prot · FW0983 · 1973-12-31 00:00:00 — Maj:l lUl känna att frågan om inskränkningar i offentlighetsprincipensåvitt avser DOVÄ:s inspelningar bör utredas närmare, i första hand avoffentlighets- och sekretesslagsliflningskommiltén, och alt förslag härom börföreläggas före , dvs. den dag då ändringarna i 2 kap.tryckfrihetsförordningen beräknas träda i kraft. Vi har alltså i hög grad sökt tUlmötesgå motionären ochgjort det på det sätt som är vanligt då en utredning redan arbetar på ettområde som läcks av ell motionsyrkande. Jag yrkarbifall till ulskotlels hemställan. Godkännande av vissa internationella överenskommelser påden intellektuella äganderättens område, m. m. HerrLUNDBERG (s): Jag lackar för della jag får väl säga sympatiska ställningstagande lill själva yrkandet. Atl vi i delta sammanhangvarit angelägna om all försöka få delta skydd beror på all del nu finns Godkännande av vissa internationella överenskom melser påden in t el le k-hiella äganderättens område, m. m. möjligheteralt skapa ett sådant. Det är riktigt atl upphovsrätlslagen är en civillag, medantryckfrihetslagen är en grundlag. Eftersom den nya tolkningen ännu inte blivitbeslutad och godkänd av i grundlagsenlig ordning, har dessa principerendast kommit lUl uttryck i form av en tolkning av juristerna. Del är själklartall dessa olika värden är så pass väsentliga, ur både samhällelig och annansynpunkt, att de måste beaktas. Vad del gäller är frågan vad vi avser med begreppetoffentlig handling. Fram tUl dess att vi i grundlagsenlig ordning fattatbeslutet gäller, såvitt jag förstår, endast vad som kan inläggas i del gamlabegreppet. Mig veteriigt har det aldrig skett någon grandlagsändring på dessapunkter, och det är väl ganska angelägel alt det nu blir en ändring. Jag skulle därför viha ställa en dhekl fråga tillrepresentanten för departementet: Kan man förutsätta att det innandenna tolkning blir grundlagsenligl fastsläUd kommer en proposition somtillgodoser de synpunkter som framförts från bl, a, utskottet och i motionenoch som gör det möjligt atl fortsätta denna verksamhet? Dessa arkiv är beroendeav alt få fortsätta all bedriva verksamheten så snabbi som möjligt, eftersom desom skall bidra med musik och annat är ganska ålderstigna. Vi behöver därför nuha skyddet för atl kunna rädda väsenthga värden i detta sammanhang. i (fp): Med anledning av vad nu saglvill jag bara understryka atl utskottet har arbetat utifrån den direktaförutsättningen att del skaU kunna bli en ändring i sekretesslagstiftningenföre , Om man myckel strängt formellt tolkartr-yckfrihetsförordningen, har väl rätt i alt den nya tolkningenrent lagmässigt inte föreligger förrän den andra prövningen av lagändringen harskett i kammaren. Men del är som sagl vår utgångspunkt alt behovet avsekretesskydd kring dessa arkiv skall åstadkommas möjligt och i varjefall före den 1 juU 1974, Jag vUlslutligen påpeka att utskottsbetänkandet är enhälligt. Jag är lacksam för det senaste tillägget. Jagförutsätter nämligen alt etl enhälligt utskott har begärl hos Kungl, Maj:t attKungl, skall tillgodose de önskemål som har kommit till uttryck i dellasammanhang. Jag håller med om alt jag är väldigt noga med grandlagen;För mig är grundlag någontmg som enskUda riksdagsmän, regering eller domstolarinte får handha och tolka hur som helst. Jag har givit ullryck för detta i enmolion med anlednmg av förslaget till ny grundlag, beträffande vilket jag måstesäga rent ut att jag vid en hastig genomläsning av detsamma inte har kunnat skiljapå om del är fråga om grundlag eller vanlig lag. För mig skall det som slår igrundlag föhas. Det skall varken domstolar eller andra kunna ändra på. Det ären rUcsdagens rättighet. Det är inte myndigheternas sätt att tolka grundlagensom skaU komma tUl uttryck. Jag fattardet som om utskottet tydligt sagt vad del önskar i detta sammanhang.Då förutsätter jag all statsrådet och regeringen kommer att följa anvisningarnai tid, så all man inte försitter möjligheterna alt fortsätta denna för vårtfolk och vår kultur vikliga verksamhet, Överiäggningen var härmed slutad, Ulskotlels hemställanbifölls, § 7 Mångfaldigande av litterära och konstnärliga verk inomutbildningsväsendet, m, m. Mångfaldigande av Utterära och konstnärliga verk inomutbildningsväsendet, m. m. Föredrogs lagutskottets betänkande nr 16 i anledning avKungl, Maj:ls proposition 1973:70 angående mångfaldigande av litterära ochkonstnärliga verk inom utbildningsväsendet, m, m,, järnte motion. Genom en dagtecknadproposition, 1973:70, hade Kungl, Maj:t under åberopande av utdrag urstatsrådsprotokollet över utbildningsärenden föreslagit att 1, bemyndigaKungl, Maj:l alt, såvitt gällde skyldighel för staten att utge ersättning förkopiering, godkänna avtalet om skolornas grafiska och fotografiskamångfaldigande, 2, medge altersättning enhgt avtalet fick bestridas ur anslaget Bidrag til! di-iflen avgrundskolor m, m. Beträffande propositionens huvudsakliga innehåll anfördesföljande: "I propositionen föreslås att godkänner att statenutger ersättning i enhghet med ell avtal om skolornas grafiska och fotografiskamångfaldigande. Enligt avtalet får lärarna vid bl, a, , gymnasieskolanoch lärarulbUdningsanstallerna räll alt i viss utsträckning folokopiera ellerpå annal sätt mångfaldiga litterära och konstnärliga verk saml fotografier, 1ersättning härför betalar staten till företrädar-e för berörda upphovsmän m,fl, i regel per kopiesida. För /74 beräknas dennaersättning utgå med ," 1 detta sammanhang hade behandlatsmotionen 1973:1662 av (rn) och (). atl med bifall lill propositionen 1973:70 ochmed avslag pä motionen 1973:1662 skulle A, bemyndiga Kungl, Maj:t all, såvitt gällde skyldighetför staten all utge ersättning för kopiering, godkänna avtalet om skolornas grafiska och fotografiska mångfaldigande, B, medge att ersättning enligt avtalet fick bestridas uranslagel Bidrag till driften av grundskolor m, m. Reservation hade avgivils av herrarLidgard (m) och () som ansett att viss del av utskoffefs yttrandeskuhe ha av reservanterna angiven lydelse. Mångfaldigande av Utterära och konstnärliga verk inom utbildningsväseii-det, m. m. HerrLIDGARD (m): Slalen har träffat ett avtal med företrädareför publicister i vidsträckt bemärkelse, förläggare och andra om lärares rättalt mångfaldiga skrift o, d, för atl användas inom skolväsendet. Jag tycker delär myckel bra alt man har kunnat komma fram tUl ett sådant här avtal, därföratt jag vel atl lärare, .som har behövt mångfaldiga olika saker i sinundervisning, aUtid har varit htet tveksamma om var gränsen går mellan vad defår lov att göra och vad som är förbjudet i detta sammanhang. Det blir säkertmed litet lättare samvete man nu kommer att göra detta arbete. Bland de publicister och andra som är berörda av dettaavtal är också , som genom sin utbildningsavdelning publicerar endel läromalerial, skrifter, läroböcker och annal. För denna och annanverksamhet uppbär ett visst statsanslag på ungefär20 , 1 en motion har uppmärksammals att det, om del träffadeavtalet föhs till punkt och pricka, måhända förehgger en viss risk för altSveriges Radio skulle kunna få dubbelersältning för sill arbete med läroböckeroch liknande. Man skall inle överskatta de belopp som det kan röra sig om, menäven om de är obetydliga skall man väl bara ha ersättning från ett håll. Med hänsyn tUl atl det är ell avtal som berör många parter- är bara en av dem - kan man naturligtvis inte yrka avslag pådetta avtal, som är bra från allmän synpunkt sett. Del finns i betänkandet en enda mening som vi inle ansettoss kunna instämma i, en mening som uttalar en självklarhet: "1 sambandmed att anvisar anslagsmedel för dessa ändamål står det givetvisriksdagen fritt att vid prövningen taga hänsyn lill den ersättning SverigesRadio må ha uppburit på grund av förevarande avtal," Ja, det är väl klartatt del står riksdag fritt all göra det, men det krävs då ettinitiativ inom på ett eller annat sätt. Enligt reser-vanternas meningbör den här prövningen ske på ett tidigare stadium, i samband medbudgetberedningen i regeringen. Det är där man skall la fram de sifferuppgiftersom finns för atl man skall kunna komma underfund med om det är någon anledningalt la hänsyn lill de ersättningar som må ha uppburit. Det är ingen stor skillnad mellan reservanterna ochutskotlsmajoriteten, men jag har ändå velat framföra del här och yrka bifalllill vad vi reservanter har framhållit. Avslutningsvis, herr talman, vUl jag säga alt jag tror altdel kommer ul myckel gott av detta avtal. Men jag vill också peka på att det ärförenat med en viss risk, sett från lärarsynpunkt. Den ersättning som skallutgå kan väl beskrivas på det sättet all del rör sig om perkopia, och den skall räknas ul på ell visst sätt. Man måste låta vissa lärarepå vissa skolor bokföra hur många kopior som framställs för utbildningsändamål,och det är klart all driver man den knappologin för långt, så lägger man enräll betydande arbetsbörda på lärarpersonalen. Jag hoppas att skolans huvudmän,dvs, kommunerna, skall hitta på lösningar som gör alt det inle läggs en ny ochbetydande arbetsbörda på lärarna. HerrWIKLUND i (fp): Jag vUl först understryka vad antyda, nämligen alt hemställan i betänkandet om avslag på motionen ärenhällig. Reservationen gäller alltså bara utformningen av etl stycke imotiveringen. Grunden för motionsyrkandet är att fårstatsanslag för sin skolprogramverksarnhel. Motionärerna anser därför alt maninom undervisningsväsendet bör kunna få kopiera skolradiohäften ulan attbelasta statsverket med några extrakostnader. Utskottets majoritet harframhållit att i samband med att anvisar anslagsmedel förskolprogramverksamheten del givetvis slår fritt alt ta hänsyn denersättning som må ha uppburit på grund av det avtal som det nugäller. De båda reservanterna, som aUtså ansluter sig tillyrkandet om avslag på motionen, har i stället föredragit en skrivning sominnebär alt vid anslagsprövningen bör beakta den ersättning somSveriges Radio må ha uppburit på grund av avtalet. Man bör då en början observera all del endast ärSveriges Radios skolprogramverksamhet som finansieras med skallemedel. Deltryckta studiematerialet, som framställs i anslutning tUl dessa program, producerasinom ramen för /örtogiverksamhel, Denna verksamhet ärsjälfinansierad, och säljer enligt uppgift tryckt material tUlskolorna för 10 å 11 mihoner kronor . Det är beträffande dellastudiematerial som kopieringsrällen får utövas enligt de närmare bestämmelser,som avtalet, såvitt avser , innehåller. Enligt vad jag inhämtat har man på ingenbestämd uppfattning om hur mycket pengar som kan komma alt inflyta tUlförelaget på grund av avtalets ersättningsbestämmelser. Delta beror på all maninle säkert kan bedöma vilken omfattning kopieringsverksamheten har inomskolorna . Man väntar sig dock enligt uppgift inga betydande belopp. Jag harvidare fått den upplysningen atl man inom ännu inte närmaretagit ställning till vad som skall ske med den ersättning som kommer alltillfalla företaget. För del fall alt det kopierade materialet framställts avfast anställd personal inom företaget, torde ersättningen komma atl inflyta iföretagets allmänna budget. Enligt vad jag erfarit är del emellerlid endastundantagsvis som material av detta slag framställs av den fast anställdapersonalen. Den helt övervägande delen av sludiemalerialel utarbetas enligtuppgift av personer som inte är anställda vid företagel. I dessa fall har maninom åtmmstone preliminärt utgått från alt respektive författareskall uppbära den ersättning som inflyter. Någol beslut i den frågan föreliggerdock ännu inle enligt vad som har upplysts. har ämneslärare och andrasom del här är fråga om engagerats för sina uppdrag vid genomengångsavtal som innefattar ett arvode ett för allt. Det är således inte frågaom royaltyavtal. De avtal som använts anvisar heller ingen lösning avhur man skall förfara med den ersättning som tillfaller enligtdet avtal vi nu diskuterar. Sammanfattningsvis kan alltså konstateras all man inom Mångfaldigande av Utterära och konstnärliga verk inomutbildningsväsendet, m. m. Mångfaldigande av Utterära och konstnärliga verk inomutbildningsväsendet, m. m. Radio ännuinte är på det klara med vad som skall ske rned den ersättning som kommer altlUlfalla förelaget enligt avtalet. Man har inte heller någon uppfattning om hurstort detta belopp kan bli och hur står andel därav som kommer alt stanna inomförelaget. Man anser dock all del inle kan röra sig om några större belopp. Om det skulle visa sig all Radiotillförs större belopp på grund av avtalet är jag för min del ense medreservanterna om att detta givetvis bör beaktas i samband med anslagsbevillninglUl . 1 nuvarande läge, när man inte vet någol bestämt på dennapunkt, tycker jag emellertid atl reservanternas skrivning för litet för långtoch, litet tillspetsat uttryckt, kunde träda för när vissa producentersersättning enligt avtalel. Sedan vill jag gärna understryka vad utskottet förutsätterpå s.3 i sitt belänkande - jag gör del i anslutning lill vad sadei slutet av sitt anförande - nämligen "att den praktiska tillämpningen avredovisningssystemet föhs med all uppmärksamhet från sida isyfte all skapa så enkla och arbetsbesparande rutiner som möjligt". Jag yrkarbifall till utskottets hemställan. Maj:ts proposition nr 70 och lagutskottelsbelänkande nr 16 innebär att vi äntligen får en lösning på ell problem som manpå skolhåll länge gått omkring som katten kring het gröt. Glädjen över atl frågan nu las upp till ell avgörandegrumlas lyvärr avsevärt av att den praktiska sidan av saken, dvs.verkställandet av det beslut går atl falla, i realiteten kommer atlinnebära en betydande ökning av den arbetsbelastning som vår-a läroanstalterskanslier redan har. Redovisning och statistik av alla de slag belastar redanutomordentligt hårt och i ständigt växande mängd våra skolor. Med tanke på detunga utgifter som kommunerna redan bär för sina undervisningsanstalter är detförståeligt om man på den kommunala sidan inte är särskilt hågad alt för deökande arbetsuppgifterna i motsvarande takt också utöka personalen. I det föreliggande avtalets 11 § och bilaga A lUl avtalet,för all inle tala om prolokollsanteckningarna, som utgör bilaga B, om självaredovisningssystemel ser den som är förtrogen med arbelel på ett skolkansliytterligare en kraftig belastning för de skolor som av SÖ utses somredovisningsskolor. Man har tUls vidare så alt säga sopat problemet undermattan och talat om att det bara behövs en lista som läggs ut vidstencilapparalen. Jag tror dock all de flesla som studerar s. 12 ilagutskottets betänkande, där grunderna för registreringen och alla deras olikakategorier redovisas, inser hur omfattande della redovisningssystem bhr. Det är, herr talman, att hoppas att SÖ handlägger dennafråga på ett sådant sätt alt mesta möjliga grad av irritation kan undvikas ochatl urvalet av redovisningsskyldiga undervisningsanstalter fördelas så att inteen och samma skola belastas vid alla tillfällen. Skolan bär på det hela tagetutan klagan den aUtmer ökande byråkratiska blankeltbördan, men till slutnår man en gräns där t. o. m. ett halmstrå knäcker kamelens rygg. Jag har, herr lalman, inget yrkande, men jag vill uttaladen förhopp- Qnsdaeen den ningenall SÖ och övriga berörda myndigheter vid ärendets fortsatta g mai 1973 handläggningklart skall inse att man pålägger ett stort antal undervis- ;- ningsanstallerell drygt merarbete, som kan komma att kräva personal- ' nondikapp- förstärkningtill hårt arbelsbelastade skolkanslier. ' Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs på bifall lilldels utskottets hemställan med godkännande av utskottets motivering, delsutskottets hemställan med den ändring i motiveringen som föreslagits ir-eser-vationen av herrar och , och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. § 8 Föredrogs socialutskottets betänkande nr 10 ianledning av motioner angående vissa rättssäkerhets- och informationsfrågor m.m. inom sjukvården. Utskottets hemställan bifölls. § 9 Vissa handikappfrågor Föredr-ogs socialutskottetsbetänkande nr 12 i anledning av motioner om vissa handikappfrågor. I detta betänkande behandlades motionerna 1973:81 av m. fl. (vpk) vari hemställts atlriksdagen hos regeringen skulle anhålla om skyndsam utredning samt förslag omåtgärder lill stöd för personer med dövhet som handikapp, 1973:427 av rn. (fp) vari såvitt här var ifråga hemställts att beslutade atl hos Kungl. Maj:t begära allförslag till en landsomfattande karlläggning av och åtgärder förflerhandikappades problem framlades, 1973:664avherrar () och i (s), 1973:666 av m.fl. (s) vari hemställts attriksdagen hos Kungl. Maj:t skulle anhålla om en ulr-edning rörande ekonomiskaoch andra åtgärder till stöd för flerhandikappade samt 1973:1208av m. fl. (s). A. alt beträffande en utredning om åtgärder förde döva skulle avslå motionen 1973:81, B. att beträffande utredning om deflerhandikappades problem i anledning av motionen 1973:427, såvitt nu var i fråga, och motionen 1973:666 gav Kungl. Maj:t till känna vad utskottet anfört, C. atl beträffande uppmärksammande av de färgblindas problemskulle avslå motionen 1973:664, 141 D. atl beträffande vissa miljöproblem förallergiska barn skulle avslå motionen 1973:1208. Reservation hade avgivitsbeträffande en utredning om åtgärder för de döva av (vpk) somansett atl utskottet under A bort hemställa, att med bifall till motionen 1973:81 hos Kungl.Maj:l skulle anhåUa om skyndsam utredning saml förslag om åtgärder tUl stöd förpersoner med dövhet som handikapp. (vpk): I motionen 81 lar vänsterpartietkommunisterna upp några brännande problem för de personer som har dövhet somhandikapp. Vi önskar en skyndsam utredning och förslag lUl åtgärder, och vi harvisat atl det bästa vore att samhället kom lill rätta med problemen genom enomsorgslag för döva. Utskottet redovisar i silt belänkande nr 12 mycketulförUgl alla de existerande utbildningsmöjligheter och andra anordningar som syftartill atl underlätta de dövas kommunikation med omvärlden, i vad gäller bådebarn och vuxna. Utskottet nämner också alla olika hjälpmedel som står tillförfogande liksom den försöksverksamhet med tolkar som förekommer. Likaså får vi veta atl andra motioner, som hänvisats tillkultur- och utbildningsutskotten, har väckts, där frågan om teckenspråket lasupp i vad gäller både de dövas föräldrar och utbildningen av lärare. Jag tycker alt just denna omfattanderedovisning av en mängd olikartade åtgärder av de mest skiftande slag tydligareän någol annat visar, hur mångfasellerad verksamheten för all hjälpa de hörselskadadeär och dessutom hur rätt vi har när vi i vår molion krävt en utredning, någolsom skulle kunna betyda en värdefull samordning av alla goda initiativ. Med delsagda vill jag alltså inte alls förneka atl man har gjort en hel del och tagitgoda initiativ för alt lösa problemen, men jag vill ändå hävda att problementyvärr ännu inte är lösta. För att alla åtgärder skall kunna komma lill maximal nyttaför de handikappade krävs helt enkelt en vettig samordning. T. ex. ser vi jualt skilda utskott behandlar olika frågor som ändå alla syftar till samma sak,nämligen all hjälpa de hörselskadade. I den utredning vi har föreslagit kan en ändamålsenligsamordning komma lill stånd. Där kan representanter för de dövas organisationeringå, och där kan också de krav som vi har ställt i vår molion tas upp lillbehandling. Och de krav som vi har slälll i vår molion är myckelvikliga. Vi vill bl. a. alt ell dövt barns hörselskada uppmärksammas så tidigtsom möjligt och alt föräldrar lill döva barn får handledning i all förståhandikappet, kan lära sig teckenspråket och skaffa sig kunskaper om hur man gerbarn en sä intensiv språkslimulering som möjligt. Vidare vill vi allundervisning för hörande barn i teckenspråket ges redan i småskolan och alt dedöva barnen skall få tillfälle all komma i förskola, därhuvudvikten måste läggas på kommunikationen i och med teckenspråket. Slutligenkräver vi att samhället skall medverka till all teckenspråket blir känt ochtUlgängligt för alla; en början skulle kunna vara att alla som arbetar isociala yrken får en grandkunskap i teckenspråket. Alla de här vitala problemen kan en utredning la upp ochbereda för all på så sätt komma fram goda lösningar. En samordning av allaåtgärder och möjligheter kan förverkligas med en sådan omsorgslag som vi nämneri vår molion, men då måste man först ha en utredning och den utredningenönskar vi. Vi vidhåller alltså uppfattningen att en utredning i dettafall är högst nödvändig trots allt som görs. Jag ber med hänvisning lill vadjag sagl all få yrka bifall till reservationen som av fogals lillsocialutskottets belänkande nr 12. FruNORMARK (s): I detta utskollsbetänkande behandlas bl. a.motion 1208, som väckts av mig och några medmotionärer. Motionen lar upp deallergiska barnens svårigheter när de kommer lill skollokaler av olika slag ochfar kontakt med ämnen som de är överkänsliga mot. Vi menar all i lokaler somslår dhekl under samhällets ansvar borde del snabbi kunna göras förbättringarför att allergiska barn utan hinder skaU kunna delta i samvaro med kamrater ochi undervisningen. Samvaron med andra barn är kanske den viktigaste delen ochbör på alla sätt underlättas för de barn det här är fråga om. Därför bör valetav inredningsdetaljer ske med hänsyn till delta, och aUergiframkaUande materialundvikas. För en del barn kan kontakt med kamrater som i hemmet har pälsbärandedjur vara tillräcklig för all utlösa exempelvis astmaanfall. Man vet för litet om aUa de problem som aktualiseras imotion 1208, och därför vUl vi ha en utredning som särskilt har till syfte allsnabbi förbättra miljön i daghem, förskolor och skolor och därmed minska deallergiska barnens besvär. Ulskollet gör ingen invändning mol den skildring avproblemen som ges i motionen. Utskottet nöjer sig emellertid med all ingåendebeskriva hur ritningsgranskning för daghem, lekskolor och fritidshem går lill.Denna granskning omfattar inte materialval för inredning, och del är enligt minmening en klar brist i handläggningen av lokalärenden. Del hade varitvärdefullt om utskottet haft någon mening om den saken. hänvisas lill Rådoch anvisningar nr 184, Kommunen och barnstugorna, som utkom . Deförhållanden som då rådde är tUl stora delar inaktuella, eftersom en mängd nyamaterial kommit, vilkas egenskaper vi inte känner lill. Är 1965 hade vi intefåll den "löpeld" av exempelvis heltäckande mattor som senare spredsöver golven i bl. a. skollokaler, och de mUjöproblem som därmed blev aktuella. Ulskoltel påpekar också all SÖ 1971, med anledning av larmfrån skoUäkare, skrev lill skolmyndighelerna med en vädjan alt de Ulls vidareskulle inta en avvaktande hållning till rekommendation om bruk av heltäckandemattor i skolorna, detta med hänsyn de hälsovådliga konsekvenser som kanfinnas i första hand för allergisjuka barn. tror jag all del är missvisandeatt enbart skjuta skulden på heltäckande mattor Nr 83 det är materialet i mattan som ärav intresse. Del finns andra textilier Onsdaeen den '-"' ' växter som bör undvikas. 9 mai 1973 angeläget att förbättra inle baraarbelsplatsmUjön utan även --------- _----- miljön i offentliga lokaler. På sådanaplatser bör man, förutom redan PP nämnda ämnen, undvika dörrhandtagav krom och större blomsterupp- Dörrhandtagen av kromkan ersättas med dito av plast, som är Om möjligt bör luflreningsaggregat installeras. Det viktigaste är emellertid att ändra attityden motallergiker. I många fall betraktas t. ex. aslmaliska problem inle som ensjukdom ulan som pjosk och nervbesvär. Allmänheten måste få ökad förståelse förall den offentliga miljön i större utsträckning än hiltUls anpassas efterpersoner med allergiska besvär. Utskottet har slutligen i sin långa och ingåendebehandling av motionen nämnt barnstugeulredningen, som i sitt belänkande harnågra rader om all man anser del "angeläget att olika miljökonsekvenser förbarn med särskilda problem lill vUka bl. a. allergiska barn hänförs-utforskas och bevakas centralt av tUlsynsmyndighelen i samarbete med bl.