prot · FW09103 · 1973-12-31 00:00:00 — För de stora företagen förmodar jag att det inteföreligger några större bekymmer. När man tittar på redo-visningarna för år1972 kan man konstatera att vinstutvecklmgen i varje faU som jag bedömer detfrån lekmannasynpunkt har varit något sä när tUlfredsställande. Deredovisningar som gjorts visar att vinsterna ökarsynnerligen kraftigt. Jag -vUl poängtera att jag här talar om de störreföretagen. Vad skulle dä följden bh för de små företagen, om manskuUe sänka ATP-avgiften som föreslås i moderatmotionen? Om manutgår från att genomsnittslönen på vilken ATP skaU uttas Ugger på 38 000 kronoroch tar bort basbeloppet kan man aUtså räkna med ett uttag pä 10 ä 10,5 procentpå . En sänkning av ATP-avgiften skuUe då innebäraen minskning med och anstäUd. Ett företag med 200 anställdaskulle alltså öka sin vinst med i rant tal . Jag tror att detta ärett slag i luften - det är säkert helt andra åtgärder som mäste vidtas. Det har också kunnat konstateras i den senaste tidensdebatter och i TV-sändningar att pengar finns det gott om i företagen det ärnågra andra komponenter som tydligen fattas för att verksamheten skall komma igång. Jag tror inte ett dyft på ATP-avgiften i detta avseende. Vad betyder I procent i sänkt ATP-avgift för företagen?LO, TCO och SAF har anlitat en grupp ekonomiska experter som lagt fram ettprogram som de kallar en lönebildningens ideologi. 1 det programmet sägs attdet finns utrymme för en löneökning på inomföretagen. Ställer man det i relation till i sänkt ATP-avgift förstårvar och en vad en sådan sänkning kan betyda. Jag vill tUlägga att i remissvaret tUl detta betänkandeförordar SAF för sin del mot moderatemas här föreslagna 9,5procent. Det -visar klart att man från SAF:s sida har bättre insikt om defondbUdningar som behöver göras för att fonderna skaU klara åtagandena gentemotlöntagarna. Reservationerna 2 och 3 är vpk-reservationer, som vi nysshört i kommentera. Vpk menar att man begår ett svek emotförsäkringstagarna i och med att man föreslår en sänkning av ATP-avgiften. Som jag redan sagt var denna sänkning aviserad i 8 protokoU 1973. A vgifter tiU försäkringen för tilläggspension, m. m. Avgifter tiU försäkringen för tilläggspension, m. m. statsverkspropositionen.Sänkningen är inte heller så förfärligt stor som anförande kanskegav sken av. Det rör sig om när det gäller ATP-avgifterna och någrahundradels procent när det gäUer avgifterna tUl yrkesskadeförsäkringen. Det äringa större summor. Jag vill ändå betona, , vad socialministern sagti propositionen om att man inte kan bortse ifrån de inteckningar man gör iandra sammanhang när det gäUer socialutgifter. Det är tandvårdsförsäkringen,försäkringen mot arbetslöshet, som vi har tagit, och andra sådanainteckningar som görs. Det är självklart att såsom lagstiftandeförsamling kan bestämma sig för vUket uttag som helst när det gälleravkastningen från näringslivet, men vi skall också vara på det klara med attdet finns andra intressen i detta sammanhang. Vi har här i landet friförhandlingsrätt och det bör, enligt mitt sätt att se, finnas utrymme även förfackföreningsrörelsen att kunna göra inteckningar i företagens avkastningar.Jag viU tUlägga att socialdemokratin och fackföreningsrörelsen här ärfullständigt eniga. Såväl TCO och som LO har tUlstyrkt de föreslagnauttagen. Dessa organisationer gör inte detta utan ingående överläggningar ochnoggranna överväganden om utrymmet för uttagen. Slutligen, fru talman, några ord om reservationen 4 avherr i som i Nennesholm har talat för. reservationen tar man upp motionerna 102 från och 137 frånherr Hovhammar. Bägge dessa motioner föreslår en differentierad arbetsgivaravgift.I motion säger man inte klart hur före pensionsåldernsom man viU ta bort ATP-avgiften helt, utan man nöjer sig med "några årföre" pensionsåldern, dvs. före 67 eUer . I moderatmotionenföreslås ett annat system; man vill sänka ATP-avgiften vid 55 ochmellan 60 och viU man ta bort den helt. Det är naturligtvis också ettsystem som kan kan användas. Jag har tagit reda pä vad det skulle innebära. Detfinns inte senare uppgifter om ATP-avgifterna än - i varje fall harinte jag kunnat få tag på några. uppbar sammanlagt 2 209 600 personerpensionsgrandande inkomster. Av dessa var 315 000 i åldern 56 tiU och ca205 000 i åldern 61 tUl 65 är. Om man skuUe reducera ÄTP-avgiftema för dessa ienlighet med motionens förslag, skulle 650 å i ATP-avgifterförsvinna; fonderna skuUe alltså minska med det beloppet. Det är ju sä att ATP-avgifterna är en form av intjänad lönför löntagarna. Vi kan inte här helt disponera dessa pengar efter egetgottfinnande, utan det måste ske i samråd med löntagarna. Ett beslut om ensänkning av ATP-avgifterna i denna storleksordning skulle helt naturligt utlösaett krav från fackföreningsrörelsen om utbyte av dessa pengar mot direkta löner.Dessutom är det så - det har också påpekats i det särskUda yttrande somavgivits av representanter att arbetslösheten är besvärande inomde äldre kategorierna, men vi har också en besvärande arbetslöshet när detgäller de yngre och kvinnorna. De blir inte hjälpta genom sänkning avATP-avgiften för den äldre arbetskraften. Jag tror inte att det finns nägra somhelst möjligheter att komma fram den vägen. Jag ber med detta, fru talman, att få yrka bifaU tUlsocialutskottets betänkande nr 22 på alla punkter. Det ligger en avgmnd mellan iStockholm och mig i fräga om ideologisk uppfattning, så jag borde kanske inteförsöka bemöta honom, men bäde han och andra vpk-are har här så många gångerunder året talat om "gåvor och subventioner" tiU företagama, att jaginte kan undgå att göra en liten kommentar tUl detta påstående. Jag antar att vpk-arna utgår frän att företagarna i stortsett betalar ungefär samma skatt som de gjorde sedan.Bolagsskatten har inte ändrats särskUt mycket det är ett faktum. Men i stäUethar de fått på sig ett avgiftsystem, vUket, , 1973 ligger 12miljarder kronor högre än det gjorde . Företagarna har aUtsåfått en avgiftspälaga på i stäUet för ökad skatt, viUcet ärdetsamma. Av dessa mUjarder har man i vissa lägen skänkt nägot litet tUlbakatUl företagarna. Det är inte fråga om några gåvor utan om en litenåterbetalning av de enorma avgifter företagen fått erlägga under de senasteåren. Vi skaU aUtså inte tala om gåvor i det här sammanhanget. Om man skuUe införa differentierade avgifter - vUket jagnu inte föreslår kostar detta ca , och fonderna kommer dåatt minska med detta belopp, säger i . Nej, ,det är fel. Fondema minskar inte. Det torde vara bekant att aUa avgifter sombetalas tUl ATP-systemet gär oavkortade tUl AP-fonderna. Dessas ränteavkastningbetalar alla utgående pensioner och aUa administrativa kostnader. Dessutom gär1 miljard kronor tUlbaka tiU fonden. Denna växer alltså varje är med 1 miljardkronor från sin egen avkastning plus aUa arbetsgivaravgifter ovanpå detta. Ävenom det skulle kosta 600700 mUjoner kronor med differentierade avgifter,fortsätter fonderna att växa aUdeles ofantligt med detavgiftsystem vi har. Detta äventyrar inte pä nägot sätt fonderna. Det är oriktigt att säga att vi, som föreslår en sänkningeUer differentiering av avgifterna, är ute efter att attackera ATP-systemet.Det är inte fråga om något sådant. ATP-systemet fungerar endast om -vi har ettväl utvecklat näringsliv. Men då måste man anpassa avgiftssystemet så att ett tUlräckligt utrymme för näringshvet att dels betala ATP-kostnaderna,dels fä tUlräckligt med kapital för sina investeringsbehov. Det är dettadebatten här gäller. Den gäller hur man skall avväga avgifternas storlek, säatt fonderna kan klara både pensionerna och näringslivets behov avinvesteringskapital. Det är alltså inte fråga om några attacker mot systemetutan om att vi skaU få systemet att fungera så bra som det över huvud taget ärmöjligt. i säger att 1 procents sänkning avATP-avgiften, som vi föreslår, utgör för en ensamföretagare, en småbrukare med i inkomst. Det är riktigt. Men dåär det också fråga om en småbrukare, en låginkomsttagare. Jag missunnar inte ensmåbrakare med i inkomst en skattesänkning på för en avgift som han har, men som icke en löntagare i Avgifter tiU försäkringen för tilläggspension, m. m. Nr 103 motsvarande inkomstläge har. ViskaU inte missunna denne låginkomst- Tisdagenden tagare en sådan skattesänkningnär det inte på nägot sätt äventyrar 29 maj1973 ATP-systemet. -------------------- Sedan är det inte bara en sänkningmed som vi föreslär, utan j , och blir det ganskamycket ringen fortillaggs- pengar. Detta har stor betydelse även om det för varje enskUd pension,m. m. egenföretagare inte blir sä mycketpengar. För en storarbetsgivare, som t. ex.landstinget i , gör hela 4,5 miljoner kronorom året, ochdet är ganska mycket pengar. Det är ett faktum att både arbetsgivaravgiften ochATP-avgiften är ett problem för landstingen. De har enligtlandstingslagen skyldighet att betala sina egna pensioner med en egenavgift.Som kanske vet tar vi ut i pensionsavgift förlandstingens egen personal och t. o. m. för dem som arbetar i denpsykiatriska vården. Utöver det har man alltså på landstingssidan dessa 10,5procent i ATP-avgift, och dessa avgifter är faktiskt problem för kommuner ochlandsting. Även här behövs en avvägning så att -vi inte äventyrar sjukvårdenlitan kan klara den . Det är direkt sysselsättnings-befrämjande omman kan få ned avgiften . Landstingen får dä större möjlighet attanställa personal för angelägen sjukvård, och det behöver de faktiskt göra . i (vpk): Hansäger också att moderata samlingspartiets förslag om en sänkning av ATP-avgiftenoch andra gåvor tiU företagen bara skulle innebära att företagen får tUlbaka 12mUjarder kronor eller vad det var. Det är en märklig syn som moderata samlingspartiet har pådessa frågor förhoppningsvis är man ensam om det i . Det handlar juhär om lönearbetamas pengar. Det är lönearbetarna som skapar värdena. Vibehöver inte gå in på en ideologisk debatt, men låt mig konstatera att -vibeträffande ATP-avgifterna dessbättre är överens om att det är lönearbetamaspengar. EUer är det också någonting som företagen skall ha tUlbaka eller som avnågon sorts rättvisa skulle tUlhöra dem? Jag skaU också kommentera första inlägg. Hanmåste ha krångel med matematiken. Han säger att pensionärerna inte får nägraförbättringar därför att fondema växer. Men i andra sammanhang har hanåtminstone gjort sig till tolk för förbättringar åt pensionärerna,särskilt de som har låg ATP, och för sådana förbättringar fordras att det finnspengar i fonderna. Hur skall man kunna förbättra pensionerna om man samtidigtvUl sänka avgifterna? i anför att det är små belopp ochlåga procentsatser. Men vad är då avsikten med att sänka ATP-avgiften, och -vilken syn har på att sänka ATP-avgiften tiU förmån för andra reformer inom socialpolitikens område? Tycker att det är särskUt konsekvent och i stort kan förbättra förhållandena på arbetsplatserna att man sänker avgiften tiU den obligatoriska yrkesskade- försäkrmgen för att kunna höja arbetarskyddsavgiften? Och vad kommer 116 att hända medyrkesskadeförsäkringen? Delar av AP-medlen skall ju användas i näringslivet ochvara sysselsättningsstimulerande. Hur kommer det att fungera om man nu sänkerATP-avgifterna? Hur skaU man då kunna medverka tUl en snabbare utbyggnad avproduktionsapparaten? i Nennesholm (c): talade om att det finns mängaandra grupper i samhället som lider lika svårt av arbetslösheten som den äldrearbetskraften. Men det är faktiskt så, , att de äldre fär gåarbetslösa än vad de yngre får göra. Det är denväsentliga skillnaden, vilket jag också betonade i mitt första inlägg. i talar om att de borgerliga gjortattacker mot ATP-systemet aUtsedan det kom tUl, men från har vi i varjefaU inte gjort sädana attacker. Om han uppfattar värt förslag om ett minskatavgiftsuttag - eller vad man nu kan komma fram till i en utredning i syfteatt underiätta för äldre arbetslösa att fä ny anställning som en attack motATP-systemet, har jag svårt att förstå det. Detta system är ju inte någotsjälvändamål, utan det är tUl för människorna, och det är dem vi vill hjälpamed värt förslag. AP-fonderna växer också mycket kraftigt betydligt fortareän man har kalkylerat med och det innebär att förslaget inte heller är någonattack mot den. När i säger att det finns andraintressenter sä vill jag gärna håUa med honom om detta. Det är bl. a. dessaandra intressenter som vi vUl stimulera tUl att medverka i ansträngningarna föratt trygga sysselsättningen för äldre arbetslösa. Och han talar om vempengarna tUlhör vill jag bara säga att de som inte har något arbete inte hellerhar nägra möjligheter att påverka situationen. Vi vUl hjälpa just dem att fåett jobb med denna vår framstöt. i (s): talar om fondbUdningen. Visst harvi reda pä att AP-fonderna ökar med 1 miljard . Men man kan väl intekomma ifrån att om avgiften sänks tUl hälften för en del människor, så kommerfondema att minska med totalt . Det kan man inte diskuterabort. Att fondbUdningen behövs kan vi läsa i propositionen, därdet bl. a. anges att fram tUl kommer ATP-pensionärerna att öka med 300000 medan den yrkesverksamma befolkningen beräknas vara i stort settoförändrad. Under den därpå följande tioårsperioden kommer ATP-pensionärernaatt öka med ytterligare 500 000. Detta talar klart för att vi måste ha enfondbUdning som garanterar att försäkringspengama kan betalas ut tUl dem somskall ha dem. När det sedan gäUer attackerna mot ATP-systemet, som jagnämnde, vill jag tiU bäde och i Nennesholm säga attdenna begäran om sänkning av ATP-avgifterna inte bara har skett vid nägotenstaka tUlfäUe. Det har förekommit andra motioner som attackeratATP-avgifterna och ATP-systemet. a. har man i borgerliga motionerföreslagit att hemmafraarna skall inordnas i systemet och man har ocksåmotionerat om att pensionstiUäggen tiU folkpensionen som Avgifter till försäkringen för tilläggspension, m. m. A vgifter till försäkringen för tUläggspension, m. m. utgår tUlden som har hten eller ingen ATP skall fmansieras genom ATP-systemet utan attsamtidigt föreslå hur fonden skall få in pengarna. Det betraktar jag somattacker mot hela systemet. När det sedan gäUer den inkomst som jag utgick ifrångjorde nog ett försök tUl förvanskning. Jag talade om enATP-grundande inkomst på . Jag har då räknat med att dengenomsnittliga bruttolönen ligger på . Jag tror att denna uppgiftär ganska säker med hänsyn tUl att den genomsnittliga industriarbetarlönenenligt de senaste beräkningarna om jag inte minns fel ligger mellan 32 500 och33 . Detta belopp kan ökas tiU med hänsyn tiU att ävenen del högre löntagare ingår i ATP-systemet och drar upp genomsnittslönen.Därifrån skaU man sedan dra bort de som utgör basbeloppeti pensionssystemet. Då kommer man till siffran . Det var på dengrunden jag förde mitt resonemang. TUl i , som talade om försäkringensstorlek, vUl jag säga att jag har den uppfattningen att försäkringsavgifternaskaU täcka de åtaganden som man gjort gentemot försäkringstagarna. Om manbestämmer sig för andra sociala åtgärder, fär man i samband därmed diskuterafinansieringen av dessa. Jag tycker inte att man skall ta ut mera ATP-avgiftereller andra avgifter än vad som är nödvändigt för att täcka depensionsåtaganden man har gjort. Det finns som jag sade tidigare, andraintressenter på arbetsmarknaden som man bör ta hänsyn till i detta sammanhang. Denna debatt berör ju en mycket stor och väsenthgfräga. stundar emeUertid såvitt jag förstår en middagstimme och jag skaUdärför inte hälla nägot längre anförande, men nägra inlägg föranleder mig ivarje fall till ett par kommentarer. Jag vUl börja med att säga att regeringens förslag om ATP-avgiftengäUer dels avgiftsuttaget för , dels avgiftsuttaget för den därefterföljande femårsperioden. i har i sin utförligaredovisning betonat detta. Låt mig dock ytterligare göra ett par tUlägg ianslutning tUl den nya femårsperioden. För är 1974 innebär förslaget en oförändrad ATP-avgift pä10,i stäUet för den höjning tUl som tidigare fastställtsför 1974. Därigenom skapas utrymme för det ökade avgiftsuttag på andra områdensom erfordras för genomförandet av en rad mycket angelägna sociala reformer fr.o. Det gäller följande reformer, av vilka några redanhar nämnts av i ; sjukpenningreformen,föräldraförsäkringen, tandvårdsförsäkringen och arbetslöshetsförsäkringen. För den femårsperiod som börjar harriksförsäkringsverkets styrelse föreslagit en arbetsgivaravgift på 11 procentunder hela perioden. Vid remissbehandlingen har LO med hänsyn tiU att avgiftenför 1974 av skäl som jag nämnde blir föreslagit en etapp-vishöjning tUl och tUl II procent fr. o. m. år 1976.Regeringen har i propositionen följt LO:s förslag, vUket alltså innebär att ATP-avgiftenhöjs vartdera och 1976 och därefter liggerstUla pä resten av perioden t. o. m. . Vad som föranledde mig att göra några korta kommentarervid kammarens behandling av denna fräga är främst de synpunkter som moderaternahar gett uttryck åt i sin motion och i sin reservation och genom . Lät mig slå fast att utgångspunkten för en bedömning avdenna viktiga fråga är förslaget från styrelse om ettavgiftsuttag på för den följande femårsperioden. ,där det ingår representanter för arbetsmarknadsparterna, har varit enhällig idetta förslag. Förslaget har också biträtts av representanti styrelse. Det är detta förslag som i princip harföljts i propositionen med den smidigare övergäng som Landsorganisationenföreslagit och som jag redogjorde för. Vad händer då? Jo, moderata samlingspartiet sätter sigöver hela denna noggranna prövning av denna viktiga fråga och begär nu attriksdagen i stäUet skall fastställa ATP-avgiften tUl . Det ärverkligen en egendomlig instäUning som här demonstreras. I sin iver för detmåste väl vara orsaken att på något sätt markera en sorts högerprofUdesavuerar ju t. o. m. styrelserepresentanti . Här gör alltså en ansvarig verksstyrelse med ansvarigarepresentanter för arbetsmarknadsparterna en noggrann prövning och lägger framsitt förslag, som regeringen sedan grundar sin proposition på. Moderaternasmotförslag riktas därigenom inte bara mot regeringen och det gör väl mindre,för vi har vant oss vid det utan mot en enhällig bedömning avriksförsäkringsverkets styrelse och arbetsmarknadspartemasstyrelserepresentanter. Det är verkligen värt att notera, och det måste välvara något besvärande, föreställer jag mig, för de andra borgerliga partiernaatt uppleva hur deras meningsfränder profilerar sin syn pä en sädan här centraloch viktig fråga. Ty vad det i realiteten gäller är ju att vUlberöva AP-fonderna omkring 12 mUjarder kronor enbart för den avgiftsperiod dethär är fräga om. Detta belopp skall enligt uppfattning inte fä blilöntagarnas pengar i ATP-systemet utan i stället stanna kvar hos företagen.Detta belopp skall enligt inte få ingå i AP-fonderna och där fyllasin dubbla funktion av en garanti för framtida ATP- pensioner och en garantiför upprätthållandet av en hög investeringstakt i samhällsekonomin. Nog skidle det vara lockande, fru talman, att här säganågra ord om vad AP-fonderna har betytt för det svenska samhället. Var skuUe-vi ha stått, , i fråga om investeringstakt och utbyggda resurserpå en rad viktiga samhäUsområden, om vi icke hade haft tillgäng tUlAP-fonderna, som ju pulserar i svenskt samhäUsliv : i bostadsbyggandet, inäringslivet, i kommunerna? Jag har bara velat stryka under detta, fru talman,för det är väsentligheter. Jag skaU väl inte sedan ge mig in i någon sorts polemik,men nog skuUe det kunna vara frestande. Menar exempelvis att viskulle skattefinansiera ATP, eftersom han gör en jämförelse med 10 miljarder i Avgifter tiU försäkringen för tilläggspension, m. m. Avgifter tiUförsäkringen för tilläggspension, m. m. Det skulle bh kraftiga skattehöjningar i ställetför arbetsgivaravgiften tUl ATP. Jag förestäUer mig att han självfaUet intemenar detta, men då skaU man inte göra sådana orimliga jämförelser som det härvar fråga om. svepte över andra ting. Han nämndechefredaktören , och jag förstod att han viUe ha honom som etttillhygge här. Jag kan i varje faU för historien säga tiU attSöderlund var en mycket aktiv pressombudsman när det gäUde den viktigakampanjen 1957. Mer skall jag inte säga. Han var mycket engagerad istriden om ATP. Rätt skall vara rätt. och har inte följt med idenna fråga, och det noterar jag. Det är väl också uttryck för att dennatreenighet är sphttrad i mänga avseenden det demonstreras i den här verkligtviktiga frågan. Jag har velat göra den här kommentaren därföratt jag egentligen upplever agerandet här från som mycket märkligtför att inte säga rent av utmanande mot de stora värden som innesluts iATP-reformen och som regeringen i samverkan med den fackliga rörelsen kommeratt i fortsättningen liksom hittUls tUl varje pris slå vakt om. HerrRINGABY (m): Jag tänker inte riva upp någon störreATP-debatt, för det är faktiskt inte det frågan gäller. Löntagamas pengar, sade i . Ja, mendet finns ju också några hundratusen jordbrukare och småföretagare ienmansföre-tag som betalar ATP-avgifter tiU det här systemet, det finnskonstnärer, författare och fria yrkesutövare. Det är inte bara löntagare, herrOlsson och det gäller även socialdemokraterna, som ofta hävdar den här tesen.Det är fast mer svenska folkets pengar, samtligas pengar, som det är fräga om. i Nennesholm har jag ingenting att invändamot; jag har samma uppfattning i princip som han. Vi har ju också motioner frånmoderat håll om detta. Det är bara det att vi har gjort denna avvägning nu iutskottet, att en genereU sänkning är bättre i det sysselsättningsläge vi harän punktvisa sänkningar. Det finns annars sä många man skulle vilja hjälpa även handikappade och andra med en lägre avgift. Men annars har jag som sagti princip ingen annan uppfattning än vad i Nennesholm har. i sade att han -visste att fondenökade med 1 mUjard . Ja, då vet fel, för den ökar med 8miljarder . Den ökar med alla sina egna avgifter plus I mUjard avränteavkastningen. I det läget ser jag det inte som något katastrofalt om mansänker avgiften eUer utvidgar ATP-systemet. gjorde faktiskt ett erkännande här, att vifrån borgerligt håll vUl förbättra ATP-systemet, ge bättre pensioner, släppa infler människor i systemet mödrar som sköter minderåriga barn osv. Men skallman göra det, måste man ju också se tUl att systemet fungerar, har den rättaa-wägningen meUan avgiftens höjd och behovet av investeringspengar inäringslivet. Det är ju bara det vi diskuterar här. Det är inte fråga om att äventyrasystemet, utan det gäUer att få det att fungera så effektivt att vi kanförbättra pensionerna och släppa in fler människor i systemet. I procentgör på en egenföretagare det är riktigt. TiU herr statsrådet vUl jag säga att riksförsäkringsverkethar gjort en teknisk utredning. Sedan är det vi politiker som får bedöma hursystemet skall utformas och ange om vi har en annan uppfattning därvidlag. Vi för vår del följer inte alltid SAF. Här har vi gåttemot SAF - då får -vi nästan litet kritik för det också. Det är klart att omavgiften är lägre blir det mer pengar kvar i näringslivet, men dä bhr det ocksåmer pengar att förhandla om för fackföreningarna, och där får de göra sinbedömning: Hur mycket skall vi ta ut i löneökning och hur mycket skall -vi låtastanna kvar i näringslivet för att det skall fungera? Vi skaU inte göra den här debatten tUl något hot motATP-systemet, för det är faktiskt för att förstärka ATP-systemet som i varjefall jag agerar. A vgifter tiU försäkringen för tUläggspension, m. m. i (s): Bara några få ord tUl . säger att han vill vara med om att förbättraATP-systemet genom att ta in hemmafruarna och finansiera pensionstiUäggengenom ATP-avgifter. Det är gott och väl, . Men ta då steget fulltut och var med om att också finansiera de utgifter som Ni är med och beslutarom. Det gör man inte aUtid från det borgerliga hållet. Man föreslår gärnautgifter men vUl inte vara med och skaffa nägra inkomster för att finansierautgiftema. Så är det även i detta fall. Herr socialministem ASPLING;