prot · FW0974 · 1973-12-31 00:00:00 — Enligt min mening hade del varit kusligt, om regeringen påkväUen inte hade använt liden all söka rädda människolivulan lUl atl finna fuU konstitutionell täckning för sitt handlande. Del svenskafolkel skulle säkert ha blivit mycket häpet om radio och TV meddelat, altregeringen ingenting kunde göra, men atl den var sysselsatt med att undersökade konstitutionella förutsättningarna för eventuella framtida åtgärder och atlden måste förhålla sig passiv innan dessa förutsättningar var helt uppfyUda,Med rätta kunde man ha kritiserat etl sådant handlande från regeringens sida.Nu valde regeringen inte en sådan väg, och det har vi anledning att varatacksamma för. Jag tror, att en övervägande majoritet av det svenska folketstår bakom min bedömning på denna punkt. Vi får sedan i konslilutionsutskolletnärmare diskutera om det går att skapa grundlagsregler för extraordinärasituationer i fredslid. Det bör lämpligen ske i samband med behandling avövriga grandlagsfrågor. När det gäller de praktiska frågorna vel vi, all de ärföremål för uppmärksamhet inom . Men från utskottets sidavill vi gärna understryka alt de blir föremål för ylterhgare överväganden isyfte att åstadkomma en ordning som underlättar för regeringen atl snabbi ocheffektivt agera i en nödsituation. Liksom tidigare är har utskottet granskat det administrativaförfaran-del med hänsyn till sådana krav som offentlighet, kommunikation med deberörda, molveringen för besluten och information om konseljärenden. MedtiUfredsställelse konstaterar ulskoltel att regeringen förordnal atl samtligas. k. tvåårsprotokoll .skall offentliggöras. Det innebär att de flesta av deinemot 27 000 konsehärendena blir offentliga. Utskottet anser bör kunna gå på denna väg. En del ärenden som rör rikets förhållande tiUfrämmande makter och som traditionellt förs in i s. k. 50-årsprotokollet skullei vissa fall ges omedelbar offentlighet. Som regel bör detta gälla exempelviserkännande av främmande makter och undertecknande av konventioner. Utskottetförutsätter alt regeringen ägnar dessa sekretessfrågor ytterUgareuppmärksamhet. Utskottet har studerat en speciell sekretessfråga,nämligen diarieföringen av ärenden om befrielse från aktievinstbeskattning isamband med strukturrationalisering. Ändra talare kommer senare alt närmareuppehålla sig vid della ärende. I hkhet med föregående år har utskottet granskatförfattningars utgivning och behandling av skrivelser tUl Kungl.Maj:l. a. har utskottet studerat de åtgärder Kungl. Maj:l vidtagit ianledning ay lUlkännagivanden som gjort i ärenden som beretls avutbUdningsutskottet . Del finns i betänkandet ensammanställning där man kort kan läsa ut vad som skett. 1 vänslerkolum-nenlämnas uppgift om beslut, och i högerkolumnen redovisas de vidtagnaåtgärderna. I utskottets uppgifter ingår även atl företa granskning påområden där materialet är sekret. Så har skett även på vissa områden. Med vissa års mellanrum begär utskottet redogörelse förden svenska krigsmaterielexporlen. Så har skett , och del bör kanske nämnasalt utskottet har gått igenom vissa frågor angående upphandlingen av datorerför försvaret. I övrigt har ledamöter tagit upp vissa ärenden som kommeratl diskuteras i fortsättningen. Jag ber atl få yrka alt utskottets anmälanlägges tUl handhngarna i dess helhet. i Luttra (c): betänkande nr 20 somnu ligger på bord är ju en ganska diger lunta. Den litet högtidligarubriken ger vid handen att betänkandet innehåller resultatet av utskottetsgranskning av statsrådens ämbetsutövning och regeringsärende-iias handläggning.Ärendets omfattning och den stora trängseln av frågor på bord justnu ger väl anledning till misstanken alt kammarens ledamöter inte haftmöjlighet till noggrann genomläsning av betänkandet. Det finns emellertidmöjlighet atl la skadan igen då tiden senare kan medge detta. Den redovisningav vissa ärendens och ärendegruppers handläggning i Kungl. Maj:ts kansh och denpraxis som utvecklats bör vara en intressant läsning och information förriksdagens ledamöter och andra också efter det alt ärendet har passeratriksdagen. Aktstycket har faktiskt etl myckel betydande informationsvärde. Samhällsapparaten blir alltmer komplicerad och kräver enfortgående utbyggnad av lagstiftningen på aUa områden. Denna utveckling ställerallt större krav på alt förändringar i lagstiftningen snabbi kommer tillallmänhetens kännedom. Informationsverksamheten är sålunda en viktig uppgift.Den tidigare publUcationen Från departement och nämnder har numera bytts utemot Departementsnytl med . Den nyapublikationen innebär ell klart framsteg i informationsverksamheten. Det finns därföranledning önska alt den går ut till informationsförmedlare inom ohka områden. Utskottet har även uppmärksammat frågan omstatsrådsprotokollens offentliggörande. Ulskollet fastslår attoffentlighetsprincipen så långt möjligt bör tillämpas även i fråga omprotokoUen i statsrådet. På förekommen anledning har utskottet också påpekatatt del är av största vikt atl statsrådsprotokollen färdigställs utan dröjsmål,så alt de blir tillgängliga möjligt. Decentraliseringen av beslutanderätten från Kungl. Majttill andra organ har varit föremål för utskottets uppmärksamhet såväl somtidigare. Utskottet uttalar atl del är av värde all ytterligaredecentralise-ringsåtgärder kan leda tUl en minskning av antalet ärenden hosKungl. Det kan erinras om att en kraftig minskning av antaletkonseljärenden skedde , då antalet var 32 000, lill 1970 då nivånlåg vid 25 000 ärenden. Detvå har ärendemängden ånyo ökat till 26 1971 och27 1972. Vad som ligger bakom denna utveckling är ovisst.Statsverksamhetens ökade omfattning är väl en förklaring. Granskning av statsrådens ämbetsutövning m. m. Granskning av statsrådens ämbetsutövning m. m. Majts handläggning av ansökningar omrealisationsvinstbeskattning vid försäljning av aktier i samband medstrukturrationalisering har varit föremål för utskottets uppmärksamhet hksomdiarieföringen av sådana ärenden. Sekretesskäl motiverar nu att dessa ärendeninföres i ett hemhgt diarium. Handhngarna i dessa skatteärenden får inle ulansökandens samtycke utlämnas tidigare än från handhngens datum, men visstveksamhet råder om sekretessen nödvändigtvis måste omfatta även diarier. I vilken omfattning Kungl. Maj:l remitterar sinalagförslag liU lagrådet för granskning har även observerats av ulskoltel.Allt färre lagförslag kommer under lagrådels granskning. På grund av denpågående riksdagsbehandlingen av författningsfrågan föranleder granskningen pådenna punkt inget uttalande från utskottet. Utgivningen av får även i årkritik från utskottet. Det händer fortfarande att författningarna kommer ulefler det atl de har trätt i kraft. Utskottet säger också ifrån att den nu ivissa fall använda formuleringen att författningen träder i kraft dagen efterdet att den utkommit från trycket inle bör användas. Som utskottets ordförande redan har nämnt harmedborgarskapsärendena varit föremål för en undersökning i utskottet.Dessa ärenden är många. har i genomsnitt 10000 utlänningar blivit svenska medborgare. Beslutsfattandet i medborgarskapsärendenhgger nu hos statens invandrarverk. kan ärendena komma tiU Kungl.Majt. Vissa ärenden kan dessutom av myndigheten överlämnas till Kungl. Utskottet redovisar i en bilaga en av utskottet gjord undersökningav handläggningen av sådana ärenden hos Kungl. för tiden efterdecentraliseringen lill invandrarverket, dvs. från den 1 juU 1969. Innan jag slutar den här lilla genomgången av exempel frångranskningsarbelet skall jag kanske nämna del ärende som herr ordförandenägnade en del uppmärksamhet och som är alldeles unikt. Del gäller regeringenshandlande med anledning av flygkapningen och vad somutspelades i samband därmed. Utskottet konstaterar atl del från strikt konstitutionellasynpunkter förhåller sig på det sättet att det konstitutionella regelsystemettiU föhd av de specieUa förhållandena icke iakttogs av regeringen på en radpunkter i samband med kapningen, men utskottet anser att regeringens bedömningatl en uppenbar nödsitiiarion förelåg var riktig och att det därför inle finnsnågon anledning lill anmärkning mot regeringens handlande. Händelsen har dockaktuahseral frågan, om särskilda grundlagsregler för extraordinära situationeri fredstid kan behövas. På ett antal punkter i betänkandet föreliggersärme-ningar i form av reservationer och i vissa fall särskilda yttranden. Omdessa får kammaren höra mer under respektive rubriker. Jag ber, herr talman,atl få hemställa atl utskottets betänkande lägges lUl handlingarna. i (fp): Konslitutionsutskotlets granskning av, somdel heter, statsrådens ämbetsutövning och regeringsärendenashandläggning har undersenare år i första hand inriktats på administrativ praxis. Den politiskaprickningen av statsråd, som förr var ett väsentligt inslag idechargegranskningen, kan ju numera ske genom misstroendeförklaring och hardärför förlorat i betydelse i granskningsarbetet. Atl granska administrativ praxis kan ju, som utskottetsordförande framhöll, förefalla föga dramatiskt, men med hänsyn liU alt vi härrör oss i områden som dels i betydande omfattning är okända för de flesta, delsi stor utsträckning inte är formeUl reglerade blh det ändå lilel grand avupptäckarglädje över de ganska slumpmässiga exkursioner som man själv kan görai statsrådsprotokollen. 26 883 konseljärenden måste systematiseras vidgranskningen, och det har utskottet naturhgtvis gjort. Det mest dramatiska ärende som konstitutionsutskoltel hargranskat är egentligen inget ärende, dvs. det har inte i sig varit föremålför något formellt konseljbeslul. Flygkapningen och desshandläggning i kanslihuset en hektisk natt visar sig rymma intressantakonstitutionella perspektiv. Våra grundlagar har inte tagit hänsyn till sådanahär exceptionella situationer. Regeringens handlande har inte följt delkonstitutionella regelsystemet, och det var tUl vissa delar inte lagligengrundat. Ja, den iakttagelsen gör utskottet. Sålunda beslutade en ickebeslutmässig regering, utan atl senare bekräfta det genom ett formeUl riktigtkonseljbeslut, att frige fångar och sända dem tiU saml atl tiUutpressare betala nära . Men utskottet har i enighet inlefunnit anledning till anmärkning mot regeringens handlande i samband medflygkapningen. En uppenbar nödsituation förelåg. Den slutsats som kan dras äratt formeUa och reella möjligheter måste skapas för en högre handhngsberedskap.Jag delar alltså den uppfattning som utskottels ordförande redovisade. Konstitutionsutskottels sätt att kritisera kan i årkarakteriseras som försynt men skarpt. Ett valår skall man väl inte vänta sigatt regeringspartiets representanter i utskottet tar i alltför hårt. Därför ärutskottets enighet i sin kritik på en rad punkter värd att notera. a. den känsliga granskningen av personalorganisationens utvecklingi kanslihuset upp . Det är en fråga som jag hade anledning attstudera vid utskottets granskning , och jag fann den då vara mycketintressant. kan ju den intressanta frågan om förekomsten av politiskarådgivare i kanslihuset komma att granskas med omvända förtecken så alt säga. Ioch för sig är det en självklarhet atl regeringen engagerar vissa rådgivare påpolitiska grunder, men socialdemokraterna i utskottet blev så oroade av den härgransk-ningsfrågan att de sköt upp den lill . Är det någol man villdölja? Är del något som inte tål alt belysas offentligt under ett valår? Låt mig också säga några ord om lagrådsremisserna under1972. Av 15 remitterade lagförslag har lagrådets behandling föranlett ändringari 14. För mig framstår det som sannolikt alt lagrådet skulle ha kunnat gesynpunkter som föranlett viktiga ändringar även i andra propositionsförslag.Slutsatsen är då given: Någon form av obligatorisk lagrådsremiss böråterinföras. Utskottets granskning har som vanligt varit starktinriktad på två frågeställningar - dels information och offenlhghel, dels samspelet den 26 aprU 1973 Granskning av statsrådens ämbetsutövning m. m. 3 protokoU 1973. Granskning av statsrådens ämbetsutövning m. m: När det gäller information och offentlighet kan utskotteti år lägga nya exempel på allvarliga brister till den långa raden från tidigareår. När det gäller naluralisationsärenden som behandlats i konselj harutskottet t. o. m. tagil på sig uppgiften att informera om Kungl. Statsrådsprotokollens offentliggörande kommer utskottet tUlbaka liU -: förvUken gång i ordningen vet jag inte. En föralsällning för offentlighet är attstatsrådsprotokollen över huvud tagel existerar, och de har ofta visat sigkunna dröja åtskilliga månader efler de beslut som skall protokollföras. Tänkom en enskild människa skulle sköta sina skyldigheter lika illa, t. ex. dröjanågra månader över tiden med alt lämna sin deklaration eller ell av myndighetinfordrat yttrande! Då blir det straffavgift eller annan påföljd. Menregeringen kan tydUgen söla hur som helst med sina protokoU. Det är givetvis av utomordentligt stor betydelse från bådeformella och praktiska utgångspunkter atl statsrådsprotokollen levereras inomrimlig tid tiU . Så har i betydande utsträckning inteskett , och det har föranlett utskottet att rikta skarp kritik motregeringen. Del är inle bara så att della förhållande försvårar granskningsarbetet.Hade de sista protokollen dröjt ytterligare, så hade vi kanskefåll överväga att skjuta på den slutliga dechargebehand-hngen. Den viktigaste synpunkten på delta mycket svåramissförhållande har uttryckts så här i betänkandet: "Enligt utskottet ärdet av största vikt atl statsrådsprotokollen färdigstäUs ulan dröjsmål så attdessa blir tillgängliga möjligt. Utskottet har uppmärksammat allprotokollen i ett flertal fall inte förelegat i fullständigt skick förränåtskilliga månader, efter vederbörande konseh. Detta förhåUande är enligtutskottets mening otillfredsställande. Utskottet hänvisar härvid till sina uttalandeni ; årsgranskningsbetänkande- och avser atl ägna även denna fråga Och 1971 påpekade man all protokollen då inkommit ännusenare än 1965, då frågan också behandlades. Kritik från', 1971 och 1973 aUlså. Bhr del bättre ifortsättningen? Vad kan då vara orsaken tUl dessa sena protokoll? Ja, detkanske vi får veta då den här granskningen kommer atl upprepas. I årfår vi nöja oss med funderingar. I kommunala sammanhang är ju prolokoll-föringoch färdigställande av protokoll lagreglerade. Där är man mycket noga med dessaviktiga frågor. Protokollen har ju avgörande betydelse för verkställighet,information osv. Men är det inte så också med slalsråds-protokoUen? Givetvis.Det är otroligt att regeringen inte kan klara färdigställande av sina protokoU.Vad gör man med dem i kanslihuset under den ofta långa tid då de liggerhalvfärdiga? Ändrar man i beslutsunderlaget eller kanske i själva besluten?Frågorna kan ställas men inte besvaras. Låt oss verkligen hoppas alt de ärobefogade. Naturligtvis räcker det inte med alt offentliggöraprotokollen om kännedomen skall spridas om Kungl. Maj:ls praxis på olikaområden. Aktiva informationsåtgärder måste till i helt annan omfattning änhittills. Konseljbesluten och deras motiveringar är ju många gångernormbildande den 26 aprU 1973 Granskning av statsrådens ämbetsutövning m. m. för rättstillämpning och administrativ praxis i den offentliga förvalt- Nr 74ningen. En minskning av ärendemängden hos Kungl, Maj:t genomdecentralisering av beslutsfattandet ser utskottet positivt på. Jag vill härbara peka på risken för en faktisk centrahsering av beslutsfattandet tiUkanslihuset som en föhd av ullokaliseringen av statliga verk, 1 dettasammanhang kan jag inte underlåta att antyda en känsla av att tendensen ökartill centralisering och centralstyrning av upphandlingen av materiel ochtjänster för försvaret. Utskottet har ägnat stort intresse åtfrågan om offentlighet och information beträffande konsehärenden. Tack vare denkritiken har stora förbättringar kommit tUl. Men fortfarande fmns det ettnästan löjeväckande hemlighetsmakeri kring vissa statsrådsprotokoll. Omriksdagen under full offentlighet har godkänt en internationell konvention, såkan det hända att konsehbeslul om undertecknandet av konventionen hamnar i etts. k. femlioårsprotokoU och där blir hemligt. Detta enligt utrikesdepartementetspraxis. Men om t. ex. berett ärendet gemensamt medutrikesdepartementel kanske blir det offentligt enligtjordbruksdepartementets praxis. Här tillämpar alltså departementen olikaprinciper. Så får det naturUgtvis inle vara. "Utskottet förutsätter attKungl. Maj;l ägnar de nämnda sekretessfrågorna fortsatt uppmärksamhet",lyder den stUlsamma kommentaren från utskottet. informeras allmänheten omnya lagar och förordningar. Lag och ordning är ju ett uttryck som har slagitrot även i regeringen . SkaU enskilda människor kunna iakttalagar och förordningar måste de ju kunna ta del av dem innan de träder i kraft.Nu distribueras SFS så atl författningarna kan vara mottagaren liU hända efter utsändningen från tryckeriet. Ändå har nära 200författningar salts i kraft dagen efter det atl de utkommit från trycket. Detär en kraftig ökning av de här tidiga ikraftträdandena trols allutskottet även kritiserade den sena utgivningen. Det händer t. o. m.att författningar ges ut först sedan de trätt i kraft. AUdeles självklart skallallmänheten ha rimlig lid på sig att ta del av nya författningar. Men detrycker regeringen på axlarna ål. Hur nonchalant får man vara när del gällerinformation till allmänheten? 1 dechargebetänkandet finns en intressant redovisning avvad regeringen gjort med anledning av de tillkännagivanden som rUcsdagen gjortpå basis av betänkanden från ulbUdningsutskottet. Den här sammanställningenvisar vad som händer med en under svett och möda utarbetad och hopkompromissadutskotlsskrivning och är därigenom en mycket intressant läsning för riksdagensledamöter. 1 aUl väsentligt har regeringen på de flesta punkter när det gällerjust den här gruppen av ärenden föht viheyttringar ibland docksent och htet ofuUständigt. I en fråga kan regeringen förväntas ändra sinpraxis på grand av ulskollets påpekande, nämligen vid tUlämpningen av företagsdemokratiskaprinciper i samband med organisationsförändringar i statsförvaltningen. Av utskottets granskning framgår att regeringen Granskning av statsrådens ämbetsutövning m. m. uppenbarligeninle brytt sig om alt se tiU att samråd meUan myndighet och anställda ingått iberedningen av Kungl. Maj ts beslut i sådana ärenden. I en del ärenden bland degranskade har samråd förekommit, i andra inle. Någon klar linje finns inle. Anledningen till att detta granskningsärende logs upp frånfolkpartihåll var ett mycket anmärkningsvärt företagsnämndsprotokoll frånarbetarskyddsstyrelsen där en enig nämnd anförde frän kritik mot brist påsamråd. Givetvis hade vi också omlokaliseringen av statlig verksamhet i åtanke,detta gigantiska hän mot allt vad företagsdemokrati heter. Del räcker inle med alt tala om förelagsdemokrati, manmåste följa upp sina ord i handling också om man gör anspråk på trovärdighet,något som socialdemokraterna i regeringen bör tänka på särskilt efler detklara uttalandet av etl enigt konstitulionsutskolt. Jag skulle här viha släUafrågan lUl ansvariga statsrådet: regeringen i fortsättningen alt se tiUatl företagsnämndskungörelsen följs och företagsdemokratiska principertillämpas även i statsförvaltningen? Men någol ansvarigt statsråd förförelagsdemokraliska frågor tycks inle finnas, åtminstone inte här i kammaren,trots att jag skrifthgen har bett regeringen att låta sig representeras idebatten här . Mitt aUmänna intryck av regeringsärendenashandläggning är att den ger uttryck för ell institutionahserat maktinnehav.Maktfullkomligheten tar sig uttryck i bristande känsla för samråd ochinformationsbehov, okänslighet för opinioner, brister i grandläggandeadministrativa rutiner och inslag av nonchalans mot . Under detta anförande övertog herr förste vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar. HerrHERNELIUS (m): Som i framhöll är dengranskning av statsrådens ämbetsutövning som sker enligt regeringsformennumera icke längre en politisk granskning. För del ändamålet finns sedan någraår ett annat instmment, nämligen misstroendevotum - ett instrument som inomparentes sagt är föga användbart ett valår, eftersom nyval icke åtföljs av enny treårsperiod utan enbart av en period fram lill och över ordinarie val. Detta är emellertid inte den enda orsaken till alt depolitiska ärendena i stort sett är borta från dechargebetänkandet som detkanske fortfarande kallas, ehuru en smula oegentligt . Del finnsockså andra orsaker. En del företeelser är ju tämligen ogripbara förkonstitutionsutskottet. Bland det mest inkonslilulionella som förekommit undersenare tid har varit missbruket av utskottens initiativrätt, som regeringenigångsatte . I båda fallen gällde detskattefrågor, och i båda fallen var del också skalleulskotlel som tjänstgjordesom regeringens hjälpare. Men i författningen slår det klart utskrivet att härär det fråga om en utskottens initiativrätt - som därtill skall användassparsamt inte om någon sorts en nödställd regerings åtgärder för attmöjliggöra för den att hoppa från tuva tUl tuva i olika spörsmål. På denpunkten går det väl inle att i detta sammanhang rikta någonanmärkning, och det enda man kan hoppas på - jag medger alt det är en mycketvag förhoppning är att påpekandet eUer påpekandena, ty det har gjorts mångasådana i sammanhanget, skall leda tUl etl visst mått av självprövning frånregeringens sida och från den ansvariga majoriteten inom respektive utskott. En annan fråga, som inle heUer är gripbar, är förslaget omAP-fonderna och deras användning. Den är inle gripbar därför atl där är delfråga om något helt annat, nämligen om en regering som går ifrån utfästelsergjorda av regeringens föregångare, regeringen . När AP-fonderna kom tUlförsäkrades det upprepade gånger att de icke skulle leda till någon ökning avsamhällets maktpositioner. Fonderna skulle inle användas för del ändamålet. Mendet är just den motiveringen som ligger bakom ell förslag liU omändrade regler. kan emellertid ingen konstitution i världen hmdra ettregeringsparti att gå ifrån sina utfästelser, inle ens om utfästelserna hargjorts inför extraval eller inför folkomröstning, och därför går del inte attta upp den frågan heller i detta sammanhang. Men man kan ju ändå göra ellpåpekande. Jusl nu har vi anledning erinra oss en annan sak. Förnågra minuter sedan beslöt kammaren under åberopande av synnerliga skäl attförlänga arbetsperioden in . Vad var anledningen till det? Jo,anledningen är atl regeringen har lämnat propositionerna så sent. Del är enfråga som log upp också 1971 och då fannotillfredsställande. Utskottet skrev då att det är av stor vikt alt understrykavilka möjligheter som står till buds för atl åstadkomma en jämnare belastning iriksdagsarbetet. Det torde enligt utskottet kunna förutsättas attgrundlagberedningen kommer att ägna hithörande spörsmål erforderliguppmärksamhet under sill fortsalla arbete. Ja, del gjorde ocksågrundlagberedningen. Men vad finner vi nu i Kungl. Jo, vifinner atl regeringen på den punkten har gått emot vad en enhälliggrundlagberedning har föreslagit. Men även del är en fråga som inte kan bliföremål för behandling i detta sammanhang, därför att den storaproposilionsanhopningen skedde efter det att hadeavslutat silt arbete. Annars hade frågan säkerligen varit med på"matsedeln", om jag så får kalla del, också i är Uksom den var 1971. Sedan har utskottets arbete naturligtvis också påverkatsav det som i så ulförhgl talade om, nämligen förseningenav statsrådsprotokollen. När det inte finns protokoU finns inget att granska,och faktum är all åtskillig del av protokoUen har inkommit efler det atlulskoltel avslutat sin reella granskning. Jag ber atl få hänvisa till denmycket läsvärda tabeUen på s. 30 i utskottsbelänkandet på den punkten. I övrigt kan jag i stort sett instämma med vad om och om diverse påpekanden som utskottet gör. Jag skulle vilja gå in något utförligare på flygkapningen,bakom vilken skrivning slår ett enhälligt utskott.