tvärtom får vi efter hand allt fler av dekontakter som krävs för att kunna göra de insatser har beslutat om. Under diskussionens gäng har och , om det ligger några nya principer bakom utskottets tal om praktiska ochpolitiska lämplighetsskäl. Nej, när det gäller det som vi anser vara tyngstvägande för att inte erkänna PRR är det i princip ingen förändring jämfört medtidigare. Men det kan finnas praktiska skäl för att inte säga upp dediplomatiska förbindelserna med ett land. Låt mig bara ta ChUe som exempel. Därhar vi klart uttalat att vi inte accepterar den mihtärjunta som har makten ilandet, men trots detta har vi vär ambassadör kvar. Jo, just avpraktiska skäl. Så länge vi här i anser att vi kan hjälpa människor,både svenskar och andra, genom att håUa vär ambassad i bemannad finns detpraktiska lämplighetsskäl för att ha ambassadör kvar i ChUe. Man fåralltså inte dra den slutsatsen att ett erkännande alla gånger innebär att vihelt och fuUt sluter upp bakom en regerings principer och handhngssätt. Det kanfinnas andra skäl till att vi vill vara kvar i ett land för att där praktisktkunna göra någonting tiU fromma för människorna och för att främja våra egnasyften. ansåg vidare att utskottet inte har tagit hennesråd pä allvar, när hon föreslagit en utredning för att ta upp de problem somhar med erkännande av andra stater att göra. Men vi har med intresse läst fruDahls synpunkter pä hur vi borde ändra vär uppfattning om erkännande av andrastater. Utskottet har dock inte funnit anledning att där ta några initiativ. Vihar sagt oss att de mänga gånger av regeringen - fastställda riktlinjerna ärde som har visat sig mest hållbara i det internationella samarbetet. Det vore mycket mer att säga i denna fråga, men jag skallsluta med att sammanfatta vad jag sagt så här; Vår sympati för PRR haringalunda svalnat. Den har snarare förstärkts sedan förra gången vi debatteradedenna fråga. Vi häller nu också på att förbereda hur vi på ett praktiskt sättskall föra ut de miljoner som riksdag har anslagit till u-hjälp tiUVietnam. Låt mig slutligen yrka bifall tillutrikesutskottets hemställan i betänkandet nr 19. Diplomatiska förbindelser med Republiken revolutionära regering Diplomatiska förbindelser med Republiken revolutionära regering FruDÄHL(s): Det är i och för sig positivt och jagnoterar detta att utskottets talesman velat säga att vär inställning till PRRinte har förändrats och att värt stöd tUl PRR är oförminskat. Men den som tardel av utskottets betänkande kan inte läsa ut någonting sådant. Det förhållersig som utrikesutskottets ledamöter naturligtvis väl vet så att varje ord iett sådant här sammanhang har utomordentligt stor betydelse och läses med storuppmärksamhet, och här finns mänga avgörande punkter där utskottet uttalar sigpä ett sätt som bara kan tolkas så som jag gjorde och som jag vet att man görpå de håll där man är intresserad av denna fråga. Det finns också mänga ofuUständigheter i utskottetsbetänkande när det gäller själva sakframställningen. Jag skall nu bara peka päen uppgift som är helt felaktig och som i sitt anförandeupprepade, nämhgen uppgiften om tidpunkten för kompletteringsavtalet. Den ärden och inte . talar om situationen i , och jag harförståelse för de argument han framför på den punkten. Men faktum är attsituationen i ChUe inte alls är jämförbar med situationen i , framförallt därför att vi faktiskt ger den fascistiska juntan i en heltannan och starkare internationell-rättslig stäUning än vi ger PRR. Det har storpolitisk betydelse i spelet om avtalets fullföljande, oerhört stor pohtiskbetydelse i det diplomatiska spelet och mycket stor betydelse när det gällerfolkrättens skydd för de människor som bor i det ena och det andra området. Destridande styrkorna på PRR-sidan åtnjuter icke skydd av folkrätten, inte heUercivilbefolkningen, och PRR har som jag sade icke folkrättsliga rättigheter attförsvara sig vid ett anfaU. Det är inte betydelselöst det är i själva verketett av de välkända, svära problemen i folkrätten , att den icketillräckligt tar hänsyn till den utveckhng som har ägt ram. Det är naturligtvisdärför jag har velat få tiU stånd en översyn av dessa frågor. De folkrättsligaexperterna, de som arbetar inom FN-organen osv., är väl medvetna om dessaproblems existens. Jag tycker inte att vare sig utrikesutskottet eUerregeringen skuUe behöva uppfatta det som något slags reprimand att man begär enöversyn, utan det borde uppfattas som en konstruktiv åtgärd i syfte attförbättra våra möjligheter att arbeta. Folkrätten kan vara antingen ettinstrument för de starkare att förtrycka de svagare eller ett värn för de svagai en mycket farlig tid. Det är i syfte att förstärka dess möjligheter att varaett sådant värn som jag har föreslagit en översyn, och jag betraktar det som enmycket viktig sak. Det är självfallet inte fråga om att frysa ner våraförhåUanden tiU PRR eller om att det skulle vara något fel på relationernamellan och PRR - det underströk jag också. Men jag viU bara upplysakammaren om att PRR;s representant skaU träffa utrikesministern bl. a.för att framföra ett krav pä ett svenskt erkännande av PRR, Uksom han gjordevid en uppvaktning för en tjänsteman inom UD . Naturligtvis är det bra att relationerna fungerar. Menvarför skall PRR;s representant i icke kunna arbeta pä samma sätt somandra? har man förklarat det med formella skäl. mte denförklaring man använder i är. hänvisar man i stället tiU att de principersom är vägledande för vårt ställningstagande är praktiska och politiskalämplighetsskäl, och den formuleringen i utrikesutskottets betänkande är mycketolyckhg i denna speciella situation, när det är så -viktigt att på alla sättstödja PRR;s strävanden för fred och fuUföljande. Jag vidhåller mitt yrkande om bifaU tUl motionen 1099. (vpk): talade om för oss att dettainte var någon ny fräga för , vilket är riktigt. Det är femte året iföljd vi har haft anledning att ställa kravet på ett svenskt erkännande av PRR.Det visar också att hans huvudargument mot ett erkännande knappast är giltigt.Det var nämhgen att denna regering inte skulle ha någon inre stabihtet. Enregering som har fungerat måste väl tUlerkännas ett visst mätt avstabihtet, och dä visar redan antalet gånger vi har behandlat frågan iriksdagen att det finns skäl för ett erkännande. Jag bestrider också att påstående om bristpä inre stabilitet i PRR-regimen skulle vara giltigt. Hela den verksamhet somhar utvecklats inom de befriade områdena i visar tvärtom att dethandlar om en synnerligen stabil regim. Jordreformen, undervisningsväsendetsutveckling, höjningen av folkets levnadsstandard även under krigets svårabetingelser sådant uträttar inte en regering som inte har stor stabihtet ochen stark ställning i det område den behärskar. Däremot kan man med skäl förnekaatt Saigonjuntan skulle utmärkas av någon inre stabilitet. Men då är det ju en anledningtill att bifalla vårt krav på ett avbrytande av det svenska erkännandet avSaigonjuntan, talade om vad han menade med de praktiskaoch politiska lämplighetsskäl som utrikesutskottet skriver om och drogparalleller med ChUe, Ambassadören där är kvar tills vidare, eftersom han kanhjälpa människor. Ja, men vi vet inte hur länge den svenska ambassadenhar tillåtelse att hjälpa människor, och hela frågan om de diplomatiskaförbindelserna med ChUe kan därför snabbt komma i ett helt annat läge. Vi harför övrigt inte sett nägra som helst exempel på att erkännande avSaigonjuntan har hjälpt människor ut ur Saigonjuntans fängelser. Jag tror attinte heller kan anföra några sådana exempel. Jag vill instämma i vad fm sagt om önskvärdheten avatt PRR;s representation i får en bättre stäUning och rimligarearbetsbetingelser. Det är oerhört nödvändigt att PRR;s representation får enhögre status. Jag tror att det är ett önskemål från denna representation, somvår regering snabbt bör tillmötesgå. Sedan vill jag än en gång understryka vad jag påpekade imitt första anförande, nämligen att vid de aUiansfria staternas konferens isomras i erkände 76 stater PRR som den enda rättmätiga representanten förSydvietnams folk. När vägrar att göra detta, tiUhör vi alltså enminoritet av staterna i världen. Vad detta handlar om är ju til syvende ogsidst ett politiskt ställningstagande. Det är också ett politisktställningstagande Diplomatiska förbindelser med Republiken revolutionära regering Diplomatiska förbindelser med Republiken revolutionära rege ring som utrikesutskottet gör i sitt betänkande. Vi anser att det är ettreaktionärt pohtiskt ställningstagande. Överläggningen var härmed slutad. Propositioner ställs särskilt beträffande de olika frågorsom tas upp i de i detta betänkande behandlade motionerna. Avbrytande av de diplomatiskaförbindelserna med Republiken Propositioner gavs på bifall till dels utskottets hemstäUan,dels motionen nr 19 av m.fl. i motsvarande del, och.förklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller utrikesutskottets hemställan i betänkande nr 19 såvitt avser avbrytande avde diplomatiska förbindelserna med Republiken röstar den det ej villröstar nej. Vinner nej har kammaren bifallit motionen nr 19 i motsvarande del. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr begärde rösträkning verkstäUdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: i (c)och fröken () anmälde att de avsett att rösta nej men markerats haavstått från att rösta. Upprättande av diplomatiskaförbindelser med Republiken provisoriska revolutionära regering Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemstäUan, dels motionen nr 19 av m. fl. och motionen nr 1099av m. fl. i motsvarande delar, och förklarades den förra propositionenvara med övervägande ja besvarad. Sedan fra begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller utrikesutskottets hemställan i betänkandetnr 19 såvitt avser upprättande av diplomatiska förbindelser medRepubhken provisoriska revolutionära regering röstar den det ejvill röstar nej. Vinner nej har kammaren bifallit motionerna nr 19 och 1099 i Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dä begärderösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstning gavföljande resultat; Reglerna om upprättande av diplomatiska förbindelser, m.m. Propositioner gavs pä bifall tUldels utskottets hemställan, dels motionen nr 1099 av m. fl. imotsvarande del, och förklarades den förra propositionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller utrikesutskottets hemställan i betänkandetnr 19 såvitt avser reglerna om upprättande av diplomatiska förbindelser,m. m. röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifalht motionen nr 1099 i motsvarande del. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåfru begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: § 7 Föredrogs betänkanden Nr 25 i anledning av motion om ersättning frånsjukförsäkringen för psykoterapi Nr 26 i anledning av motion om rätt tUl ersättning frånden allmänna försäkringen vid könsbyte Nr 27 i anledning av motioner angående vidgad rätt tillersättning enligt lagen om allmän försäkring för resor Nr 39 i anledning av motion om intensifierad utbildning avteckenspräkkunniga personer Nr 40 i anledning av motion om en samordning avinventerings verksamheten på hemslöjdens område m. m. Kammaren biföll vad utskotten i dessa betänkandenhemställt. Diplomatiska förbindelser med Republiken revolutionära regering 14 protokoU 1973. Stödet till ungdomsorganisationernas verksamhet § 8Stödet till ungdomsorganisationernas verksamhet Föredrogs kulturutskottetsbetänkande nr 41 i anledning av motioner i vissa ungdomsfrågor. i Ahngsäs (fp); Fem motioner har väckts, som tar uppungdomsorganisationernas ekonomiska förhåUanden. Motionema gäUer dels dettotala stödet, dels villkoren och fördelningsprinciperna. Utskottet är rörande ense med motionärerna omnödvändigheten av att samhäUet ekonomiskt stöder ungdomsverksamheten, ochmotionerna får kulturutskottets bifall. Utskottet vill nämligen ge Kungl. Maj:ttiU känna vad utskottet anfört i anledning av motionerna. Men jag har, herr talman, en fundering i anledning av detsom anförts längst ner på s. 4 i betänkandet. Där heter det; "är det enligt utskottets mening uppenbartatt det brister både i fräga om samordningen av samhällets totala stöd tUlungdomsorga-Tusationerna och i fråga om utformningen av det statliga stödet.Utskottet förordar att med anledning av de nu föreliggandemotionsyrkandena uttalar sig för en skyndsam översyn av samhällets totala stödtUl den inom olika organisationer bedrivna ungdomsverksamheten." Man anser alltä att översynen är viktig, och därom ärockså remissinstanserna eniga. Det talas vidare om att det är angeläget attsamhällets totala stöd prövas, och det finns anledning att instämma även idetta. Men det är också nödvändigt att utformningen av reglerna tas ibeaktande. Jag menar att det här finns en oklarhet. Frågan är; Innefattaröversynen också den problematik som innebär att nya organisationer inte färnågonting vid anslagsfördelningen, av det skälet att de inte inryms under denkungörelse - 1971:388 - som reglerar sädan bidragsgivning, detta trots att deuppfyller villkoren för centralt stöd? Vi har påvisat problematiken i motionen 1235, där vikonstaterar: "Flera organisationer har vuxit framoch uppfyller nu de grundkrav kungörelsen ställer." Emellertid har de ickeförklarats berättigade till stöd i avvaktan på en utredning just pä den härpunkten. blir dessa organisationer, som ställs utanför kungörelsen av detskälet att man inte hade medel att inordna dem där, åsidosatta och får istället det s. k. tröskelbidraget, som endast uppgår till några procent av detbidrag organisationerna annars skulle ha erhållit, om de betraktas som jämstäUdamed tidigare bidragsbeviljade organisationer. Jag kan tUlägga att /72inga nya organisationer har fått del av detta s.k. tröskelbidrag. Vi motionärer menar att denna särbehandling av ettframväxande ungdomsarbete får ytterligare negativa konsekvenser. 1 fleralandsting och kommuner tUlerkänns nämligen bara organisationer som får fuUtstathgt stöd bidrag i kommunalt sammanhang. Därmed blir konsekvenserna orimhga.En kan år efter är få vänta pä bidrag till sin verksamhettrots att den uppfyUer alla formella kriterier för att fä sådant stöd. Ettexempel pä sådana organisationer är ungdomsverksamhet,som är en av de stora ungdomsorganisationema den har över 20 000 medlemmar ibidragsberättlgad ålder. Den organisationen får i centralt stöd etttröskelbidrag på , medan den, ifall den hade innefattatsav bidragskungörelsen, hade erhållit ungefär det tiodubbla beloppet. Mångaandra organisationer står också utanför kungörelsen, såsom De blindas förening.Helgelseförbundets ungdom. Svenska brakshundsklubbens ungdomsverksamhet.Svenska samernas riksförbunds yngre råd, dövas ungdomsförbund,unga katoliker och , för att bara ta några avdem som hamnat så olyckligt utanför kungörelsen. Dessa, plus en del övriga, ärorganisationer med bortemot 200 000 medlemmar, som inte innefattas av dennakungörelse och därför inte får nägot annat stöd än tröskelbidraget på omkring200 , vilket kanske är bara en tiondel av vad de annars skuUe hauppburit. Min fråga tUl utskottets talesmän blir om den skyndsammautredning, som utskottet föreslår att beställer, kommer att innefattade orättvisor och olikheter som råder mellan olika ungdomsorganisationer ochsom jag här har talat om. Om svaret bhr ja, föratsätter jag att denna orättvisakan rättas tUl utan att hela utredningstiden skall behöva löpa ut. Detta är juinget tekniskt komphcerat problem, utan det gäller bara att praktiskt rättatill den ohkhet i fråga om bidragstilldelning som jag tror alla är överens omborde försvinna. Jag har inget yrkande men är tacksam för ettklarläggande på den punkten. Stödet titt ungdomsorganisationemas verksamhet HerrMATTSSON i Lane-Herrestad (c); Jag skulle kunna nöja mig med att svara ja påden fråga som i Ahngsäs ställde. Vad vi avser med vårt betänkandeär nämhgen att man skall ta upp de problem som nämnde. Detta harvi givit uttryck för när vi i betänkandet har skrivit att det enligt utskottetsmening är uppenbart "att det brister både i fräga om samordningen avsamhällets totala stöd till ungdomsorganisationerna och i fräga om utformningenav det statliga stödet".