prot · FW0937 · 1973-12-31 00:00:00 — Jag fann den gången inte någon anledning att betvivlajustitieutskottets uppfattning och nöjde mig med att konstatera attbehandlingstiden mom en snar framtid tydhgen skuUe avkortas väsentligt. Då det nu gått kan man säga att justitieutskottetsbetänkande nr 1972 icke innehåller någon direkt felaktighet. Debalanserade målen i regeringsrätten har minskat från 6 196 per den 31 december1971 tiU 5 537 per , således en nedgång med ca 650 mål. Detkan man hälsa med tillfredsställelse. Tyvärr synes det som närmare framgår av uppställningenpå s, 3 i betänkandet som om behandhngstiden icke minskats i motsvarande mån.Men det torde finnas gott hopp om att så skall kunna ske redan underinnevarande år. Naturligtvis, herr talman, får icke kravet pä enomsorgsfull och noggrann behandhng av målen eftersättas för att nedbringabehandhngstiden. Av denna anledning går det inte att klara av dessa problem"över ". Om man således har skäl att i viss mån vara något så närtillfredsstäUd vad beträffar regeringsrätten, blir bilden en helt annan då manser på arbetsbalansen i våra kammarrätter. har balansen vidkammarrätten i ökat med ca 3 500 mål, därav ca 2 500 skattemål. Undersamma år ökade balansen vid kammarrätten i med ca 3 400 mål, därav ca2 600 skattemål. Vad sluthgen kammarrättsavdelningarna i beträffaruppgår ökningen till ca 1 000 mål. har således förhåUandet i regeringsrättenförbättrats något medan balansen i kammarrätterna ökat med icke mindre än ca 7900 mål, därav uppskattningsvis ca 5 800 skattemål. Med tanke på det sagda torde man icke kunnapåstå att den motion som och jag står för är obefogad. Jag tror ickeatt ens justitieutskottets värderade vice ordförande, fröken , harnågot att erinra mot att denna sak påtalats i en motion. Utskottet skriver att väntetiderna alltjämt är besvärande.Ja, det är väl det absolut minsta man kan säga. Jag vill påpeka att antaletskattemål som är eller äldre har ökat från 514 tUl 694 vid kammarrätteni och från 248 till hela 613 vid kammarrätten i , Om manbetänker att ett skattemål ofta har synnerligen stor betydelse för deskattskyldigas dispositioner och ekonomiska ställning är det inte riktigttillräckligt att utskottet nöjer sig med att skriva att "väntetidernaalltjämt är besvärande", då t, ex, tvåårsmålen vid kammarrätten i Göteborgbetydhgt mer än fördubblats på ett enda år! Jag hälsar med tillfredsställelse Kungl, Maj;ts förslag ommedel för besättande av ytterligare drygt tio fiskalstjänster i kammarrätterna.Tyvärr tror jag inte att det räcker, men något är ju bättre än inget, I det stora hela måste jag dock säga att jag är tämligennöjd med utskottets skrivning och jag sätter särskilt stort värde på attutskottet framhåller angelägenheten av att den fortsatta utvecklingen påområdet följs med stor uppmärksamhet. Detta torde vara absolut nödvändigt föratt den enskilda människan icke även i fortsättningen skall komma i kläm pågrund av orimhga balanser och eftersläpningar av framför allt skattemålen iregeringsrätt och kammarrätter. Nedbringande av balansen av skattemål i regeringsrättenoch i kammarrätt Tilläggsdirektiv för brottskommissionen m. m. FrökenBERGEGREN (s); hade ju inget yrkande så jag haringen anledning att gå i polemik, I sak tycks vi ha ganska överensstämmandeåsikter om behovet av att den här frågan följs. Även om jag givetvis inte tycker att motionen är obefogad den har pekat på förhållanden som vi är överens om inte är tillfredsställande har vi inte funnit anledning att tiUstyrka motionen med hänsyn till att denomorganisation som beslutades dragit med sig en delomställningsbesvär. Ändringarna kan inte få full genomslagskraft omedelbart.Det gäller även kammarrätternas verksamhet enär den nya organisationen iSundsvall trädde i kraft först . Vi har en alltför kort erfarenhet föratt kunna göra oss en riktig bild av de fortsatta behoven. Vi har dock kraftigt understrukit i utskottsbetänkandetatt utvecklingen måste följas med uppmärksamhet. Om det visar sig erforderligtskall vi givetvis vidta åtgärder för att få den förstärkning som behövs och föratt även kammarrätten i SundsvaU skall bU en självständigkammarrätt. Jag tror att har gott hopp om att så småningomse sina önskemål uppfyUda, Jag vUl bara vama honom för att avge någrabragelöften som kan ställa tiU besvärhgheter för våra frisörer i fortsättningen.Ta det litet lugnt! Jag beratt få yrka bifaU till utskottets förslag. Överläggningen var härmed slutad. Kammarenbiföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. § 19 Tilläggsdirektiv för brottskommissionen m. m. Föredrogs justitieutskottets betänkande nr 13 i anledningav motioner om tilläggsdirektiv för brottskommissionen m, m. HerrLÖVENBORG (vpk): Vårt parti har i motionen 1078 påpekat attden grundläggande utgångspunkten för brottsbekämpningen måste vara en välgenomtänkt analys av orsakerna till brott. Vi tror inte att huvudingrediensen i den medicin som böranvändas för att bekämpa ungdomsbrottslighet och asocialitet är fler och flerpohser. Vi är i själva verket ytterst betänksamma mot en sådan utveckling. Degrundläggande åtgärderna måste vara av ett helt annat slag, nämligen detförebyggande, och där tycker vi inte att samhället satsar tillräckligaresurser. Som kontraster anför vi i motionen att i kommande budget satsas i ökat stöd till ungdomsorganisationernas verksamhet medanpohsväsendet i ökning tiUförs , TUl bilden hör naturligtvis också det vi diskuterade här i kammaren,nämhgen en ökning av anslaget tiU , Vi tror att om man vill förebyggakriminahtet och minska ungdomsbrottsligheten hade det varit bättre att satsamera pengar tiU konstruktiv ungdomsverksamhet i stället för att rundhänt förseSÄPO med ännu fler miljoner. Vi har en parlamentarisk kommission i arbete som skallföreslå åtgärder för brottslighetens bekämpande och som skall komma med förslagnågon gång i vår. Ett centralt råd kommer också att tillsättas. Det står helt klart att frågan om ungdomsbrottshgheten,den höga återfallsprocenten och asocialiteten kräver en annan medicin änhårdhäntare polisiära metoder eller andra åtgärder för att så att sägaförbättra renhållningen. Det är möjligt att man med mycket stora polisiära insatserskulle kunna förhindra klungbildningen vid tunnelbanestationerna, att manskulle kunna minska den synliga delen av prostitutionen, de störande inslagenpå torg och andra allmänna platser. Ja, det är möjligt att man skulle kunnadriva den typen av brottslighet och asocialitet underjorden, aUtså se till attden inte syns i den omfattning som den gör . Men med det löser man ju inga problem. Kampen motbrottslighet och inte minst den mycket omdebatterade ungdomsbrottsligheten måste föras på ett helt annat plan om man skall kunna uppnå verkhga och varaktigaförbättringar Det handlar helt enkelt om att skapa ett mänskligare, ettmänniskovänhgare samhäUe, Det är framför aUt de sociala insatserna som måsteökas, man måste ge människorna en chans -en chans tUl meningsfull fritid, enchans att få växa upp i ett samhälle som präglas av värme och gemenskap istället för cynisk och kallhamrad kommersiahsering och profitjakt. Man måste gemänniskor en verklig chans tiU rehabilitering när de träder ut i samhällshvetefter avtjänat straff. Under den korta tid jag har deltagit i justitieutskottetsarbete har vi besökt flera fängelser. Att sitta inspärrad är alltid ett hårtstraff, men materiellt torde svenska fängelser hävda sig väl internationelltsett. Vi har studerat en intressant försöksverksamhet vidfängelset i , där man går in för att skapa ökad demokrati ochmedinflytande för de intagna. Allt skaU göras i syfte att underlättaåteranpassningen till ett normalt liv, sade man där. Jag tror också att det ärett oerhört väsentligt arbete, som måste mana till efterföljd i andraanstalter. Men inser man ju att ansträngningar av den karaktären blirett slag i luften och mister sin mening om man inte kan garantera de människorsom skrivs ut en ordentlig bostad, en känsla av gemenskap och - det som är det primära ett meningsfuUt arbete. Löser man inte de problemen, då garanterar man attden svenska och dess justitieutskott år kommer att kunnastudera siffror som visar på en skrämmande hög återfaUsfrekvens - ja, mangaranterar att en deprimerande och nedbrytande kretsgång ut och in i fängelserkommer att fortsätta för ett stort antal människor som har kommit på sned ilivet . När det talas om den ökande ungdomsbrottsligheten, frågarman sig: Kan man vänta sig något annat när massor av ungdomar inte har chansatt få arbete? muckar 150 000 ungdomar. Man har räknat med att upp emottredjedelen av dessa direkt kastas ut i arbetslöshet. Tilläggsdirektiv för brottskommissionen m. m. Tilläggsdirektiv för brottskommissionen m. m. löshetenär stor och drabbar ungdomen hårt: "Fåfäng gå lär mycketont" sade alltid min gamla farmor, och det torde hälla även rentvetenskaphgt. Vi lever i ett samhäUe som i hög grad präglas av arbetslöshet ochen rigorös, kapitalistiskt styrd strukturomvandling. Folk rycks upp ur sininvanda miljö och kastas in i en baracktillvaro eller i betonggetton istorstäder där både yngre och äldre har svårt att anpassa sig. Däri liggerförklaringen till att många har kommit på sned. Jag skall inte gå längre in på hela denna problematik, somenligt vårt sätt att se utgör den grundläggande förklaringen tiU ökandebrottshghet. Det är problem som man inte löser med de polisiäraförstärkningarna, vilka framför allt krävs av dem som högljuddast skriker på"lag och ordning". , som ibland säger kloka saker, har i en tidigareriksdagsdebatt om brottsligheten framhållit bl. a. följande: "Den endahållbara lösningen hgger enligt min mening i en politik som botar brister ochorättvisor och utjämnar ekonomiska, sociala och kulturella skillnader isamhället. En sådan politik borde kunna ge förutsättningar för en lugn ochfredlig samhällsutveckhng och för ökad förståelse för människorna." I deorden kan man ju bara instämma, men jag anser att tyvärr åtskilligt i dagenssamhälle och i den regeringspolitik som förs motverkar de lösningar som hanpekar på och som också enligt vår mening måste vara det grundläggande för attmotverka att folk kommer på sned här i livet och hamnar i brottstatistiken. Jag har inte i utskottet yrkat bifaU tih vår motion, ochjag skah givetvis inte göra det i kammaren heUer. Det heter ju i skrivningenatt de i motionen framförda synpunkterna skall överlämnas för beaktande, ochdet ger oss med aU sannolikhet tillfälle att återkomma. i (s): I motion nr 613 betonas vikten avförebyggande sociala insatser för att förhindra uppkomst av brottslighet. fick vi ett tillägg till socialhjälpslagen sominnebär att de socialvärdande myndigheterna skaU bedriva uppsökande verksamhet.Den nya lagen har fungerat . En undersökning som detsocialdemokratiska partiet har utfört visar att kommunerna bedriver uppsökandeverksamhet i huvudsak bland åldringar och handikappade. Uppsökande insatserbland alkoholskadade, narkomaner och ungdomar i den s. k. riskzonen förekommerendast undantagsvis. Det sannolika är att kommunerna saknar ekonomiskamöjligheter att helt förverkliga socialhjälpslagens krav pä och intentioner omuppsökande verksamhet, dvs. I motionen framhålls attuppsökande verksamhet är ett medel, ett instrument att förebygga exempelvisungdomskriminalitet och att staten därför borde överväga att ge kommunernaekonomiska bidrag tUl uppsökande verksamhet. Regeringen har, som alla känner till, tillsatt enkommission som snabbt skall komma med förslag för att minska brottsligheten ochförbättra den allmänna ordningen. Kampen mot brottsligheten måste i det längreperspektivet inriktas på att undanröja brottslighetens orsaker, och detta måste ske genom en social reformpolitik helst en I motionen sägs att brottskommissionen borde överväga att föreslå attstaten helt eUer delvis tar initiativet till att finansiera en uppsökandesocial verksamhet på försök i ett antal kommuner. Försöksverksamheten skuUe skei samverkan mellan stat, kommuner och landets socialhögskolor och resultatenskulle redovisas tih den nu arbetande socialutredningen, som ju har tiU uppgiftatt föreslå en socialvårdslagstiftning som sätter förebyggande sociala insatseri förgrunden. I betänkandet över motionen säger utskottet att motionenöverlämnats tiU brottskommissionen och att den fråga som tas upp i motionenhgger inom ramen för kommissionens uppdrag. Utskottet nämner också det centralarådet som skaU samordna förebyggande åtgärder. Mot den bakgrunden har jag ingetyrkande, då jag förutsätter att motionens synpunkter noga kommer att beaktas avkommissionen. Med mitt inlägg har jag bara velat betona angelägenheten av attsamhäUet parallellt med konventioneUa insatser från polis, åklagare ochdomstolar försöker förebygga brott genom insatser främst inom socialpolitikenmen också inom arbetsmarknads-, bostads- och kulturpolitiken. Fröken (): Gemensamt för de tre motioner vi här har attbehandla är ju att de tar upp en problematik som motionärerna menar bordebehandlas av brottskommissionen, och det begärs aUtså att tilläggsdirektivskall utfärdas för kommissionen. har vii utskottet konstaterat att det enhgtdirektiven redan är ganska klart att frågorna kommer att behandlas avkommissionen, och motionerna har också kommit kommissionen till hända. Undersådana förhåUanden finns det ingen anledning att bifaUa motionerna, och det harmotionärerna också insett de som talat här har infe framställt någrayrkanden. Men jag kan väl förstå att de velat ta tillfället i akt att säganågra ord om sina motioner, som ligger dem varmt om hjärtat. Utskottet har självfallet inte haft anledning att gå in pånågon sakbehandhng av motionerna, därför att vi kommer som riktigt sade - att få ta upp en debatt om de här frågorna längre fram,när resultatet av brottskommissionens arbete föreligger och vi aUtså barettbredare bakgrundsmaterial att utgå från. Jag beratt få yrka bifall till utskottets förslag. Överläggningen var härmed slutad. Utskottets hemställan bifölls. § 20 Föredrogs lagutskottets betänkande nr 3 i anledningav motion om översyn av preskriptionsförordningen. Utskottets hemställan bifölls. Tilläggsdirektiv för brottskommissionen m. m. Översyn av hemförsäljningslagen m. m. § 21 Översyn av hemförsäljningslagen m. m. Föredrogs lagutskottets betänkandenr 4 i anledning av motion om översyn av hemförsäljningslagen m. m. I detta betänkande behandladesmotionen 1973:274 av herrar () och () vari hemställts attriksdagen hos Kungl. Maj:t skulle anhålla om dels översyn avhemförsäljningslagen i syfte att ångervecka skulle gälla även vid kontantköpoch samtidig leverans, dels förslag om bättre konsumentskydd vidtelefonförsäljning. 1. avslå motionen1973:274, såvitt avsåg frågan om telefonförsäljning, 2. avslå motionen1973:274, såvitt avsåg frågan om kontantköp. Reservation hade avgivits av herrarWiklund i (fp), () och (), () samtherrar () och i (c), vilka ansett att utskottet borthemstäUa, 1. med bifall tillmotionen 1973:274, såvitt avsåg telefonförsäljning, hos Kungl. Maj:t begärdeatt frågan om ett bättre konsumentskydd vid telefonförsäljning blevföremål för utredning, 2. med bifall tillmotionen 1973:274, såvitt avsåg kontantköp, hos Kungl. Maj;t begärde att denunder 1. begärda utredningen även prövade frågan om en utvidgning avhemförsäljningslagens tillämpning till att avse jämväl kontantköp vid samtidigleverans av varan. TiU betänkandet hade fogats ettsärskilt yttrande av (vpk). Det här betänkandet handlar omhemförsäljningslagen. När den lagen antogs var alla ense om att det var en bralag. Men på två punkter var meningarna litet skiljaktiga, nämligen dels när detgällde telefonförsäljning, dels sådana kontantköp där hela köpeskillingenerläggs med en gång. Man sade då och det har också sagts åtskilliga gångersenare att man skulle avvakta de erfarenheter som kunde vinnas, innan man togitu med dessa två delfrågor. har erfarenheter vunnits, och det har visat sigatt telefonförsäljningen har ökat starkt. Det är ju alltid på det sättet att såfort man lämnar ett hål öppet, så utnyttjas det. Som aha vet förekommer det enhel del skojarföretag i den bransch det här gäller, och många människor är uteefter att tillvinna sig icke acceptabla fördelar. Telefonförsäljningen har som sagt ökat, och den har mångaicke önskvärda inslag. Detta har också konsumentombudsmannen uppmärksammat.När han företrädde inför utskottet - som det så högtidligt heter - föreföll hanganska alarmerad av vad som förekommit inom telefonförsäljningsområdet. Hanhar också skrivit tiU regeringen och framhållit att härmåste det göras något för att skydda de människor som blir utsatta för försäljarna. Det är alltså nu tid att ta konsekvenserna av de erfarenheter som vunnits, och då är det första man har att göra att se över hemförsäljningslagen i vad gäller telefonförsäljningen. Det förefaller också som om aha är eniga om att göra det, även utskottsmajoriteten. Vad kontantköpen beträffar var det fel att de inte ingicki lagen när försäljningslagen denna antogs. Jag kan klargöra det med ettexempel. Om någon bhr m. m. uppsökt av en ambulerande försäljare av t, ex,mattor vilket är ganska vanligt och den matta som vederbörande stannar förkostar , sä betalar kunden kanske 200, genast.Då får vederbörande också ångra sig . Men om kunden skulle bli övertaladatt köpa denna kanske ganska värdelösa matta och betala hela beloppet på engång, så får han inte ångra sig. Om någon alltså blir mera grundlurad, så fårhan inte ångra sig. Det är ju en helt bakvänd ordning. Det finns ingen anledning varför det skaU vara så,eftersom hela motivet för lagstiftningen ju är att hemförsäljningen har vissa specielladrag; man bhr uppsökt av försäljaren utan att själv ha tagit något initiativtill att köpa något. Man befinner sig i ett psykologiskt underläge gentemotförsäljaren, som ofta är mycket talför och skicklig när det gäller att sälja.Kunden har heller inga möjligheter att i andra affärer jämföra varans kvahteteller pris. Det är detta som är hela motivet för lagstiftningen, och därträffas naturhgtvis kontantköparna precis hka mycket - eller kanske t, o, m,ännu mer - än de som köper på avbetahiing. Det fanns därför ingen anledning attundanta kontantköpen, när lagen antogs. Men råder det som sagt aUmän enighet om att vi bör göranågot när det gäller telefonförsäljningen. Utskottets majoritet säger också attom man nu skaU ta upp telefonförsäljningen till förnyad utredning, så börkontantköpen tas med i sammanhanget. Såväl logik som konsekvens och suntförnuft påbjuder sålunda att de två delfrågorna telefonförsäljning ochkontantköp utreds, och det har också reservanterna yrkat. Jag yrkar bifall till reservationen. Beträffande den tidigare handläggningen avfrågan om hemförsäljningslagen kan det erinras om att lagen infördes den 1 juli197! och att det redan i propositionen den gången sades att den eventuelltockså skulle kunna tillämpas för telefonförsäljning och för kontantköp, alltsåde former av affärer som här tog upp. Även några tungaremissinstanser tillstyrkte då att lagen redan från början skulle vara såkonstruerad. Det fanns dock andra som menade att försäljningen pertelefon inte skulle bli så lätt att följa upp med en bindande lagstiftning.Beträffande kontantförsäljning gjordes den invändningen att det skulle stridamot en invand köpsed att en affär skulle rivas upp sedan godset överlämnats ochköparen har betalat för varan. Utskottet underströk dock, i likhet med vad somframhållits i propositionen, att utvecklingen beträffande telefon-ochkontantförsäljning skulle följas med uppmärksamhet. Propositionen bifölls avriksdagen. Motionerna om att lagen skulle ges det nämnda Översynav hemförsäljningslagen m. m. Motionärerna återkom vid föregående års riksdag. Utskottetunderströk då ytterligare sin mening att frågan skulle följas med uppmärksamhetoch att lämpligen bl. a, konsumentombudsmannen skulle följa utvecklingen medavseende på lagens verkningar. Det har konsumentombudsmannen även gjort, och ien promemoria som tillställts och som härberört förordade han att det bör undersökas om telefonförsäljningen på någotsätt kan inordnas under lagen. Frågan är aUtså aktuahserad i departementet, ochnågot ytterligare initiativ behöver inte tas. Utskottet yrkar alltså avslagäven på den nu förehggande motionen, I promemorian är som påpekade ingentingnämnt om kontantförsäljning. Vid företräde inför utskottet sade konsumentombudsmannenatt beträffande den formen av försäljning hade inga påvisbara nackdelar kunnatinregistreras efter lagens genomförande. Det finns alltså inget material attredovisa. Utskottet har dock ansett att när den tidigare aviserade översynen avlagen genomförs med avseende på telefonförsäljningen bör man se efter om någraytterhgare omständigheter tillkommit även när det gäller kontantförsäljning.Utskottet har även under hand informerats om att en dyhk översyn är i hnje meddepartementschefens intentioner. Den förehggande reservationen kan därför rubricerasnärmast som ett slag i luften, som en reservation för reservationens egenskull. Hade reservanterna beflitat sig om en saklig och objektiv behandling avärendet, hade de kunnat följa utskottets hnje och medverkat till ett enigtbetänkande. Resultatet blir nämhgen precis detsamma även med utskottetsskrivning, som därtill harmonierar väl med utskottets tidigareställningstagande i frågan. När det gäller kontantförsäljning ansåg attdet hade varit lämpligt att redan från början låta denna omfattas av lagen.Konsumentombudsmannen nämnde i sin promemoria och framhöll även införutskottet att det hade visat sig besvärligt när en affär hade rivits upp att fåtillbaka en vid hemförsäljning erlagd handpenning. Det går bra att returneravaran, men i några faU hade det varit svårigheter att få tillbaka erlagdhandpenning. Om lagen skulle tillämpas beträffande kontantförsäljning iallmänhet finge man förutsätta att svårigheterna skulle uppträda i störreomfattning. Men även utskottet är av den bestämda meningen att om det genom deundersökningar som pågår kan påvisas att kontantföräljning i hemmen haravgjorda nackdelar, bör även den formen av försäljning tas med i lagen, Med detta, herr talman, ber jag att få yrka bifall tillutskottets hemställan. HerrSJÖHOLM (fp): säger att det skulle strida motsvensk köpsed om hemförsäljningslagen gällde även kontantköp. Det vill jag pådet bestämdaste bestrida. Enligt den allmänna köplagen kan man under vissaförutsättningar häva ett köp även om man betalat kontant och varan Det skulle alltså inte innebära någon ny praxis att man införde denbestämmelsen även i hemförsäljningslagen, där den dessutom skulle vara ändå merbefogad än när det gäUer den aUmänna köplagen. Jag glömde att säga i mitt inledningsanförande att mångatunga remissinstanser ville att hemförsäljningslagen skulle gälla ävenkontantköpen; , konsumentutredningen, - Landsorganisationenalltså, och , I utskottsbetänkandet sägs - och det underströks nu avherr - att man bör vänta tills det inträffar något menligt förkonsumenterna. Det är ganska underligt! Jag tycker att vi i bordevara htet förutseende och försöka skydda människor för tänkbara faror innan dethänder någonting. Skillnaden meUan och mig är tydhgen att herrSvedberg anser att det skall inträffa någonting innan man lagstiftar, medan jagtycker att man bör vara förutseende och förebyggande. En annan skillnad mellan och mig är att herrSvedberg anser att det är opäkallat att ger till känna sin mening hosregeringen. Det förstår jag inte. Varför skah vi i inte kunna sägatill regeringen att det och det anser vi det vara riktigt att göra? HerrSvedberg andas här en opåkallad underdånighet gentemot regeringsmakten som jagtycker är betänkUg ur många synpunkter och som i förlängningen av resonemangeti detta fall går ut över konsumenterna. Översyn av hemförsäljningslagen m. m. Det är här inte fråga om någon underdånighetgentemot regeringsmakten. Frågan gäller hur ärendena skall behandlas iriksdagen.