prot · FW0972 · 1973-12-31 00:00:00 — När det sedan gäller frågorna om famiheplanering iMalaysia och är förutsättningarna, inte atl aktiviteterna skall upphöraeller minska, utan att det svenska biståndet skall ersättas av bistånd från FN.Nu har vi skjutit på den övergången ytterligare, och vi får väl då se, huruvidadel finns möjhghet alt tänka sig att FN.s befolkningsfond vidövergångstillfällel kan överta de här aktiviteterna; det har i varje fall jagförutsatt. () kort genmäle: Bara några ord om en punkt, nämligen denpåstådda ensidiga politiska bedömningen och valet av mottagarländer. ' Nr 72 Jag betonade faktiskt mycket klarti mitt första inlägg att del inte är den något fel på våra grundtexter. De är väl utformade och väl awägda. 25 april1973 också vid flera tillfäUen - även betonat all sammansättningen --------- -_-------- av gruppen mottagarländer har vårt stöd och att vi tycker den f sammansättningen är i enlighet medsynen i de här grunddokumenten. * Om man däremot vill avlägsna sigfrån en sådan sammansättning - det förekommerju ofta inom socialdemokratin tongångar i debatten i den riktningen - äventyrasju enigheten. Det är risken vid ett större inflytande för en sådan ensidigpolitisk bedömning som jag har velat varna för. () kort genmäle: Förutsättningen för diskussionen ärinle vad som möjligen förekommer i debatter på gator och torg och imöteslokaler, utan de beslut som regering och riksdag har fattat. Del är desenare som jag har försvarat. i (m): Frågan om vilka länder som skall komma ifråga för svenska biståndsinsatser har undan för undan fått ökad aktualitet.Detta utgör i och för sig en välkommen utveckling av debatten. Den tidigasvenska ir-hjälpsdiskussionen hade en mycket stark benägenhet atl uteslutandehandla om biståndsinsatsernas storlek, inte om deras utform-rUng eller effekt. står vi inför en utveckling - del har betonats fleragånger här - som innebär alt mer och mer av det svenska biståndet skallkanaliseras till s. k. progressiva länder, dvs. med den terminologi somogeneral används av länder med ett socialistiskt styrelseskick. Huvudargumentet för delta anses vara att endast i dessaländer kan den svenska u-hjälpen få en verklig effekt. Endast i länder somCuba, , och kan hjälpen så alt säga gå på djupet.Bistånd lill länder som tillämpar marknadsekonomiskt system anses tvivelaktigt,för atl inle säga förkastligt. Ja, detta synsätt har gått exempelvis UD:sbiståndsavdelning och regeringen djupt till sinnes. En titt pä utvecklingen avdet svenska biståndet de senaste år-en talar sitt tydliga språk. Det går inleatt på något sätt bortförklara hur det verkligen förhåller sig. Låt mig genågra exempel pä utvecklingen! fick 1971/72 i svenskabiståndsinsatser. Budgetåret efter, 1972/73 femdubblades detta belopp, ochbiståndet till kom upp i . /74 föreslåsytteriigare en kraftig ökning, till , alltså en tiodubblingpå . Låt oss se på : fick 1971/72 2,5 miljonerkronor. 1972/73 liodubblades delta lill 25 mihoner kronor och /74 föresläs . Inom parentes kan nämnas att köpt svensk krigsmateriel för ell belopp som ännu inte har offentliggjorts - det gäller kryssaren men som torde uppgå till vad som har betalats ut i svenska biståndsinsatser lill , en paradox som 80 jag tycker inte skall undgåkammaren. Lät oss titta på . Detta land fick 1971/72 65,1miljoner kronor och 1972/73 90 mUjoner kronor. 1973/74 får landet 120 mUjonerkronor. Det är alltså i absoluta tal en myckel kraftig utveckling - enfördubbling . Nästan 60 mihoner kronor har här plussals på. Lät oss också för jämförelsens skull lilla på ,som har nämnts etl antal gånger i debatten . Där har utvecklingen varit enhelt annan. Det landet fick 1971/72 32,8 mihoner kronor och 1972/73 33 mUjonerkronor. 1973/74 får landet 30 mUjoner kronor. Del är alltså en utveckling sompekar kraftigt nedåt, t. o. m. om vi räknar i någoriunda fast penningvärde. Del märkligaste är dock atl företrädarna förhnjen om bistånd endast till socialistiska stater inle har kunnat presenteranågra avgörande bevis för sin tes. Utvecklingen i , och , somjag just har berört, visar tvärtom en ekonomisk stagnation. Atl denna inleensidigt går att skylla på exempelvis politik i form av embargon ochandra åtgärder torde vara obestridligt. En så framstående socialdemokratiskbedömare som har klart påvisat detta i sin bok om Cuba.Orsakerna ligger i stället i den doktrinära ekonomiska politik som kännetecknarCaslros . Motsvarande förhållanden råder också i de andra här uppräknadeländerna. Där har vi jusl en av orsakerna lili att moderata samUngspartiet i enav de reservatroner som är fogade vid utrikesutskottets betänkande har intagiten myckel tveksam hållning lUl hjälp ål just dessa länder. Ett rimligt krav i sammanhanget är all vi får ennågorlunda klar bild av vUken effekt våra biståndsinsatser har på utvecklingen.Della är inte lätt alt bedöma, det skall medges. Men man har en stark känsla avatl detta är ett försummat område i den svenska bislåndsdebatlen. Jag har i enmotion lill årets riksdag understrukit nödvändigheten av att den tUlsattau-landsberedningen i sill arbete verkligen gör en utvärdering av dehittUlsvarande svenska biståndsinsatserna. 1 del sammanhanget kommer man inleifrån atl också la stäUning flll i vilken utsträckning mottagarlandelspolitiska syslem är ulvecklingsfrämjande eller inte. Atl inle ta med detta i bildenvore att sticka huvudet i sanden. Och del är jusl vad den svenskabiståndspolitiken har gjort länge nog . Del är förvånansvärt vilka svävandesvar man får av biståndsarbetare när man frågar vilka resultat som har kunnatuppvisas med olika projekt. Jag är som sagl medveten om svårigheterna medutvärderingen men tycker att försöken har varit i blygsammaste laget. När jag nu har sagt delta hgger del förslås nära tillhands atl någon påslår att jag vill politisera den svenska u-hjälpen. Det har riktalsbeskyllningar av det slaget mot mig tidigare, bl. a. av företrädare för UD:sbiståndsavdelning. Sådana beskyllningar är i praktiken enbart löjliga. Densvenska u-hjälpen är redan starkt politiserad, och desiffror som jag har nämnt här torde tala för sig själva. Jag har personligen enmotsatt ambition; jag viU låta del svenska biståndet vägledas av andraprinciper än dem som tillämpas då man ger bistånd lill regimer som fallervår socialdemokratiska regering i smaken. Så länge man inte övertygande har kunnat visa alt jusl de länder dit vi nu 6 protokoU 1973. kanaliseraren ökande del av vårt bistånd är bättre skickade atl dra nytta av biståndet,kan den nuvarande trenden i svensk biståndspolitik karakteriseras som etlinternationeUt socialistiskt partistöd. Det värsta med denna utveckling är attden hotar att splittra den relativt stora enighet som vuxit fram kring densvenska u-hjälpens storlek. Vi vet att den svenska opinionen kan vara nog såflyktig, och en stark politisering av u-hjälpen kan lätt få konsekvenser inegativ riktning. Jag tillät mig i att framföra kritiska synpunkter av ungefär samma slag sorn jag härhar anfört. UD:s biståndsavdelning protesterade kraftigt. Jag vUl ytterst ogärnaanvända någon som ett slagträ i den här debatten, men jag skall bara hänvisatUl två uppmärksammade anföranden som chefen för har håUil. Beträffandeländerinriktningen anförde han i etl tal i kritiskasynpunkter mot vår nuvarande utveckling. När det gäller UD:s biståndsavdelningssätt all sköta sina åligganden kan jag inle annat än tolka hans anförande vidTCO:s representantskap som ett allvarligt memento förledningen för denna avdelning. Även om denna alltid uppträder i den såradeoskuldens skepnad så litar jag nog mera på SIDA :s generaldirektör. Han brukarinte ta lUl orda i olrängl mål, och han kan inte heller beskyllas för atlanvända överord. har man förvånats .över hans tystnad i bislåndsdebatlen;andra generaldirektörer brukar inte vara hka försynta. Om vi nu skall ha en styrning av biståndet lUlså kallade progressiva länder, lät oss då la en ordentlig diskussion och ettprincipbeslut om det. har vi haft en flytande situation som och länge nog utnyttjats av dem som velat prioritera socialistiskastater på andra - och ofta fattigare staters bekostnad. Detta måste rimligenu-landsberedningen ta upp till ett allvarligt övervägande. Det finns en tendens i de senaste årensu-hjälpsdebatt som jag inte tycker skall få gå spårlöst förbi. Jag tänker påatt allt fler u-hjälpsdebaltörer tycks strunta i den demokratiska utvecklingeni . Eftersom man menar att det är viktigt atl del i mottagarlandetspolitik ligger ett incitament till ekonomisk och social utjämning, så tyckerjag att del borde spela en viss roll om det i landets politik också liggerincitament lill en demokratisk politisk utveckling. Men detta tycks som sagt inte spela någon roll. Tvärtom,det har i allt klarare ordalag framhållits all de politiska formerna spelar enmindre roll; det är innehållet i besluten som är del väsentliga. Jag kandefinitivt inle hålla med om delta slarkl förenklade resonemang. Vilkaincitament för en demokratisk utveckling finns del i länder som ochNordvietnam? Att så döma ut den västerländska demokratins möjligheter atlverka som styrelseform i utvecklingsländerna - må vara atl det här i vissa faUrör sig om en utveckhng på lång sikt - tycker jag är beklaghgt. Men svenskbiståndspolitik av tar inte hänsyn rill vUka möjligheter demokratin harall segra - man föredrar atl peka på de många svårigheter som finns, talardunkelt om "progressiva" länder etc. Svensk biståndspolitik av ärmera intresserad av mottagarlandels socialistiska inställning än av demöjligheter för en demokratisk utveckling som finns.Icke ett ord av kritik har hörts mot förhållandena i dessa s. k. Nr 72progressiva länder från exempelvis regeringsledamöter eller UD:s bistånds- Qnsdaeen den avdelning. Här brukar del normalt inte finnas några hämningar närdet 25 qnril 1973 gäller atlkritisera andra länders inre förhåUanden. Jag tror alt jusl denna--------- frågakan komma att spela en betydande roll i de kommande årens Det statligautveck- u-hjälpsdebatl. Den har hittUls beklaghgt nog varit i skymundan. Jag tycker det är mycket tillfredsstäUandeatt biståndsdebatten - som var alltför fixerad vid biståndets storlek- nu försöker tränga djupare in i en del av problemen. Men den inriktning somsvensk u-hjälp har tagil är på många punkter olycklig. Det skulle inte förvånamig om vi fick uppleva en förlroendekris för u-hjälpen,om den liUåts fortsätta i nuvarande banor. Under della anförande övertog herrförste vice talmannen ledningen av kammarens förhandhngar. i (vpk): 1 den svenska s. k. bislåndsbudgelenåterkommer som fömt anslaget till Väridsbanken via dess organ . Det ären av de osmakligasle posterna i hela statsbudgeten. Via den taxeras pengar utav hårt pressade svenska arbetare för all distribueras tUl de mestullrareak-tionära regimer och de mest meningslösa projekt världen över. Heladenna sak är så sjuk, atl t. o. m. utrikesutskottet undviker varjesakdiskussion och i stort sett bara hänvisar lUl atl årets anslag är ellflerårsåtagande. Vad är Väridsbanken, den bank där ingår och med vUkenIDA har gemensam administration? Det är en bank för kreditgivning väsentligenlill projekt, vilka är ägnade alt öka de rika ländernas utplundring av defaltiga. Dess förste chef proklamerade i ell programtal syftet varaatt stimulera lill sådana infrastrukturinvesleringär, vUka var ägnade allbefästa de kapitalistiska industrimakternas möjligheter alt ur de fattigaländerna utvinna sådana varor som den kapitalistiska storindustrin behövde.Väridsbankens nuvarande chef, lUlika högste chef för , är sedan åtskiUiga årRobert , f. d. chefstjänstemani , f. d. krigsministeroch den amerikanska Vietnämpolitikens bombningsexperl. Banken ligger politiskti händerna på och dess närmaste samarbetspartner i den kapitalistiskaindustrivärlden. De faltiga agrariändernas representerar här bara 35 proceni avrösterna. Banken är ett redskap för utrikespolitik. haröppet proklamerat alt den föredrar att stödja länder som vill ståbUisera etlkapitalistiskt syslem. , som av 1968 lillsalles förall värdera låneverksamhelen, förebrådde i sin rapport de falliga länderna förall de inle var tUlräckligt aktiva i försöken att framskapa en inhemskkapitalislklass. Banken visar en nästan patetisk förkäriek för fascistiskamUitärregi- mer, och väldiga summor kanaliseras varje är ut tiU dessa regimer. gjorde Väridsbanken i stort sett ingenting i . Men efler översiarnas kupp har nåden plötsligt böriat flöda. Och så sent som kunde överstarna glädja sig åt ett nytt lån på 23,5 83 den 25 aprU 1973 var före militärkuppen mycket styvmoderligt behandlat.President var reformvän och patriot och sådana är inle tålda iVärldsbanken. Men efler den med CIA:s bistånd genomförda mUilärkuppen harBrasilienlån blivit högsta mode, och är den största låntagarenbanken över huvud taget har. betraktades som lämligenintresselöst från bankens sida. Men efter militärkuppen och massmorden på 700000 nationalister och kommunister har den CIA-stödda officersjuntan kommit attbli en av bankens mest omhuldade kelgrisar, inle helt i del brasilianskaförmätet, men ganska nära. Det är mot denna bakgrund inte märkligt altutskottet inte går in på sakresonemang. Det finns inte mycket att resonera omnär det gäller . Den är en internationell skändlighet. Den somstöder den gör naturligtvis klokt i att dölja det. När kammaren 1971 och 1972 debatterade denna punkt ibudgeten var IDA:s försvarare mycket irriterade. De visste med sig all helasaken var sjuk. Men man hade vissa argument för att trots allt fortsätta delsvenska engagemanget. Man hänvisade lill att Världsbanksgruppen skulle kommaatl ändra inriktning i låneverksamheten. Kritik hade framförts, bl. a. från.svensk sida, och själv hade i givit uttryck för en meröppen politik. a. skulle man inle ställa samma typ av politiska villkor somförr. Man skulle kunna tänka sig bistå även ett land som med krediterosv. Etl annat argument som framfördes var att pengarna oavsett regim ändåkommer den långsiktiga utvecklingen till godo. Jag karakteriserade redan dådessa förhoppningar som naiva. Vad har då i verkligheten hänt ? Har de skäl förfortsatt svenskt engagemang som anförts visat sig ha något innehåll? Jag har här fullständiga listor över samtliga krediter som Väridsbanken ochdess underorgan beviljat från och fram t. o. m. i år.Krediterna är fördelade inte bara på länder utan ända ner pä enskilda projekt. Ja, det har verkligen inträffat förändringar. Men inte iden riktning som McNamar'a påstod och som vissa ledamöter i denna kammare hadeså fromma förhoppningar om. Förändringarna har gått i rakt motsatt riktning. Låt oss först se på bankens totala kreditgivning, dvs.inklusive och . Närmast föregående år har varit störstelåntagare. Det finns åtskilligt att säga om indisk pohtik från bistånds- ochframstegssynpunkt, bl. a. regimens hänsynslösa nedslående avjordreformrörelserna. Men i jämförelse med t. ex. är insatser iIndien från utvecklingssynpunkl åtminstone relativt rimliga. Del säregna haremellertid inträffat all efler har som långivaredistanserats av mililärjuntans BrasiUen, som toppar listan, med totalt . Som en av de stora lånlagarna har ett nyttland ryckt upp Turkiel, där officerskretsarna stärkt sin makt, där re formsträva re av alla schatteringar förföljs och släpas inför domstol, där de storajordägarna håller landsbygdens massor i etl järngrepp av åldriga bruknings- ochrättssystem. har fått 243 mihoner dollar. En annan ny stor låntagarehar uppträtt under 19721973: Franco-Spanren Överstarnas har fåll 23,5 miljoner, 99miljoner, , där mUitären hunnit nedslå aU legal opposition och jagatbort parlamentet, har fåll 57 miljoner, det feodala , ett av de fäländer där gammaldags slaveriliknande förhållanden ännu råder, har fått osv. Slutsatsen av en noggrann genomgång projekt för projekt,lån för lån kan endast bli en: den tendens som försvarare här ikammaren fäst sin lil till har inte infunnit sig. Det har blivit tvärtom. Denstörste låntagaren är en av världens brutalaste fascisldiklaturer. Världsbankenhar mer och mer blivit en finansiellt stödorgan ål den internationeUafascismen. Det är inte märkligt atl ulskoltel inte vill göra några kommentareri sak. Det har ju visat sig att utskottets talesmän i kammaren 1971 och 1972har kommit med felaktiga uppgifter och felaktiga förhoppningar. Hur ser det då ut när det gäller och dess specifikasektor av långivningen? Störste låntagare är där alltjämt . Menmilitärens och godsägarnas Turkiel har ryckt fram till 143 miljoner dollar.Indonesien får nära 100 miljoner. MUilärdiklaturens får 57 miljoner,51 miljoner och , där del numera också råder öppet krigmellan jordreformrörelsen och regeringen, får 53 mihoner dollar, vilkasjälvklart går direkt i regeringens händer. a. gav den 15 december1972, , ett belopp av tillundervisning på . Man torde kunna utgå från all del inle ärundervisning rörande jordreformer eller andra reformer som regeringen tänkerbedriva, för den händelse någon del av beloppet skulle hamna någon annanslansän i regeringstjänstemännens fickor. Del finns en regim, som av alla bedömare brukar räknas somden grymmasle och blodigaste t. o. m. efler latinamerikanska mått. Del ärgeneral regim i . Generalen kunde den 15 december1972 glädja sig ål ett lån från . Det skulle användas för undervisning.Svenska arbetare skall alltså få betala pengar inte bara för att understödjageneralerna i och godsägarna i Turkiel. De skall också få äran attvara med och betala den undervisning general beslår sina undersåtar. Jag vill fråga speciellt de socialdemokratiskaledamöterna: Hur kan ni rösta för ett sådant anslag? Säger inte ert politiskasamvete någonling ål er ni trycker på voleringsknappen förgeneral och general ? Den tendens till förnuftigareländerfördelning som kan iakttas i del bilaterala programmet undergrävs genom denfördelning som sker när det gäller IDA-medlen. Och hur var del med McNamaraslöfte atl man skulle bli öppnare och generösare? har enligtdel här materialet inle etl öre av bankens eller IDA:s pengar gått till -del är verkligheten. En relativt progressiv och hederlig regim som den iTanzania har visserligen fått 28 mihoner dollar under 1972-1973. Men Madagaskaroch - två regimer som hela liden försökt utveckla förbindelser medaparlheidregimens har fått mer än dubbelt så myckel, däravMadagaskar 45 miljoner. , där del råder inbördeskrig mellan den påfranska bajonetter vilande regimen och en nationell befrielserörelse, har fått13 . den 25 aprU 1973 som för enhård kamp mot del sydafrikanska trycket och som ofta understöttbefrielserörelserna i södra , har inte fått etl enda öre från - trolsalt just lUlhör de fattigaste bland nationerna, jusl dem som påstårsig skola stödja. Däremot har fått genom IFC, ett annatvärldsbanksorgan. Denna miljon går dock inte lUl egen utveckling. Dengår till den beryktade internationella Balakoncernen, som på sin lid köpte ochlade ner Oscariafabriken här i . Hur kan man med della för ögonen påslå,att bankens och IDA:s politik blivit öppnare och rättvisare. Det kan mannaturligtvis inle, och det är därför utskottet skäms och tiger. Ta Förenade arabrepubliken, som energiskt försöker kämparned sflgande försörjningssvårigheter och som har en trols allt relativtfolklig och framstegsvänlig regim. Den har inle fått etl öre efler januari 1972vare sig av eller av andra organ. Men överstarnas Greklandhar fåll 23 mihoner och har fått 30 miljoner - låt vara genom bankendirekt och inte genom . Man hör ibland att just är etl organ som kan stödja defattigaste, på goda lånevillkor hjälpa dem till sociala och ekonomiskaframsteg. Men var är det för sorls projekt man finner bland dem som under 1972och 1973 blivit föremål för lDA:s och därigenom stöd? Det är bl. 8mUjoner till kommunikationer i , beviljade . Det sägsdärvid uttryckligen all ändamålet är alt underiätta export av deråvaror som utgör deras traditionella handelsberoende. Den fickGuayana för kommunikationer, uttryckligen ägnadesockerdistriklen för atl underlätta transport ur landet av socker, som ärGuayanas ekonomiska förbannelse . har fått 34miljoner för all underiätta export av jordbruksprodukter från detta svältandeland. fick 29 mihoner dollar för alt bygga en storinternationell flygplats i . Säkert kommer delta kringresande diplomaterlill godo, men vad får det för verkan för de utarmade bönderna ocharrendalorerna i Kikuyu-land eller barnen i huvudstadens slum? Vad har tjutenfrån jetplanen för positiv verkan på deras förhållanden? Och är det sådant somsvenska skattebetalares pengar skall vältas ul på? gav etl lån pä över 4 mihoner dollarlill . Pengarna skall användas för atl bygga ett hotell. Är inte dellaspöklikl? bidrar lUl holellbyggandel i , lill lyxturisternasbekvämlighet. Sedan finns del människor som har mage all påslå att detta ärtill fördel för folket i landet och alt del bidrar lUl ekonomisk och socialutveckling. Och de 5 miljonerna av IDA-medel som går till kungaregimen iJordanien för "undervisning" - vad skall kungaregimen undervisa deljordanska folkel i, tjänstemän tagil vederbörliga mulor av beloppet?Inle i framsteg, inte i upplysning, inle i sådant som ger den uppväxandegenerationen kunskap om världen eller om del arabiska samarbetet. Snarare förall göra dem lill lydiga redskap för feodalherrarna, som lever holelliv iBeirat och på . får som nämnts mte ell öre av banken eller IDA.Däremot får , därUSA-lrupperna jagade ul den progressive , 13 miljoner. fårsom nämnts inte ell öre. Men , detta livegenska- pens ochmörkrets land, har fått 40 mihoner. Varje ärlig demokratoch socialist måste rimligen skämmas över att stödja sådan verksamhet. Har inteSverige skandaliserat sig tillräckligt i delta av korrapta och reaktionärafeodalhövdingar styrda land? Räcker del inle med atl man hjälpt till atlutbilda flygare, som från luften kan beskjuta befrielserörelsens folk? Räckerdet inte all hjälpt till all uppbygga den kejseriiga polismakten och påså sätt bidragit tUl all oppositionsledaren kunde hängas påtorget i ? Skall kejsaren och hans oligarki, som lever på de hvegnasarbete dessutom glädja sig ål alt få svenskt stöd via räntefria IDA-lån? utnämnde väridsbanksorganetIFC en speciell representant i , . 1 samband härmedgav ul ell pressmeddelande. Där heter det: "----------- utnämningenav kommer att möjliggöra ett mer aktivtengagemang för IFC i avsikt atl stödja och främja inhemska och utländska investeringar i ." Indonesienhar förbättrats märkbart ." Där har vi Väridsbankens ideologi i ett nötskal. Skjulnågra hundralusen reformvänner och investeringsklimatet förbättras märkbart.Skaffa er en fascistisk militärregim och bankens och IDA:s nåd skall flöda. Hurkan man inför denna demonstrativa cynism påslå, att och banken säkert skalländra sin politik? Finns det ett enda faktum som stöder en sådan naiv förhoppning?En genomgång av projekten visar att det inle är så. och är en internationell skandal. Delsvenska stödet till och dess många mystiska projekt är en nationellskandal, som en gång kommer alt bli så pass känd bland lönearbetarna i det härlandet, all slalen anständigtvis inle längre kommer alt kunna fortsätta med sinanslagspolitik. Insikten om bankens och lDA:s verkliga natur döhs inle ensav dem Som haft tillfälle att arbeta inom dess verksamhet. Den pakistanskevärldsbanksekonomen al Haq hänför en betydande del av misslyckandena just tillatt bankens långivning alltför mycket lett till en skenbar inkomstökning i formav lyxbyggnader och alt kredilgivningen stärkt den härskande klicken. En annanvärldsbanksekonom, professor , kritiserar skarpt förhållandet attprojekten har så litet med folkens ekonomiska och sociala framsteg att göra ochmest inriktar sig på investeringar, som saknar sammanhang med den ekonomiskastrukturen i stort och bidrar lill att stärka utländska intressens grepp ochinhemska oligarkiers makt. Så låter del bland egna experter, när de larbladet från munnen.