prot · FW0928 · 1973-12-31 00:00:00 — Det är inte bara innehållet i flaskorna med diskmedel som minskat. Numeratillverkas nästan samtliga flaskor i färgad ogenomskinlig plast för attkontrollen av innehållet ytterligare skall försvåras. Någon annan rimligförklaring har i varje fall inte jag kunnat finna. Hur kontrollerar man förresten ett tvättmedelspaket som sägs innehålla tvättmedel? Man kan ju inte gärna mäta upp innehållet innan det används. Jag tror inte ens att man kan komma till rätta med heladetta problem med jämförpriser även om det kommer att bli en förbättring omman inte sanerar förpackningsfloran. Måste man inte minska antaletförpackningar till det behov som finns hos ohka förbrukare, med bestämdainnehållsmängder oavsett fabrikat? Om åtgärder mot försök att kringgå prisstoppet avsågmed sin fråga såvitt jag kunnat begripa prisstoppade varor, men hennes inlägghär handlade om alla andra varor än dem som är under prisstopp. Bröd,konfektyrer, kemisk-tekniska artiklar osv, har ju inte på något sätt berörts avdet prisstopp som gäller vissa livsmedel. Därför är något helt annat, ett mycket stort problem, som över huvudtaget gäller förpacknings-, sorterings-, märknings- och uträkningsanordningari produktion och handel, som det inte finns några rimliga möjligheter att genomett statligt kontrollorgan få insyn i. Jag vill bara säga att något av fruNordlanders exempel kanske ändå inte var så upprörande. Att antalet brödbitarminskar från tio till nio är dock ganska lätt för de flesta människor attupptäcka. Det är enkelt att aritmetiskt konstatera att nu är det nio bitar istället för tio. Jag har svårt att se detta ens som ett försök att vilseledakonsumenten. Men det finns otvivelaktigt fall där en sanering är befogad. Ochjag vill bara tala om att konsumentombudsmannen sysslar med ettantal arter av förpackningsfloran för att se efter om sättet att förpackavarorna också är ett sätt att vilseleda konsumenten. FruNORDLANDER (vpk): Min fråga gällde ju också det förhållandet genomför dolda prisstegringar genom de olika förfaranden som jag pekat på.Om det nu inte är fråga om dolda prisstegringar, om man minskar antaletbrödbitar i en förpackning, vill jag fråga handelsministern: recept hardå handelsministern för att lösa detta problem? Skall man sluta att köpa avdenna förpackning, när antalet brödbitar i den minskar? Man måste ju på någotsätt komma åt det hela. Ang. investeringar i statliga verk som skall utlokaliseras Ja, , man får konstatera att debrödbitar det gäller här har blivit dyrare. Det är det enda konstaterande mankan göra. Sedan får man besluta sig för om man vill fortsätta att köpa demeller vill övergå till någon annan sort som man finner vara billigare. Om niobitar kostar hka mycket som tio kostade förut, så kan det ju inte vara fråga omnågot vilseledande av konsumenten när en så enkel operation företagits. (vpk): Men det måste det väl ändå vara, herrhandelsminister, när priset följer den utveckling som äger rum påden aUmänna marknaden. Man höjer priset på varorna men minskar samtidigtvolymen. Då blir det en dubbel prishöjning. Överläggningen var härmed slutad. §11 Ang. investeringar i statliga verk som skall utlokaliseras Herr finansministern erhöll ordet för att besvaraherr () framställda interpellation, nr 13, ochanförde: har frågat mig vilka principerregeringen utgår från vid ställningstagande till investeringar i statliga verksom skall utlokaliseras. Regeringen strävar givetvis alltid efter att undvikasådana investeringar som endast kan nyttiggöras under en orimligt , t,ex. på grund av planerad flyttning av statlig verksamhet. När det gällerbyggnader kommer den beslutade omlokaliseringen från attmedföra att en betydande lokalyta friställs. Ungefär hälften av denna ytautgörs av förhyrda lokaler. De friställda statliga lokalerna och vissa av deförhyrda planeras bli utnyttjade av andra myndigheter med otillfredsställandelokalsituation. Trots detta tillskott får man räkna med att ytterligarelokaltillskott, bl, a, i form av nybyggnad, kan komma att behövas för att destatliga myndigheterna inom skall få tillgångtill samlade och ändamålsenliga lokaler, något som främjar en effektivverksamhet. Den långsiktiga lokalplanering som pågår för inbegripergivetvis det framtida utnyttjandet av de lokaler . som kommer att friställas isamband med omlokahsering. I fråga om det fall nämner, statensbakteriologiska laboratorium (SBL), torde en omlokahsering kräva attförbereda och genomföra. Socialministern tillkallar sakkunniga föratt utreda de närmare förutsättningarna och formerna för SBL:s omlokahseringtill . Jag vill också erinra om att statsmakterna beslutade attuppföra en destruktionsanläggning, som förutom SBL skall betjäna bl. a.Karohnska sjukhuset och , för att besvärande ochhälsovådliga luftföroreningar i området skulle minskas. Beslutet var såledespåkallat av ett angeläget behov. När förslag förelades om att uppföra ettsmådjurshus vid SBL redovisades att detta behövs främst för att skydda deanställda mot smittorisker. Som framgår av årets statsverksproposition harinvesteringskostnaderna för djurhuset begränsats för att handlingsfriheten ifråga om laboratoriets lokalisering så långt som möjligt skall bibehållas. I samband med beslutad eher planeradutlokalisering av statlig verksamhet från är det naturligt attförsiktighet måste iakttagas vid investeringar i sådana anläggningar som intekommer till användning efter utlokaliseringen. Därför är det viktigt att detsker en långsiktig planering av lokalbehovet och att restriktivitet iakttagesvid nyinvesteringar, så att inga onödiga avskrivningsbelopp behöver uppstå dendag då den statliga verksamheten lämnar lokalerna. Vi torde alla vara överensom detta. De synpunkter jag framfört i min interpellation och detexempel jag angivit angående investeringarna i statens bakteriologiskalaboratorium vittnar om nödvändigheten av att dessa frågor följs med denstörsta uppmärksamhet från statsmakternas sida. Jag är medveten om att utflyttningen av SBL är enkomplicerad sak. Därom vittnar ju också att särskilda sakkunniga, somfinansministern har nämnt i svaret, har tillkallats för att närmare utredaförutsättningarna och formerna för omlokaliseringen. Om jag har tolkat svareträtt, innebär detta att omlokaliseringen kommer att skjutas påframtiden. Därmed torde den beslutade investeringen om totalt ca 20 miljonerkronor komma till en bättre användning än man kunde tro när delegationen förlokalisering av statlig verksamhet avlämnade sin slutrapport i juni månadförra året. En utflyttning vid mera näraliggande tidpunkt skulle ha fört medsig onormala avskrivningar. Jag är av den uppfattningen att nya investeringar inteskall beslutas som medför att en planerad omlokahsering av statlig verksamhetflyttas framåt i tiden, beroende på att normala avskrivningar skall kunna göraspå investeringarna. När det gäller investeringarna i det aktuella fall som jaghar åberopat kan den enskilda människan lätt få den uppfattningen att detskulle ske ett visst slöseri med pengar i form av investeringar i byggnader,vilka skulle få en mycket kort användningstid. Det är därför medtillfredsställelse jag noterar finansministerns svar att regeringen alltidsträvar efter att undvika investeringar som endast kan nyttiggöras . Till slut, fru talman, vill jag framföra ett tack tillfinansministern för det positiva svar som jag har fått på min interpellation. Överläggningen var härmed slutad. Ang. investeringar i statliga verk som skall utlokaliseras Ang. expeditionen av registreringsbevis från patent-ochregistreringsverkets bolagsbyrå expeditionen av registreringsbevis från patent- och registreringsverketsbolagsbyrå Herr handelsministern erhöllordet för att besvara () framställdainterpellation, nr 24, och anförde: har frågat mig dels vad som kangöras för att till förslagsvis nedbringa tiden för leverans avbeställt registreringsbevis från patentverkets bolagsbyrå, dels om det ärmöjligt att införa en sådan ordning att stående beställning kan göras avregistreringsbevis för leverans en gång vid i beställningen angiventidpunkt. Den intensiva utvecklingen i fråga omaktiebolagsbildning har bl, a, lett till en stark ökning av arbetsbelastningenpå patentverkets bolagsbyrå. har antalet under varjeår nybildade bolag ökat från 8 000 tih över 18 000, fanns i registret83 000 levande, dvs, ej likviderade bolag. hade antalet ökat tillmer än 125 000. Denna utveckling har lett till en mycket kraftig ökning avantalet registreringsärenden och följaktligen också till en stegrad efterfråganpå registreringsbevis. utfärdades ca 118 000 bevis jämfört med 1968, En betydande ökning av patentverketsregistreringskapacitet har skett under en följd av år. Trots detta har denstora anhopningen av ärenden lett till förlängda väntetider. Med anledning avdenna utveckling, som jag inte anser tillfredsställande, har ytterligareåtgärder vidtagits. Under innevarande budgetår har Kungl. Maj:t medgivit attverket utöver anslaget på för bolagsbyrån får disponeraytterligare ca för byråns verksamhet. För nästa budgetårföreslås ytterligare resurstillskott. Att balanserna i fråga om expedieringen avregistreringsbevis har visat sig särskilt svåra att bemästra hänger bl. a.samman med att beställningarna inflyter mycket ojämnt och med oregelbundnabalanstoppar. För att komma till rätta särskilt med dessa problem harpatentverket förstärkt kopieringskapaciteten för bevisframställning och överförtpersonal för att minska balanserna. fastställdes en plan,som ger bevisframställningen prioritet i fråga om personalresurser och syftartill att nedbringa väntetiden till ungefär . Den sålunda genomfördaresursöverföringen har redan givit resultat. hadeväntetiden sjunkit från ca till omkring . Patentverketräknar med att redan under innevarande månad kunna pressa ned väntetiden tillungefär . I detta sammanhang bör framhållas att patentverket underden tid som balanser förekommit medgivit förtur åt brådskande ärenden,exempelvis sådana som angår konkurser och andra rättsliga åtgärder.Fortursärendena har uppgått till mellan 10 och 20 , och väntetiden isådana ärenden har endast varit en,eller annan dag. Den i interpellationen väckta frågan om ståendebeställningar av registreringsbevis kan knappast besvaras utan närmare kännedomom kundönskemålen och om de praktiska problem som kan uppkomma vid effektueringenav sådana beställningar. har förklarat sig berett att undersökaden lämpliga formen för en sådan service, om tillräckligt kundintresse finns, Jag tackar handelsministern för svaret på mininterpeha-tion. Jag sätter stort värde på att handelsministern sä utförligtredovisat utvecklingen av arbetsbelastningen vid bolagsbyrån. Med hänsyn tillden kritik, som på många håll riktats mot patentverkets bolagsbyrå, är detvärdefullt att en så ingående redogörelse lämnats. Personligen har jag följt utvecklingen äveninom detta område och jag vill gärna ge uttryck för min oförbehållsammauppskattning av de ansträngningar som den ansvariga ledningen och personalen iövrigt gjort för att bemästra de starkt och snabbt ökande arbetsuppgifterna.Jag har inte kunnat frigöra mig från intrycket av att bolagsbyråns resurserinte tillåtits öka i takt med vad de ökade arbetsuppgifterna hade motiverat. Ett faktum som vi inte kan komma ifrån är att man inom detsvenska näringslivet och även i övrigt haft berättigad anledning att klaga överden långa väntetiden för att få avskrift av registreringsbevis. Det framgår juockså klart av svaret på min interpellation att handelsministern är medveten omatt förhållandena med de förlängda väntetiderna inte är tUlfredsställande. Jagnoterar som en positiv sak att Kungl. Maj:t medgivit verket att få disponeraöver utökade medelsanvisningar redan under innevarande budgetår och attytterligare resurstillskott föreslås för nästa budgetår. Det skulle bli en lång klagovisa om jag skulle redovisaenbart de fall som delgivits mig. Men låt mig ta ett ganska talande exempel påhur väntetiden upplevs enligt en uppgift jag i går fick av en ledamot avkammaren. Ett registreringsbevis beställdes per telefon , ibrev av gjordes påminnelse och beviset expedierades den 16januari 1973. Exemplet är alltså mycket färskt. Att döma av den redovisning som ges i svaret beräknarpatentverket att redan under innevarande månad kunna pressa ned väntetiden tillcirka . Jag är mycket tacksam för detta meddelande, som om löftet nukan hållas - är just vad jag efterlyst i min interpellation. Med stort intresse har jag tagit del av vadhandelsministern anför angående medgivande av förtur för brådskande ärenden,exempelvis sådana som angår konkurser och andra rättsliga åtgärder. Attväntetiden i sådana fall endast varit en eller annan dag är en nyhet för mig.En av ledamöter, som är kronofogde, har under gårdagen meddelat migatt också han har en helt annan erfarenhet. Vid angivande av exakt sådant skälför brådska hade det från bolagsbyrån per telefon meddelats att någon hänsyninte kunde tas till ärendets art utan att man måste invänta behandling i turoch ordning. Jag hälsar med tillfredsställelse att det nu synes ha blivitmöjligt att tillämpa undantag i dessa speciella fall. Vad slutligen angår det av mig väckta förslaget ommöjlighet att beställa registreringsbevis en gång vid i beställningenangiven tidpunkt, så framstår denna ordning givetvis såsom mindre angelägen om Ang. expeditionen av registreringsbevis från patent-ochregistreringsverkets bolagsbyrå Ang. expeditionen av registi-eringsbe-vis från patent-ochregistreringsverkets bolagsbyrå det gåratt uppnå en normal behandlingstid av endast . Jag villemellertid i detta sammanhang dra vissa slutsatser av handelsministernsredovisning. var antalet "levande" bolag 125 000och det utfärdades under ca 118 000 registreringsbevis. Detta tyder påatt uppåt av alla bolag har behov av att beställa avskrifterav registreringsbevis. De fall då andra än bolagen själva har anledning begärasådana bevis torde utgöra en jämförelsevis ringa del. Mitt uppslag torde sålunda kunna vara värt ett beaktande,och jag är av den uppfattningen att man skulle kunna uppnå en vissrationalisering inom verket genom den föreslagna ordningen, om den bleveallmänt omfattad. Huruvida den motsvaras av ett allmänt kundintresse har jaginte möjlighet att bedöma, men jag är tacksam för att verket är berett attundersöka lämpliga former för en sådan service, om tUlräckligt intresse finns.Jag upprepar dock att uppslaget inte har samma betydelse om behandlingstidenkan nedbringas till ca som om man även måste räkna medlängre behandlingstider såsom i realiteten oundvikliga. Sammanfattningsvis vill jag uttala min tillfredsställelseöver att svaret på min interpellation ger anledning till så positivaförväntningar. Jag önskar patentverkets bolagsavdelning all framgång i desträvanden som redovisas, och jag utgår från att handelsministern medintresse följer Utvecklingen så att verket ges sådana resurser som kommer atterfordras för att vi inte på nytt skall råka ut för förlängda behandhngstider. Överläggningen var härmed slutad. § 13 Föredrogs och bifölls interpellationsframställningen nr 48, § 14Interpellation nr 49 om åtgärder mot ungdomsarbetslösheten Ordet lämnades på begäran till HerrOLSSON i (vpk), som yttrade; Ungdomsarbetslösheten har utvecklat sig tillett synnerligen allvarligt problem. Det är inte enbart dess siffermässigaomfattning som därvid kräver uppmärksamhet - ca 50 000 i åldrarna 1624 år-utan även det faktum att det i hög grad handlar om unga människor som intekommit in i arbetslivet, som saknar eller har en ringa utbildning och för vilkaperspektiven ter sig särskilt trista. väntas inemot 35 000 lämnavärnphktstjänstgöring. lämnar en ny årskull skolorna. I detta läge är krafttag erforderliga. TidningenArbetsmarknaden uppger att den s. k. 5-kronan endast gav 2 500jobb - mest åt ungdomar . Detta stödbidrag avser som bekant ävenkvinnor. Arbetsliv och utbildning, är anordnad. Åtgärdernaär emellertid klart otillräckliga. Framför allt synes en målinriktad plannödvändig, såväl i riksmåttstock som regionalt och lokalt. Ett samlat grepp äri hög grad av nöden. Den grundläggande frågan för att komma till rätta medproblemen om Nr 28 ungdomsarbetslösheten är givetvis skapandet av fleraarbetstillfällen, dvs. den närings- och sysselsättningspohtiska initiativ. Men i hög grad skulle situationen kunna förbättras med effektivare arbetsförmedling samt -- ågärderför att öka utbUdningsmöjligheterna, I det förstnämnda hänseendet bör ävenlokala kommunala insatser kunna göras. När det gäller förbättrade möjlighetertill utbUdning uppstår emellertid frågan om den ekonomiska situationen förungdomarna. De har aldrig kommit in på arbetsmarknaden, de står utanförarbetslöshetskassorna. De kan vara anmälda som arbetssökande hosarbetsförmedhngen men utan resultat. Bestämmelsen om attarbetsmarknadsutbildningsbidrag - med vissa undantag för exempelvishandikappade - beviljas först efter uppnådda framstår som ett orimligtförhållande. Inget arbete - utbildning borde öka chanserna för alla att få ett.En uppmjukning av villkoren för att erhålla arbetsmarknadsutbildningsbidrag bördärför utan dröjsmål genomföras. Med hänvisning till det anförda hemställer jag omkammarens medgivande att till herr inrikesministern få rikta följandefrågor: Vilka åtgärderav skyndsamt slag avser statsrådet att vidta för att bekämpa rådandeungdomsarbetslöshet? Är statsrådetberedd att ta initiativ till en uppmjukning av bestämmelserna så att ävenungdom kan beviljas arbetsmarknadsutbildningsbidrag? Vin statsrådetredogöra för vilka åtgärder som vidtagits i syfte att garantera, att anställdaungdomar till följd av stödbidraget verkligen gesutbildningsfrämjande sysselsättning? Denna anhållan bordlades. § 15 Interpellation nr 50 ang. den fysiska riksplaneringen Ordet lämnades på begäran till HerrNILSSON i (c), som yttrade: beslut i anledning avpropositionen 111 om den fysiska riksplaneringen bör komma att få storbetydelse för samhällsplaneringen . De utvidgade kraven på planering för bebyggelse motiverasav behovet av hushållning med den fysiska miljön så att den på bästa sätt blir tillgänglig för människorna. Kommunerna avses erhålla en förhållandevis stark ställning i detta planeringsarbete. För att man skall kunna göra samlade bedömningar skall översiktsplaner upprättas i varje kommun som ledning för beslut i konkreta fall. Sedan översiktsplan upprättats skall vad beträffar viss glesbebyggelse ett enkelt planeringsförfarande kunna medges för erhållande av byggnadslov. Upprättandet av översiktsplanerna skall ske i samråd med . 1 anledning härav har Kungl. Maj:t givit länsstyrelserna i uppdrag att ta upp överläggningar med kommunerna om planeringsintentionernas förverkligande. I motiveringen till besluten om de utvidgadeplaneringskraven för bebyggelse har klart sagts ut att det inte får innebäraatt glesbebyggelsen motverkas. Uppenbara risker härför synes emellertidföreligga fram , då den översiktliga planeringen i kommunernaberäknas vara genomförd. Den praktiska tillämpningen av byggnadslagen fram tillden tidpunkt då översiktsplanerna antagits är oklar. På grund härav är detsannolikt att huvudregeln vid beviljandet av byggnadslov för glesbebyggelseblir mycket restriktiv. Det är förståeligt om framför allt de handläggande tjänstemänneni den förehggande oklara situationen gör negativa tolkningar av hithörandeuttalanden i propositionen 1972 och i civilutskottets betänkande nr 35samma år. Om så blir fallet kan det inte stå i överensstämmelse medlagstiftarens mening, nämligen att den nya lagstiftningen inte får hindra en ioch för sig önskvärd bebyggelse. Naturligtvis är det viktigt att glesb.ebyggelsen förankrasi kommunala beslut. Den nuvarande oklarheten på detta område synes upplevas såatt i avvaktan på översiktsplanen är det utomordentligt svårt att erhållabyggnadslov för vidare glesbebyggelse. Det är därför viktigt att vid detkommande samrådet mellan länsstyrelser och kommuner om den framtida fysiskaplaneringen denna fråga verkligen uppmärksammas, så att bebyggelse kan ske iall den utsträckning som kommunen i samråd med finnerändamålsenlig och som inte utgör hinder för riksintressen. Av formuleringar icivilutskottets betänkande nr 35 kan uttolkas att ifrågavarande bebyggelseendast i enstaka undantagsfall kan medges innan översiktsplan är antagen ikommunen. Detta kan innebära nära nog ett totalstopp under ett par års tid. har i detta sammanhang anfört att ett strikthävdande av detaljplanekravet i vad avser enstaka byggnader i fortsättningenkan underlåtas, om en antagen översiktsplan eller annat underlag i och för sigger tillräcklig ledning i fråga om markanvändningen. Detta uttalande bör särskilt kunna beaktas i samrådetmellan kommuner och länsstyrelser och vid beslut om byggnadslov underutredningsskedet för de kommunala översiktsplanerna. Man bör i åtskilliga fall i kommunerna ha möjlighet attäven under planeringsarbetets gång avgöra om bebyggelse skall tillåtas ellerinte på en viss plats. En prioritering bör också kunna göras avplaneringsarbetet sä att vissa bebyggelsefrågor utan onödigt dröjsmål kanavgöras utan att den slutliga planen avvaktas. Enligt min mening är detangeläget att den praktiska tillämpningen utformas så att en önskvärdbebyggelse inte stoppas i avvaktan på en färdig översiktsplan. Vad gäller riktlinjer för det fortsatta planeringsarbetetavseende jord-och skogsbruk sägs bl. a. att företrädare för jord- ochskogsbruket bör få medverka i planeringsarbetet på ett tidigt stadium. Enligtmin mening rriåste medverkan från dessa grupper vara en förutsättning för ettframgångsrikt planeringsarbete, varför det snarare bör vara ett direktåläggande att de skall vara med än ett påpekande att möjligheten finns, 1 anvisningar till länsstyrelserna uttalasbl. a. följande: "Vad gäller konflikten mellan jordbruksintressen ochtätortsexpansion bör enligt riktlinjerna högvärdig jordbruksmark inte tas ianspråk för tätbebyggelseändamål om en från samhällets synpunkter likvärdig lösning kan åstadkommas på annan för jordbruket mindre Nr 28värdefull mark." Med denna utgångspunkt kommer jordbruket att få vika den på många platser trots att det bedrivs på högvärdig jordbruksmark.En för samhälletändamålsenlig utgångspunkt vore att den högvärdiga jordbruks- - marken komatt betraktas som ett riksintresse att bevara på samma sätt som t. ex. en delkustområden. Ett minimikrav kunde vara att inte ställa upp kravet pä"likvärdig lösning" utan nöja sig med en lösning som fyller kravet påen god samhällsplanering. Enligt de riktlinjer som tillställts länsstyrelserna förfullföljande av den fysiska riksplaneringen skall ställa sammande skilda kommunernas program och redovisa dessa till Kungl. Maj:t tillsammansmed en redogörelse för de kompletterande eller samordnande åtgärder somlänsstyrelsen i enlighet med de genomförda överläggningarna vidtagit elleravser att vidta. Därutöver skall avge eget yttrande överresultatet av programarbetet. I fall där oenighet föreligger mellanlänsstyrelse och kommun kommer Kungl. Maj:t först efter remiss till bl. a. denberörda kommunen att fatta beslut om vilka utgångspunkter som skall gälla. Den nu redovisade gången av planeringsarbetet är i ettavseende oklar, nämligen vad gäller omfattningen av Kungl. Maj:ts ingripande iplaneringsarbetet. Omfattar denna prövning mer än vad som i riksdagsbeslutetangivits som riksintresse förefaller prövningen vara alltför långtgående. Med hänvisning till det anförda hemställes om kammarenstillstånd att till herr civilministern få ställa följande frågor: att i avvaktan på fastställd översiktsplan annat underlag somkommunen i samråd med finner tillräckligt för bedömning avmarkanvändningen får tills vidare utgöra underlag för byggnadslov förglesbebyggelse? att företrädare för jordbruket och skogsbruket obligatoriskt skalldelta i planeringsarbetet för dessa näringar? Är statsrådetberedd att i det fortsatta planeringsarbetet med den högvärdiga jordbruksmarkenbevara den för dess ändamål om andra alternativ uppfyller kraven på en godsamhällsplanering?