prot · FW09104 · 1973-12-31 00:00:00 — Förhandlingarna leddes av herr tredje vice talmannen. § 1 Tilläggspension för utländska sjömän vid anställningpå svenska handelsfartyg, m. m. betänkande nr 23 i anledning av propositionen1973:98 angående rätt till tilläggspension för utländska sjömän vid anstäUningpå svenska handelsfartyg, m. m. jämte motion. Tilläggspension för utländska sjömän vid anställning påsvenska handelsfartyg, rn. 1 propositionen 1973:98 hade Kungl. Maj:t, underåberopande av utdrag av statsrådsprotokollet över socialärenden för den 23 mars1973, föreslagit att anta i propositionen framlagda förslag tUl 1. lag om ändringi lagen (1962:381) om allmän försäkring, 2. lag om ändringi förordningen (1959:551) angående beräkning av pensionsgrundande inkomstenligt lagen om allmän försäkring, 3. lag om ändringi lagen (1954:243) om yrkesskadeförsäkring, 4. lag om ändringi lagen (1961:300) om redareavgift för sjöfolks pensionering, 5. lag om ändringi förordningen (1960:77) angående byggnadsforskningsavgift, 6. förordning omändring i förordningen (1968:419) om allmän arbetsgivaravgift, 7. lag om ändringi lagen (1970:742) om lönegarantiavgift, 8. lag om ändringi lagen (1971:282) om arbetarskyddsavgift. Beträffande propositionens huvudsakliga innehåll anfördesföljande: "I propositionen läggs fram förslag om att de utländska sjömänsom till följd av det gällande kravet på bosättning i är utestängdafrån möjlighet att tjäna in rätt till tilläggspension (ATP) skall få sådanrätt. Villkoret för detta skall vara att sjömannen är anställd i redarenstiänst ombord pä svenskt handelsfartyg. Kvalifikationskraven och förmänsformernaavses i (srincip bli desamma som eljest gäller inom ATP. Den lägre ATP-avgift som f. n. gäller för redare föreslässuccessivt höjd sä att den från det åttonde året efter reformens genomförandeutgår efter samma procentsats som gäller för övriga arbetsgivare." I detta sammanhang hade behandlatsden med anledning av propositionen väckta motionen 1973:1921 av herr förstevice talmannen () vari yrkats att vid behandlingen avpropositionen skulle 1. i avvaktan pä utredning besluta att avgiftshöjningarnaför fastställdes till hälften av de i propositionen föreslagna. Tilläggspension för utländska sjömän vid anställning påsvenska handelsfartyg, m. m. 2. hos Kungl. Maj:t anhåUa om utredning av kostnaderna förtilläggspensioneringen av utländska sjömän i enlighet med vad i motionenanförts. att med bifall till propositionen 1973:98 ochmed avslag på motionen 1973:1921 skulle anta de vid propositionen fogadeförslagen tiU 1. lag om ändringi lagen (1962:381) om allmän försäkring, 2. lag om ändringi förordningen (1959:551) angående beräkning av pensionsgrundande inkomst enhgtlagen om allmän försäkring, 3. lag om ändringi lagen (1954:243) om yrkesskadeförsäkring, 4. lag om ändringi lagen (1961:300) om redareavgift för sjöfolks pensionering, 5. lag om ändringi förordningen (1960:77) angående byggnadsforskningsavgift, 6. förordning omändring i förordningen (1968:419) om allmän arbetsgivaravgift, 7. lag om ändringi lagen (1970:742) om lönegarantiavgift, 8. lag om ändringi lagen (1971:282) om arbetarskyddsavgift. Reservation hade avgivits av herrarRingaby (m) och i (m) vilka ansett att utskottet bort hemställa, att med bifall tillmotionen 1973:1921 och med anledning av propositionen 1973:98 skulle anta devid propositionen fogade författningsförslagen med den ändringen attövergångsbestämmelserna i förslaget tiU lagen om ändring i lagen (1962:381) omallmän försäkring erhöll i reservationen angiven lydelse. Till betänkandet hade fogats ett särskUt yttrande avherrar i och i Nennesholm samt fröken (samtliga c). Det är inte utan att jag känner mig åtskiUigt osäker idenna fråga. Vi riksdagsmän tvingas ta ställning i olika frågor, ibland isådana som kommit upp litet hastigt och där man inte riktigt vet vilka konsekvenserens ställningstagande kommer att fä. Det kan stundom vara ganska svårt attöverblicka dem. Sä skedde t. ex. med den s. k. burkskatten som skatteutskottetfick brottas med . I sådana lägen brukar man inkalla sakkunnigatill utskottet och penetrera frågan ytterligare för att få klarhet. När det gäller propositionen 98, vUken ligger tiU grundför socialförsäkringsutskottets betänkande nr 23, som vi nu skall behandla ochsom avser ATP-avgiften för sjömän och utländska ombordanställdas pensionsrätt,var kunnigheten, det törs jag väl säga, inte särskUt stor hos ossutskottsledamöter. En vidare utredning av frågan borde ha legat mycket nära tUlhands. Inte heller i propositionen kunde vi inhämta nägra upplysningar av värdeför frågans behandling. Det enda som klart framgår avpropositionen är att väldigt mänga remissinstanser känner sig ytterst tveksammatiU att genomföra detta förslag, som innebär en höjning av redamas ATP-avgiftermed pä , vilket kan få svåra konsekvenser ävenför sjömännen. Jag har, herr talman, en ganska egendomhg position i dennafråga, eftersom den motion som vi moderater i utskottet har yrkat bifall tiU ärinlämnad av herr förste vice talmannen . Av det särskilda yttrande som utskottets centerpartisteravgivit framgår att även dessa känt stor tveksamhet om konsekvenserna avföreliggande förslag, inte minst för sjömännens del. En rad remissinstanser,däribland även , anser att frågan bort utredasytterligare. I det sista ärende som vi behandlade föremiddagsuppehållet framhöll jag att differentierade ATP-avgifter bör tUlgripasbara när mycket starka skäl föreligger. Jag anser att vär sjöfart, därutländska sjömän anställda på svenska handelsfartyg skall betraktas såsombosatta i och därmed fä pensionsrätt, är ett sådant område där undantagmycket väl skulle kunna göras. Det är inte gott att säga vad detta förslag kan få förkonsekvenser. Om det är sä som det framhåUes i motionen att avde ombordanställda har kortare tjänstetid i handelsflottan än 36 månader,skulle ju av sjömännen aldrig få någon ATP. Intjänandetiden för ATPär som bekant . Vi vet också att genomsnittsåldern bland sjömännen ärmycket låg, faktiskt bara 23 är. av handelsflottans anställda ärutlänningar. av dem lär komma från de nordiska länderna, och såvittjag vet kan sjömän från de nordiska länderna få ATP , om de ärbosatta i . Det är alltså mycket få utländska sjömän som kommer att fäpension, kanske av . Dels behövs det tre årstjänstgöring med avgifter betalda under den tiden innan man är kvalificerad,dels vet vi enligt utredningar som är gjorda att de ombordanställda tjänstgörbara sex å . Eftersom basbeloppet alltid skall dras ifrån det pensionsgrundande beloppet, blir det förmodligeninte så stora pensioner de här sjömännen kommer att fä. Det är mycket som är oklart här. Man vet heller inte hurdet är med de utländska sjömännens pensioner i hemlandet och hur dessa skaUsamordnas med ATP, Enligt vad som sagts har de flesta sjömän pension i sitthemland, och om pension utgår både i hemlandet och från ATP-systemet, vUkenpension skall då reduceras? 1 varje fall för mig finns det åtskUliga frågor pä det härområdet som är oklara, och i ett sådant läge är man inte särskUt entusiastiskför att bifalla ett förslag. Därför har jag tyckt att det ligger mycket imotionen 1921, där det begärs att frågan skall utredas vidare och att man underden tiden borde nöja sig med hälften av den avgiftshöjning som föreslås ipropositionen för de åtta åren alltså inte omkring 4procentenheter utan 2 till dess vi får större klarhet i hur systemet verkar. Med detta ber jag att få yrka bifall till reservationen. TUläggspension för utländska sjömän vid anställning påsvenska handelsfartyg, m.m. Tilläggspension för utländska sjömän vid anställning påsvenska handelsfartyg, m. m. Herrförste vice talmannen (): Det förslag som nu behandlar gällerhur de utländska sjömän som till följd av det gäUande kravet på bosättning iSverige är utestängda frän möjlighet att tjäna in rätt tUl tiUäggspension skallkunna få en sådan rätt. Villkoren för detta skall vara att sjömannen äranställd i redarens tjänst ombord på svenskt handelsfartyg. Kvalifikationskravoch förmånsformer avses i princip bli desamma som gäller för ATP. Om det förslaget råder inga delade meningar. Utländskasjömän bör få pension på det sätt som föreslagits i propositionen. Frågan ärhur många utländska sjömän som någonsin kommer att fä pension enligt förslaget.När en svensk lämnar sjömansyrket, tar han regelmässigt anställning iland här i , och därmed blir han kvar inom ATP-systemet. De utländskasjömännen däremot har ett helt annat läge. Om de övergår tUl tjänst i land blirdet i de flesta fall i det egna hemlandet. Även om de fortsätter inomsjömansyrket är det ofta svårt för dem att få anställning på just ett svensktfartyg, och de återgår då tiU tjänst på det egna landets fartyg eller eventueUti andra handelsflottor. 1 inget av de båda fall jag här angivit kommer de med idet svenska ATP-systemet. 1 ett remissyttrande tUl från eninstitution som bör vara sakkunnig Handelsflottans pensionsanstalt haranförts att förmodligen en mycket liten del av utländska sjömännen kommer attbegära tiUäggspension. Pensionsanstalten har just nu möjlighet att konstateraatt de tolv årgångar utländska sjömän i svensk tjänst som fr. o. m. den I juliI 972 kan söka sjömanspension med åberopande av all sm efter fyllda ärfullgjorda tjänstgöring pä svenska handelsfartyg i utrikesfart ingalunda haröversvämmat anstalten med pensionsansökningar. Trots en ganska livligpublicitet i fackpressen, säger denna fackorganisation, är det endastsex icke nordbor som kunnat beviljas pension. Införandet av nya regler kommer,förmodar anstalten, att göra det möjligt för något fler att få sådan pension.Även om villkoren är restriktiva i det här fallet har ändå ytterst få varitintresserade. Här gäller det emellertid inte om tilläggspensionen skallavse få eller mänga personer. I motionen aktualiserar jag för det första fråganom hur mycket sjöfartsnäringen rimligen skaU betala tiU ATP med hänsyn tillde speciella förhållanden som råder för sjöfarten - och för det andra yrkar jagpå en utredning av kostnaderna för tilläggspensioneringen av utländska sjömän. Det finns stöd från ätskiUiga remissinstanser iuppfattningen att frågan bör utredas ytterligare. Sjöfarten är en speciellnäring. Den kan inte jämställas med en vanlig svensk näring; gör man dethandlar man orätt mot sjöfarten. Jag vill erinra om vad svensk sjöfart betyder för vårtland. är ett land med mycket stor utrUceshandel vi har stor exportoch import och sjöfartsnäringen är oerhört betydelsefull för transporten avalla varor vi för hit. Jag vUl vidare erinra om det mycket välkomna tUlskottettUl vär valutareserv. 1 den reviderade finansplanen har sjöfartsnettotberäknats tUl 2 350 mUjoner kronor. Det är kaUa, hårda siffror att ta i. De pengarna fär vi nog vara aktsamma om. Det finns ingenanledning att äventyra dem, sä att nettot blir mindre. Vi har en motsvarandenettopost ät andra hållet, dvs. förlust, t. o. m. litet högre frånturistnäringen, och vi behöver mer än väl få in de här pengarna på sjöfarten. Men det bör observeras att svensk sjöfart ingalundaarbetar här hemma i inomskärsfart, utan svenska fartyg arbetar i härdkonkurrens med andra länders fartyg. Därför skall -vi akta oss för att lägga påsvensk sjöfart några onödiga bördor. Det är ett av huvudmotiven tUl att viskall vara aktsamma. Det kan finnas motsättningar meUan arbetstagare ocharbetsgivare. Jag är övertygad om att det händer att har olika uppfattningar, men i det här fallet förefaUer detnärmast råda enighet. Jag vUl återge en del av det remissyttrande jag tidigarerefererade, nämhgen yttrandet frän Handelsflottans pensionsanstalt, och jag berherr socialministern och utskottets företrädare att nogsamt observera vad somanförts. I anslutning tiU en utredning om möjligheterna tUl samordningav reglerna om sjömanspension med blivande föreskrifter om allmäntjänstepension för sjömän från icke-nordiska länder synes det enligtpensionsanstaltens mening böra undersökas om kostnaderna för dessa sjömänsallmänna tjänstepension verkligen blir så stora att de rimhgen kan föranledaden i den remitterade promemorian föreslagna betydande höjningen av sjöfartensavgifter. Det är ungefär vad jag begärt i motionen! Och vilka harundertecknat remissyttrandet? Jo, bl. a. direktör . I sista meningen heter det: Samråd i ärendet har skett medledamoten . , som förklarat sig icke ha något att erinra motinnehållet av detta remissvar. - ordförande alltså inte haft något att invända mot vad jag nu har återgett! Det är ganska klart besked från både om att den här frågan borde ha utretts för att man skuUekunna fä en rimlig överblick över hur stora kostnaderna egentligen skulle vara. Det är alltså det som vi har önskat få; det finns ingaytterligare stora krav i motionen. Någon utredning av sedvanlig art beträffandede verkliga kostnaderna har såvitt jag vet inte företagits. Det föreligger endepartementspromemoria, och det har kommit in vissa yttranden över den. Mankan emellertid på mycket goda grunder anta att kostnaderna för den föreslagnapensioneringen av utländskt sjöfolk utgör endast en ringa del av denavgiftsbelastning som föreslås för sjöfarten. Om ytterligare kostnader läggspå den svenska sjöfarten, kommer den givetvis att få en sämre konkurrensförmågagentemot andra länders sjöfart. Detta drabbar båda de parter jag refererartill, aUtså inte bara utan lUcasä Sjöfolksförbundetsmedlemmar, eftersom våra sjömän kan få svårare att erhålla arbete, om sjöfartenhar sämre förutsättningar att hävda sig i den stora konkurrensen. Jag tycker att man i departementet har behandlat den härfrågan på ett alltför lättvindigt sätt. Jag vet inte om socialministern överhuvud Tilläggspension för utländska sjömän vid anställning påsvenska handelsfartyg, m. m. 9 protokoU 1973. Tilläggspension för utländska sjömän vid anställning påsvenska handelsfartyg, m. m. taget harförsökt sig pä att utreda kostnaderna. Jag har inte kunnat finna någraberäkningar pä vad det egentligen borde kosta. Har man sammanträffat med sjöfartensorganisationer? Såvitt jag vet har det inte förekommit någon sådan kontakt. Jaghar åtminstone i ett fall tagit reda pä att man inte ens har ringt tillorganisationen, och man har inte ens talat med dem om hur stora kostnadernaskulle vara i det här fallet. Det är rätt besynnerligt att man behandlar en så viktignäring som sjöfartsnäringen, som är sä känslig därför att den får slåss i hårdutlandskonkurrens, på det sätt som här har skett. Det är av den anledningen somjag fann mig föranlåten att motionera i frågan, och jag är glad att det ocksåfinns en reservation. Jag kan inte finna annat än att det ärriktigt att bifalla motionen, och jag yrkar bifall till reservationen tiUutskottets betänkande. HerrCARLSSON i (c): Jag kan instämma i det uttalande som hargjorts här, att detta har varit en svår fråga att ta stäUning tUl, eftersomuppgifterna har varit så varierande. Här i , och inte minst isocialförsäkringsutskottet, är det ju vår ambition att ha tUlräckligakunskaper och underlag för beslutsfattandet. Det har väl sagts på något hällatt man kan förenkla förfarandet genom att följa den regeln, att propositionerskall bifallas och motioner skaU avslås; därmed hittar man ju en lösning påalla frågor. När det här i propositionen föreslås en höjning avATP-avgifterna fram tUl 1980 vUken är dubbelt så hög som den höjning somföresläs i motionen, måste man ändå fräga sig vad som är rätt i sammanhanget.Både propositionsskrivaren och motionären säger sig ha grundat sina förslag päsakkunnigas uppfattning och på kontakter som man på båda hållen har inomsjöfartsnäringen. Det är frän dessa utgångspunkter som vi pä vårt häll harantecknat ett särskilt yttrande tiU utskottets betänkande. Utskottet har avvisat uppfattningen att man bördifferentiera avgiften till ATP på grund av att pensionskostnaderna inom någongrupp ligger högre eUer lägre än normalt. Under remissbehandlingen har detemellertid framkommit önskemål om att kostnads- och avgiftsfrägorna skallutredas ytterligare. Det har framförts i den redovisning som finns ipropositionen pä s. 77 under , och jag ber,herr talman, att få hänvisa till detta. Där sägs att förslag om ytterligareutredning har framförts från , för mindre fartyg, , Sveriges fartygsbe-fälsförening.Svenska maskinbefälsförbundet, HPA och . När man har hävdat dennamening och när den också har redovisats i propositionen, menar vi att det bordevara tiU fördel för kostnads- och avgiftsfrågorna med en utredning. Vi skulledå kunna få en klarare bUd av hur det i realiteten ligger till. När vi har stannat för att avge ett särskilt yttrandeinnebär det att vi utgår från att en utredning mäste komma. Vi menar att dagensbeslut inte utesluter möjligheten till en omprövning av avgiftema, därest ensädan skulle anses befogad. Det finns, efter vad jag kan förstå, skäl för de anfördaförmodandena att avgiftsuttaget ligger för högt. Om en utredning skuUe visadetta får en ändring göras i den delen. Jag har, herr talman, inget yrkande. FruHÄVIK(s): Den proposition som vi nu behandlarinnehåller ett förslag om att de utländska sjömän som saknarmöjlighet att tjäna in rätt tUl tUläggspension skall få denna rätt. När ATP infördes fanns i lagstiftningen på flera punkter ohkaregler för svenska och utländska medborgare. Dessa särbestämmelser har efterhand tagits bort, dä vi i vår sociallagstiftning alltmer likställer utländskamedborgare med landets egna medborgare. Denna syn är grundad på uppfattningenatt utländska medborgare genom sin arbetsinsats bidrar tUl landets produktionoch att hkartade bestämmelser därför bör gälla. Kravet pä bosättning i landet finns emellertid fortfarandekvar, och eftersom anställning på svenskt handelsfartyg och vistelse där inteanses som bosättning i saknar de utländska sjömännen möjlighet atttjäna in rätt till tUläggspension. Jag viUsäga nägot om ÄTP:s finansiering. Arbetsgivaren betalar avgift till tilläggspensioneringenligt samma grunder för såväl svensk som utländsk arbetskraft. Denna avgiftuppgår enligt riksdagsbeslut tUl . erlägger redare avgift tilltUläggspensioneringen och sjukförsäkringen enligt särskilda bestämmelser.Avgiften utgår efter en bestämd andel av den avgift som enligt lag om allmänförsäkring skall utgå tiU sjukförsäkringen och tUläggspensioneringen. Dennaandel svarar mot förhållandet meUan antalet svenska sjömän och hela antaletsjömän pä svenska handelsfartyg i medeltal per under de tre ärsom närmast föregått det år dä procentsatserna fastställdes. Procentsatsen förår 1973 är 6,69, vilket skaU stäUas i relation tiU de som gällerför övriga arbetsgivare i landet. Det var främst två arUedningar tUl att särskilda reglerskapades. För det första skulle redarna, om full pensionsavgift uttogs församtliga anställda på fartygen, ha fått kostnader som endast delvis kundemotsvaras av pensionsrätt för svenskt sjöfolk. För det andra var det angelägetatt motverka att det från avgiftssynpunkt blev fördelaktigare för redarna attanställa utländska sjömän än att anställa svenska. Då denna avgiftsregel tillkom kunde i allmänhet endastsvenska sjömän intjäna rätt tiU tilläggspension. Men har enligtsärskUda bestämmelser i den nordiska konventionen om social trygghet möjlighetskapats för sjömän' frän de nordiska länderna att förvärva rätt tUltUläggspension vid anstäUning pä svenskt handelsfartyg, Fömtsättningen är attsjömannen är bosatt i nordiskt land och beskattas i för inkomsterombord. gäller dock att avgiften bestäms efter antalet svenskasjömän i den totala bemanningen. Detta innebär att avgiften är förlåg och har varit för låg sedan de nordiska sjömännen erhöll rätt till ATPenligt bestämmelserna i trygghetskonventionen. När man nuföreslår att kravet på bosättning skall upphävas för de Tilläggspension för utländska sjömän vid anställning påsvenska handelsfartyg, m. m. TUläggspension för utländska sjömän vid anställning påsvenska handelsfartyg, m. m. utländskasjömännen saknas anledning att ha specialregler för redare då det gälleravgifter tUl tUläggspensioneringen. Däremot skall särskilda regler fortfarandegälla i fråga om avgiften tiU sjukförsäkringen. Höjningen kommer att ske etappvis inte minst med tanke pä,som det här har nämnts i debatten, att förmånen till de utländska sjömännenenligt kvalifikationsregler kan börja utgå tidigast efter det attbosättningskravet upphör. Propositionen föreslär innan redarnas avgiftuppgår tiU vad andra arbetsgivare betalar för tUläggspensioneringen. 1 anledning av propositionen har det lagts en motion avherr i . för det första att i a-waktan på utredning riksdagenbeslutar att avgiftshöjningen för åren 1974 tUl 1980 fastställs tUl hälften avden i propositionen föreslagna, för det andra att hos Kungl. Maj:t anhåller omutredning av kostnaderna för tilläggspensioneringen. TUl utskottets betänkande har representanter för moderatasamlingspartiet avgivit en reservation, i vilken man tar upp . partUcamrater i utskottet har inte velat gå så långtsom till en reservation, utan de har nöjt sig med att avge ett särskUtyttrande, som i frän denna talarstol pläderat för. I reservationen talar man om de specieUa förhållanden sområder för de utländska sjömännen och menar att det inte bör finnas nägraprincipiella betänkligheter för en differentiering av ATP-avgiften. Vidaresäger man i reservationen att man delar uppfattning att det kanantas att kostnadema för utländska sjömäns pensionering kommer att utgöraendast en ringa del av den normala pensioneringskostnaden. var nägot tveksam, han visste inte riktigtvar han stod i denna fräga men hade ändå för säkerhets skull velat avge enreservation, eftersom han förmodligen kände det som en miss att det inte fannsnågon motion i denna fråga frän moderata samlingspartiet. villegärna gä med på att fastställa avgiften till hälften av vad propositionenföreslog, och så ville även . Men varför hälften, när man är säosäker? Det är inte alls säkert att man ligger rätt. Jag vet inte hur djupt manfrån reservanternas sida har tänkt sig in i problematiken i vilkenutsträckning man har kollat sifferuppgifterna i motion. har emellertid reagerat starktoch vänder sig i likhet med motionären mot att med hänvisning tUl att sjöfolketstannar inom yrket någon utredning av sedvanlig art beträffande deverkliga kostnaderna för den nu föreslagna reformen inte gjorts. frågar sig med rätta om meningen äratt avgiften till ATP skall differentieras med hänsyn tiU längden av dengenomsnittliga anställningstiden ombord. Skall detta gälla enbartom-bordanstäUda? Borde inte den föreslagna utredningen beträffande avgiftentill ATP gälla alla branscher? Det är inte uteslutet, snarare troligt, att enutredning gällande alla branscher skulle innebära ökade ATP-avgifter för fleraarbetsgivare. TUläggspensioneringenär av kollektiv natur. Med hänsyn härtUl och tUl attden allmänna avgiften tUl tilläggspensioneringen, vilken i fortsättningen ävenblir tillämplig på redarna, skall vara så avvägd att den skaU bära kostnadernaför pensioneringen av hela kollektivet, anser utskottet att någon ytterligareutredning inte är erforderlig. I motionen från framgår tydligt att herrBengtson inte är speciellt bevandrad i ATP-systemet. påstår attde utländska sjömän som fyUer kvahfikationskravet om tre poänggrundande är intedrar samma pensionskostnader som motsvarande svenska arbetskraft och utvecklarsitt resonemang genom att peka på att manskapet tiänstgör tiU sjöss endast sextiU per kalenderår, men att basbeloppet som uppgår tiU 7 600kronor dragés från den samlade inkomsten oavsett om anställningstiden varitkortare eller längre. Men, , anstäUningstidens längd har inte meddetta att göra, inte heUer nationaliteten. Det är riktigt att manskapettjänstgör till sjöss 67 månader per kalenderår, om medanställningstid menar påmönstringstid. Av Sjöfolksförbundets medlemmar äromkring 5 000 fast anställda med lön under årets samtliga månader. Dessatjänstgör och är påmönstrade ombord 89 månader per kalenderår och är lediga iland under återstående del. Ledigheten avser lagstadgad semester samt underpåmönstringstiden fullgjord ordinarie arbetstid utöver , s.k. vederlagsledighet.