prot · FW0966 · 1973-12-31 00:00:00 — TUl tidningsmannen sade jag atl motionen, om jag hadeskrivit den själv, kanske hade haft vissa andra motiveringar och formuleringar. Motionen 770 innehåller dock ell ulredningskrav om hurinlandsbanan skulle kunna upprustas och aktiveras. Del är en angelägen frågaför inlandets näringsliv och för människorna från i norr tUl isöder. Som statsrådet har sagt är frågan också väsentlig för berörda delar avDalarna. Av den anledningen anser jag , liksom när jag skrev under motionen,att utredningskravet är synnerligen välmotiverat. värnainlandet om man menar allvar med def har varit mitt skäl för Nr 66 atl skriva under motionen. Det finnsalltså etl utredningskrav. Låt oss se vad vårt förslag skulle 11 :i1073 innebäraoch vilka kostnader det skulle medföra. Märkvärdigare än så var ----- delegentligen inle, fra talman. " politiken,m. Vart man än vänder blicken i vårt land ellerpå andra håll i världen finner man att kommunikationerna alllid spelat enavgörande roll för utvecklingen. Ofta har det varit sjöfarten, del kan man se iSverige. Men under senare lid har orter med goda kommunikationsförhållanden ifråga om flyg och järnväg utvecklats. En viktig förutsättning är naturhgtvisockså ett bra vägnät. När utbyggdes från genomskogsbygderna i och de här svarta bygderna, somkommunikationsministern uttryckte det samt genom och upptUl , var avsikten att skapa mera jämbördiga förhållanden mellaninlandet och det övriga landet. Även nu gäUer det, herr kommunikationsminister, förinlandet alt goda kommunikationer är en förutsättning för utveckling där. Allt fler i samhället börjar inse atl det finns skäl föratl åstadkomma ell livskraftigt näringsliv i inlandet. Vi som bor i orter vidinlandsbanan vet atl dessa orter, trots atl banan successivt fåll försämras,ändå är vända mot denna kommunikationsåder. SkaU en utveckling av industrin i inland kunnaske och skall en vidareförädhng komma tUl stånd, måste självfallet inlandetskommunikationer på ett radikalt sätt förbättras. Med hänsyn tUl den långvariganedrustningen av kommer det att bh kostsamt, men det är hkafuUtnödvändigt, om man helhjärtat anser att inlandet skall vara hvskraftigt.Kraftfulla åtgärder nu kan förebygga ytterUgare skadeverkningar ochfeldispositioner rörande investeringar och utveckling i vårt land. Utvecklingsgraden i inlandets näringsliv talar sittentydiga språk när del gäller behovet av satsning. Yrkesverksamhetsgraden iexempelvis hgger långt under riksmedeltalet. Men säger kommunikationsministern i en ganska aggressivreplik här atl den här banan går genom så mörka trakter att nästan ingen harvarit där. finns det en skara människor även i denna församling, som bor ide där trakterna och som kanske får framlägga ett vittnesbörd om hur vi ser påbehovet av all vi får bibehäUa etl någorlunda hyggligt kommunikationsnät. Trafikunderlagel, säger kommunikationsministern, är såsvagt på att det inte är möjligt att upprätthåUa ett ordentligtfraktsystem på den linjen. Då måste jag få fråga: Om nu länsstyrelserna skullefinna att är av betydelse som pulsåder genom iiUandel, kommer detuttalande som kommunikationsministern nu senast gjorde atl gäUa även då? Kommerman alt fortsätta alt avrusta som hittUls? Kommunikationsministern har här frän talarstolen 93 Nr 66 hävdat alt motion om enupprustad inlandsbana skuUe ha skapat oro iinlandet, och han nämnde som exempel. Som jag sagt har jag också kontakter i inlandet, jag bor där, och jag kan fullt ut lugna herr statsrådet med atl det inte blir någon aktion som den Den statliga trafik- exempelvis i eller aktionen i eller den iBlåsjön - jag skulle politiken, m. m. kunna fortisätta uppräkningen motden tanke som vi har fört fram i vår motion, entanke som vi hoppas skall föranleda utredning. Det är det vi har föreslagit. Som exempel på oroshärd har statsrådet nämnt Vansbro.Kammarens ledamöter och svenska folket får väl döma om det var etl väl valt exempeleller inle. Jag har hört mig för i sedan kommunikationsministernfällde sitt yttrande för någon timme sedan. var tidigare en ganskaviktig järnvägsknut, där korsade järnvägen BorlängeMalungSalen.Men så är det inte längre, och det är kanske den härav föranledda oron somstatsrådet förmärkt. Järnvägstrafiken på den del av som går genomVansbro är nedlagd en följd av dels den brist på ansvarigkommunikationspolitik som länge kännetecknat utvecklingen, dels den avsaknad avregionalpolitik i övrigt som länge förde näringshv och bosättning i inlandettUl nära nog katastrofens gräns. 1 fanns det tidigare - det kanske var på den tiddå kommunikationsministern var där - vid SJ:s maskinavdelning 70 man. finnsdär ingen alls. Personalen på trafikavdelningen är nedskuren från ett sextiotalomkring tUl ett tiotal man . Antalet anställda har alltså minskatfrån 60 till ca 10 och från 70 tUl 0. Jag undrar inle alls över atl det förekommeroro i , och jag tror mig också förstå orsaken. Jag förstår även om detfinns oro på andra håll. Underhållet på har vi sett en del av - ettunderhåU som leder till alt en socialdemokratisk ledamot i ställer enenkel fråga till kommunikationsministern där han undrar hur denne ser på sänker hastigheterna för personbefordran på . Det är ju enföljd av det minskade underhållet. Jag förstår om människorna i känner oroinför utvecklingen i det avseendet. Jag förstår likaså om människorna i , iSalen och på andra håll känner oro när rivs upp. Jag förstårmyckel väl atl bl. a. de uttalanden som görs här avkommunikationsministern skapar oro hos människorna uppefter i ,i VUhelmina, i och på andra håll, där man hoppas få utveckla denindustriella verksamheten. Det är beklagligt att utskottels majoritet går emotmotionen, och det var ännu beklagligare all statsrådet på detta sättgår till angrepp. Järnvägsfolkel, kommunalmännen och de övriga människornalängs följer naturligtvis denna debatt med största intresse, ochjag kan försäkra att de har kunskap om den fråga vi här behandlar. De känneroro inför den utveckling som kännetecknar såväl näringslivet iinlandet som kommunikationerna i inlandet. Jag garanterar atl detta blir mitt sistainlägg i denna 94 debatt. Jag tycker alt herrStjernström nu har avrundat den på etl har nämligen , efler alt ha refererathur man i de aktueUa trakterna i inlandet har på grund av vikandetrafikunderlag tonat ned trafiken och minskat personalstyrkan ochfram till han nämnde t. o. m. en reducering ned lUl O på SJ:smaskinavdelning från 70 personer talat för en motion fråncenterpartiet där man begär atl del nu skaU byggas i dessa trakter en nyjärnväg för 1,3 mUjarder kronor. Jag tycker att det på sitt sätt är det bästabesked vi kunde ha fåll i denna debatt när det gäller den motionen. I sådanatrakter där järnvägstrafiken gått sämre och sämre under skall man aUtsånu bygga nytt med rallare, räls, spik och allt för uppemot 1 1/2 miljardkronor. Delta visar med all önskvärd tydlighet hurviktigt det är att ta seriöst på vårt politiska arbete. Den statliga trafikpolitiken, m. m. () kort genmäle: Om jag hade randat av deballen bra kanskekommunikationsministern inte hade känt sig föranlåten att ta tiU orda, men detfanns tydligen vissa brister. Jag finner vissa brister sedan kommunikationsministernockså har rundat av den här debatten, och det är den negativa syn som återigenkännetecknar hans uttalande. Han säger: "Det har gått utför på järnvägensområde. Allså måste del med självklar nödvändighet fortsätta att gåutför." Del är ju detta vi vänder oss emot.Del har gått utför när det gäUer de här bygderna i inlandet. Avfolkningen harfortsatt och skapat oändliga problem. Vi tycker atl del skaU sättas stopp fördel, och del är del frågan gäller. Jag skulle viha påstå att del är depolitiker som inle känner något ansvar för utvecklingen i de bygder som för denpolitiska debatten utan ansvar. HerrGUSTAFSSON i Stenkyrka (c): Jag har nästan känt mig hemmahär i kammaren, eftersom del har talats så mycket om . Den delen avlandet har faktiskt nämnts av flera av dem som har deltagit i debatten, och jagtar del som ett hälsotecken. Gotlänningarna, som är få, har ju ofta haft svårtatl göra sin röst hörd i den debatt som förs i vårt land. Jag vill börja med atl uttrycka min liUfredsställelse överdel uttalande som finns på s. 11 i trafikutskottels belänkande ang. detregionala transportstödet för Gollands del. När blev en kommun uppstodju den situationen, atl SJ inte betraktade Golland som behörigt atl ha någonregionallrafik. Det skulle bara vara lokallrafUc på . Från Gotlandskommun har vi kraftigt opponerat oss mot detta. Hur horribelt resonemanget varframgår därav att om kommunsammanläggnmgen hade skjutits fram tUl 1974, vilkethade varit fuUt möjhgt, skuUe ha varit berättigat tUl regionalttransportstöd, men när vi nu gjorde sammanläggningen 1971 skulle del barafinnas lokaltrafik kvar. Statsrådet har här gått in och verkat tillförmån för Golland, och det är vi tacksamma för. går utskottet emeUertid ett steg längre. Man vUlnämligen atl det regionala transportstödet skall finnas kvar även efter den 30juni 1974. Nr 66 Därmed skulle få "enlikvärdig behandhng med övriga län". den 11 aprU 1973 En annan fråga som varit uppe här kan jag tyvärrinle uttala samma tillfredsställelse med. Del är frågan om den nyaprissättningen för inrikesflyget, som har presenterats av Linjeflyg och godkänts av Denstatliga trafik- luftfartsverket. Jag har tidigare tUl statsrådet i eninterpellation framfört politiken,m. m. farhågor för att det taxesystem somvar under utarbetande i Linjeflyg skullevisa sig vara oförmånligt för gotlänningarna. I det sammanhanget tUlät jag migpåpeka all man tydligen arbetade utifrån två kriterier. Del ena var attLinjeflygs trafik liksom hittUls skuUe vara självbärande. Del andra kriterietvar att man skulle försöka få till stånd prissänkningar på de långa linjerna.Jag stäUde då frågan: Om man å ena sidan säger alt verksamheten liksom hittUlsskaU vara kostnadstäckande i enlighet med beslut och å andra sidansäger att man åsyftar sänkningar på de långa linjerna, vem skall betala? Jaghar vidare uttalat farhågor för att del ena stödområdet, , skulle fåvara med och bekosta lättnader för det andra stödområdet, . Jag har tyvärr inte personligen haft tillfälle att heltsätta mig in i det nya material som Linjeflyg har presenterat. Det finnsemellertid de på som har ägnat sig åt det, och från handelskammaren påGotland har jag fått en skrivelse som jag vet också har kommit statsrådet tiUdel. I det papperet har man påvisat, om nu siffrorna är riktiga - och jag haringen anledning att betvivla det att kommer atl hgga synnerligenoförmånligt till med det nya systemet. Man har räknat ut att för täckning av delaxesänkningar som skaU ske kommer trafiken på att få släppa Tillöver . kan man säga atl endast en mindre del av detta,ungefär 1,5 miljoner, kommer atl belasta de på bosatta. Det hängersamman med att man tar bort vissa rabatter pensionärsrabatler, rabatter föridrollsfolk osv. och att den stora delen kommer att drabba dem som skallbesöka Golland. Detta är sannolikt en riktig beskrivning. Jag viU emeUertid säga att man i sambandmed sjöfarten just har diskuterat systemet att göra lättnader för de på Gotlandmantalsskrivna, lättnader vilka de som reser lUl Golland skall betala. Del nyataxesyslemet skulle aUtså verka efler den principen, men den här gången blirdet inga lättnader ens för gotlänningarna utan tvärtom höjningar. Den principen viU vi från sida ifrågasätta. Vikänner tveksamhet inför denna politik. Kommer den inte atlmedverka liU alt man skärmar av från fastlandet? Vi talar ofta om allvi vill utveckla turismen i vårt land. Det är möjligt att det nya greppet frånLinjeflyg kommer att medverka tUl alt turismen i kan utvecklas bättre,och det skuUe i så faU vara glädjande. Men aUdeles tydligt är alt det kommeratl motverka turismen till , och det kan väl ändå inte vara meningen. Statsrådet har tidigare en gång ingripit när dethar gällt flyglaxorna och tagit kontakt med Linjeflyg i de här frågorna ochäven utverkat rättelser tiU gotlänningarnas fördel. Jag vill vädja tillstatsrådet att även allvarligt ta upp och pröva den här frågan och 96 undersöka om några möjligheterfinns tiU lättnader. HerrTURESSON (m): Under den här debatten har det fällts några,kanske åtskilliga, hårda omdömen om och bara några få, småord av kärlek. Del har talats om SJ:s egensinnighet och det sätt varpå SJ egensinnigt och självrådigt tolkar trafikpolitiska beslut. Man harockså en smula ringaktande talat om SJ:s statiska politik. Vad hgger nu bakom sådana aUmänna talesätt? Det kundeverkligen vara intressant att veta det, eftersom någon exemplifiering ellerkonkretisering inte presterades. Jag tycker att det är angelägel att Utet meraseriöst försöka komma tUl klarhet om vad som förorsakat SJ:s underläge ikonkurrensen om trafikanter och gods. Jag tycker detta inte minst med hänsyntill att det är ett rimligt krav på en rättvis bedömning av aUa de inom SJanstäUda på alla nivåer, som gör ett gott och skickligt arbete. Enligt mitt sätt att se beror statens järnvägarssvårigheter i första hand på att trafikpolitiska beslut aldriglUlåtils fungera som det var avsett. Regeringen har nämligen inte förelagtrUcsdagen förslag syftande tiU att göra de olika trafikmedlen jämställda ifråga om koslnadsansvarighet. Denna underlåtenhet från regeringens sida kan manrimligen inte lasta för. Den är också av grundläggandebetydelse för statens järnvägars möjlighet att kunna fungera på affärsmässigagrander. Men det är ytterligare två faktorer som försvagar statensjärnvägars möjlighet att konkurrera framgångsrikt. Den ena är att det personalintensivaSJ-företaget har fått mycket snabbt ökande lönekostnader.Det beror på alt så stora personalgrupper inom tidigaretillhörde utpräglade låglönegrapper och att de fåttverkligt välbehövliga lönelyft. Den andra faktorn som försvårar statens järnvägarsmöjligheter att klara sig i konkurrensen och leva upp till den ekonomiska nivåsom ställt krav på är att regering och riksdag inte har givit statensjärnvägar tUlräckligt vida investeringsramar. Jag menar därför att regering och riksdag har ettgrundläggande ansvar för statens järnvägars situation. Regeringen har intevelat ta det ansvaret helt och fullt. har efterår, sedan 1963 års beslut fattades, försatts i en aUt skevare situation ochfått helt OtiUräckliga ekonomiska resurser för att ta vara på den modernateknikens nyheter. Jag har velat säga detta för att något litetbalansera den enligt min mening i vissa stycken dåligt underbyggda kritiken avstatens järnvägar. den 11 aprU 1973 Den statliga trafikpolitiken, m. m. HerrEKSTRÖM (s): Maj t åtSJ att översiktligt klarlägga kostnaderna för och tänkbara lösningar vid ohkaalternativ tUl utbyggnad av en järnvägslinje meUan , och Umeåsamt att utföra för bedömning härav erforderliga trafUcpro-gnoser ochlönsamhetsberäkningar. I en motion tUl årets riksdag har åtta socialdemokraterfrån och hemstäUt att SJ skaU få vidgatutredningsuppdrag att även undersöka hur man skall' 7 protokoU 1973. Nr 66 kunna åstadkomma en höjd trafikstandard på framför allt sträckan 11 april1973 ' S"- Irafikutskoltet i sittbetänkande det uttalandet, atl SJ torde ha ---- ---------- fått uppdraget att även göra dennasistnämnda undersökning i och med 6 rajiK- direktiv som Kungl. Maj t gav SJ rörande en utredning om p t en, m. m. ostkustbanans förlängning. Och närnu trafikutskottet gör detta uttalan- deförutsätter jag att SJ även uppfattar det på samma sätt. Därför har jagingenting emot trafikutskottets stäUningstagande. i (vpk): Här har förts en livlig debatt om inlandsbananoch dess framtid, och i och för sig kan jag mycket väl förstå det. Jag vet ävenatt det bland befolkningen utefter finns en stark oro för hur detskall gå med banan . Järnvägsmännen där uppe har också bildat enkommitté, som har tagit som sin uppgift atl försöka bevara banan och trafikenpå den. Genom kontakter som jag haft med representanter för den kommittén vetjag att det krav som man i första hand ställer är att få en viss upprastning avbanan. Man kräver också en förnyelse av fordonsparken. är jag helt övertygad om att dessa järnvägsmän gärnaser att det tas riksdagsinUiativ som stöder dem i deras kamp. Men harjag en stark känsLi av att man är realistisk i kommittén och att man inte ansersig betjänt av förslag som måste bedömas som mer eller mindre orealistiska. OchtUl de förslagen måste jag tyvärr räkna dem som har ställts i motionen 770. Jaghar varit bosatt och arbetat i de trakter som statsrådet tidigarebeskrev, och även jag vet därför något om hur förhållandena är där. Och jagtror inte att sådana motioner är till någon hjälp för vare sig järnvägsmänneneUer befolkningen där uppe i den aktueUa k,impen för att behåUa trafUcen påinlandsbanan i rimlig omfattning. I ett särskUt yttrande tUI utskottets betänkande har jagstött motionen 48, som tar upp de frågor som närmast anknyter tilljärnvägsmännens egna förslag. Min uppfattning i övrigt är att vi hjälper dembäst genom att i våra motionsförslag och i de övriga förslag som här ställshålla oss något så när på marken. Det tror jag uppskattas mycket mera. sade och jag förstår honom såväl några få, små ord av kärlek, i vilka han vänligt undervisade mig i ettstycke och kommunikationsministern i ett annat. är verksam i SJ:sstyrelse, och därtiU är han civilingenjör och alltså tekniskt kunnig. Jagförstår därför att han gärna viU försvara SJ mot den framförda kritiken och hanbör göra del. Men jag kan inle ta tiUbaka mina ord om ett statiskt förhållande.Jag använde t. o. m. uttrycket en form av idiotstyrning, vUket är ännu hårdare. Det ärnämligen så alt det trafikpohtiska beslutet föreskriver en tUlfredsställandetransportförsörjning för landets olika delar tUl lägsta Vid den avvägning som därvid är 98 nödvändig är det viktigt att fåtill stånd en god samordning av de olUca transportmedlen.Och menar jag att SJ borde ha varit betydligt mjukare i sin form ochverkligen försökt skapa denna samordning meUan olika transportmedel. Jag tyckerverkhgen inte och där kvarstår alltså min kritik - att SJ har bidragit somman bort göra tUI denna goda samordning. Detta är alltså ingen kritik mot hela SJ:s stora personal,fra talman, utan det är delvis en kritik mot SJ :s högsta ledning. Den statliga trafikpolitiken, m. m. HerrTURESSON (m): Jag begagnade tUlfället att här uttala någraord av rättvisa vid bedömningen av SJ:s och SJ-personalens insatser, för att fådebatten på denna punkt mera nyanserad, och jag inskränker mig tUl det för attinte ytterligare förlänga debatten. Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs på bifaU till dels utskottelshemstäUan, dels reservationen nr 1 av m. fl., och förklarades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vUl att kammaren bifaller trafikutskottets hemställan i belänkandetnr 8 punkten 1 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 1 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrLindberg begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Propositioner gavs på bifaU tiU dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 2 av i m. fl., ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr i begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som viU atl kammaren bifaUer trafikutskottets hemstäUan i betänkandetnr 8 punkten 2 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 2 av i Nr 66 Vid om:röstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens den ledamöter ha röstat för ja-propositionen. 11 april1973 begärde rösträkning verkställdesvotering med omröstningsapparat. -------------------- na omröstning gav föhande resultat: Denstatliga trafik- , _ jr Utskottets hemställan biföUs. Propositioner gavs på bifaU tUl dels utskottets hemstäUan,dels reservationen nr 3 av i , och förklarades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan iKristinehamn begärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vUl att kammaren bifaller trafUcutskottets hemstäUan i betänkandetnr 8 punkten 4 röstar ja, den det ejvUl röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 3 av i Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr i begärde rösträkning verkstäUdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat; Punkterna 5, 6 och 7 a Kammaren biföU vad utskottet i dessa punkter hemställt. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 4 av i m. fl., ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr i begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som viU att kammaren bifaller trafikutskottets hemstäUan i betänkandetnr 8 punkten 7 b röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifaUit reservationen nr 4 av i Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då iGöteborg begärde rösträkning verkstäUdes votering med omröstningsapparat. Dennaomröstning gav följande resultat: Propositioner gavs på bifaU tUl dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 5 av i m. fl., ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr i begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som viU att kammaren bifaUer trafikutskottets hemstäUan i betänkandetnr 8 punkten 8 röstar ja, den det ejvUl röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 5 av i Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr i begärde rösträkning verkstäUdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Utskottets hemställan biföUs. § 10 Föredrogs trafikutskottets betänkande nr 10 ianledning av propositionen 1973:38 angående överlåtelse av staten tUlhörigfast egendom, m. m. Utskottets hemställan bifölls. Statligt stöd tiU upptagande av gmvdrift vid Stekenjokk § 11Statligt stöd till upptagande av gruvdrift vid Stekenjokk Föredrogs näringsutskotlets betänkandenr 28 i anledning av propositionen 1973:52 angående statligt stöd tUlupptagande av gravdrift vid Stekenjokk jämte motioner. I propositionen 1973:52 hade Kungl.Maj t, under åberopande av utdrag av statsrådsprotokollet över industriärendenför den 23 febraari 1973, föreslagit att den 11 aprU 1973 Statligt stöd tiU upptagande av gmvdrift vid Stekenjokk 1. bemyndigaKungl. Maj t att godkänna den mellan staten och träffadeöverenskommelsen om upptagande av gruvdrift vid Stekenjokk, 2. godkänna vadchefen för industridepartementet förordat angående bestridande av utgifter förvissa prospekterings- och projekteringsarbeten för , 3. bemyndigafullmäktige i att Ucläda staten garanti för lån intiU ettbelopp av som avsett att ta upp för anläggande avgruva vid Stekenjokk, 4. tUl Lån tiUBohden AB på liUäggsstat tiU riksstaten för /73 under fondenför låneunderstöd anvisa ett investeringsanslag av , 5. till Lån tUIbostadsbyggande m. m. vid Slekenjokk på liUäggsstat tiU riksstaten /73 under fonden för låneunderstöd anvisa ett investeringsanslagav . I delta sammanhang hade behandlats motionerna 1973:1610 avherrar () och Äslmg (c) vari hemstäUts att skuUe iskrivelse tUl Kungl. 1. uttala att deför bostadsbyggande och annan samhällsutbyggnad för gravan i Stekenjokkföreslagna lånemedlen fick utnyttjas för investeringar även inom närbelägnadelar av , samt 2. anhålla omutredning beträffande åtgärder för att förbättra framkomligheten påvägen mellan och Stekenjokk i enlighet med vad som anförts imotionen, 1973:1620 av m. fl. (vpk) vari hemställts