prot · FW0994 · 1973-12-31 00:00:00 — I motsats till den ireservationen och i motionen uttalade uppfattningen anser jag och minamedmotionärer att man inte bör vidta sådana åtgärder som skulle kunnamedföra en fördröjning av lokaliseringsbeslutet. Enligt vår åsikt bör om kunna fattabeslut om att förlägga statens jordbruksnämnd till Skövderegionen i Skaraborgslän. Jag ber därför att få yrka bifall till motionen 1973.Om vår motion blir utslagen i den förberedande voteringen kommer vi ihuvudvoteringen att lägga ned våra röster. I detta anförande instämde () och fm Äsbrink(s). HerrNYGREN (s): Frågan om statens bakteriologiskalaboratoriums omlokalisering till har föranlett en mängd uppvaktningar,långa och många skrivelser och resolutioner, högljudda varningsrop och skräckskUd-ringarav vad som kan bli följden av en utlokalisering av denna verksamhet frånStockholm. Också i dagens debatt har det sagts ett och annat ord i denriktningen. Jag är glad över att inrikesutskottet trots dessapåverkningsförsök bedömt propositionens förslag så balanserat. Jag har ocksåförståelse för delegationens synpunkt - den har kommit till uttryck i såvälpropositionen som utskottets betänkande - att en flyttning av en institutionsom SBL från tUl kan kräva en grundlig prövning av formerna förutlokaliseringen i en särskUd utredningsgrupp. Jag anser att omlokaliseringen,som delegationen sagt, kan behöva genomföras successivt under ett antal är.Men jag har ingen förståelse för dem som påstår att SBL inte skulle kunnafungera i . Lät mig kommentera några argument av den typen, som anförts motinstitutionens placering i . Man har sagt att avståndet framför allt till StockholmskuUe utgöra ett hinder; SBL:s bakteriologiska prover skuUe inte klarafrakterna till och från . Låt mig dä erinra om att en flygtransport frånStockholm till fr. o. m. juni månad, när vi får jet, kan ske på 50minuter. Linjeflyg har meddelat att man är beredd att ordna s. k. P-frakt avproverna, vilket innebär att de får företräde t. o. m. framför persontransporter.Poängteras bör också att det endast är ett begränsat antal av SBL:s prover somkräver snabb transport. Något skäl att på grund av transporterna avstå frän enutlokalisering av SBL till finns alltså inte. Det har vidare sagts att vårt lands storafolkkoncentration i skulle utsättas för oförsvariiga epidemirisker omSBL flyttade från huvudstaden. I motion 1718 har vi understrukit att en delningav SBL;s riksfunktion och den regionala funktionen för börövervägas. i har också i sitt remissvar sagt att man tillår 1978 kan överta den regionala funktionen. Jag anser det riktigt attStockholm, liksom andra regioner i vårt land, bygger upp en egenserviceverksamhet för regionens diagnosprov. Här förehgger alltså inte deproblem som målats upp i debatten om SBL:s utflyttning. Det tredje och mest använda argumentet motomlokaliseringen har varit att inte har kapacitet att speladen roll som innehaft i samarbetet med SBL. Jag vill bara erinra kammaren om att i anvisningar har en klar inriktning på de kemiska, debiologiska och de medicinska områdena. Denna inriktning har regering ochriksdag också förstärkt genom förslagen och besluten att till flyttaskogshögskolan med dess forskning, en filial av arbetsmedicinska institutetoch efter det beslut som jag hoppas att vi skaU fatta också FOA:shuvudenhet för forskning mot ABC-stridsmedel. Vi anser, som vi har angivit i vår motion, att det stathgautveckhngs-arbete som pågår i , de läkemedelsföretag som har lokaliseratsdit och inriktning bör Ugga väl i Unje med det önskemål om Omlokalisering av viss statlig verksamhet Omlokalisering av viss statlig verksamhet samspelsom SBLs framtida verksamhet har behov av. Jag har, fru talman, med denna kommentar inget annatyrkande än bifall tiU hemställan i utskottets betänkande, men jag har också enförhoppning om att det utredningsarbete som väl redan har påbörjats - omformerna för lokaliseringen av SBL tUl skall bedrivas sä skyndsamt sommöjligt. Innan jag lämnar talarstolen vill jag också betyga destora förhoppningar som man på en utlokaliseringsort som hyser om att detförslag som regeringen framlagt och som om kommer att antaskaU medföra en bättre regional sysselsättningsbalans. Sädana betyg som"elände" är partivänner i säkert inte beredda attinstämma i när det gäller som betygsättning på den mycket betydelsefullaregionalpolitiska reform som riksdag strax kommer att besluta om. HerrWIJKMAN (m): Det känns som alltid litet märkligt att eftersju timmars debatt komma upp i talarstolen. Det står flera talare upptagnaefter mig på talarlistan, och det är kanske många som tycker att man bordestryka sig, eftersom det mesta redan har sagts. Det har också flera gångerunder debatten antytts att argumentpåsen har blivit fyUd, Men problemet i det här sammanhanget, fru talman, är atten mängd av de väsentliga frågor som har framställts av dem som är tveksammatill den andra utflyttningsomgången inte har besvarats pä det sätt som jagtycker att denna viktiga sakfråga kräver. Det har varit en mager debatt ur denaspekten att talarna har talat förbi varandra på olika nivåer. Det endapositiva som jag tycker mig ha kunnat märka hittiUs skulle vara att vi intehaft den typ av huggsexa som var aktueU 1971, då ledamöter från allaupptänkliga hörn av detta land stod upp och värnade om sin bygd ochpredikade om hur väsentligt det vore att få en statlig myndighet eller ett verkdit. Men inte ens det fick man vara riktigt glad över. Åtminstone herrBlomkvist hade ett anförande som verkligen bröt av från den i alla fall idet sammanhanget ganska sakliga debatt som förts tidigare. betygade för sin del intresseför att få flera myndigheter lokaliserade dit upp. Jag kan förstå att man inställningen när man bor i : det är problem med sysselsättningen,och det är problem på många andra sätt. Jag skuUe kunna turnera med att sägaatt jag kan betyga kammaren att de flesta av dem som bor i samma intresse av att vi tar det lugnt med den andra utflyttningsetappen,tills vi har fått erfarenheter av den första och över huvud taget tills vi serhur utvecklingen för den här regionen gestaltar sig . Folkmängden i regionen har minskat ganska kraftigt desenaste åren, framför allt i men även i länet som helhet. Deprognoser som gjorts bortsett från de två utflyttningsetapper som är aktuella- över befolkningsutvecklingen i visar en ytterligareminskning med ungefär 70 000 personer . Dessutom vet vi attåldersstrukturen successivt blir aUtmer snedvriden med många åldringar ochrelativt få människor i produktiv ålder, som kan göra enarbetsinsats och alltså försörja de äldre. Skatteunderlaget sjunker hela tidenoch man har uppenbara problem i att stå fast vid de åtaganden som hargjorts utan att kraftigt höja skatten. Det är något om Stockholmsproblemen. Detär alltså i dagens läge inte aUs så att denna kommun sväller och blir alltmerfylld av människor utan precis tvärtom! sade nägot som jag tycker det finnsanledning att rephkera på, ehuru ingen ännu har gjort det. Han menade att detframför allt var på industriarbetarsidan som antalet jobb höll på att minska iStockholm och att det var där problemen låg. Ser man på olika statistiska siffrorsom kommit fram visar det sig att läget faktiskt ärprekärt även för tjänstemännen. Jag har tagit fram varselsiffror i kommunen förde och har då kunnat konstatera att medan en tredjedel avantalet varsel berörde tjänstemännen, berördes dessa 1972 avprecis lika många varsel som de LO-anslutna, dvs. Det sägernågonting om utveckUngen. Även tjänstemännen i den här regionen har problem påsikt med sysselsättningen. Jag kan i mångt och mycket instämma i de farhågor somTorsten NUsson uttalat för vår region, men jag drar andra slutsatser, vilketgör att mitt StäUningstagande i själva sakfrågan blir ett annat än herrNilssons. Upprepade gånger har den frågan ställts, hur vi skallklara personalproblemen och framför aUt hur vi skall lösa medföljandemake/makas svårigheter att få arbete. refererade till denundersökning som gjorts av delegationen om de mottagande kommunernas situationi detta sammanhang. Jag roade mig med att gå igenom sammanställningen.Det finns inte en enda kommun av dem som skaU ta emot de föreslagna verken sominte säger att "vi tror att vi får problem just på den punkten" alltså att bereda arbete åt medföljande familjemedlemmar. Och framför aUt är detnaturligtvis kvinnorna som drabbas. Jag kan ta ett exempel. som är en stormottagarort - om uttrycket tUläts - hade i är 500 arbetslösa kvinnor.Och vi vet att väldigt många kvinnor kommer att slussas dit inom de närmasteåren. Situationen kan naturhgtvis tUl en del skyUas på konjunkturen, men vi vetatt situationen på arbetsmarknaden för kvinnor i stort sett är besvärlig även iett relativt gott konjunkturläge. Man måste då fråga sig: Var skall denmedföljande maken få arbete? Jag tycker inte att vi i den tidigare diskussionen fickklart för oss hur statsrådet tänkte lösa dessa problem. Han talade vittoch brett om vad personalnämnden skall göra och vUka insatser i stort som skallgöras. Men frågan kvarstår: Vem skall skaffa de jobb som behövs för medföljandemake/maka? Resultatet om inte alldeles speciella åtgärder vidtas blir attarbetslösheten för just denna kategori kommer att öka kraftigt på de nyaorterna. Då kan man som i säga: "Det ärinte rätt att vinkla problemet på det viset. Vi är intresserade av de 11 000arbetsplatserna; det är inte 11 000 människor som flyttar ut med medföljandemake/maka." Men då borde utskottsmajoriteten verkligen redovisa produktionsbortfall och effektivitetsminsknmgar, som man i Omlokalisering av viss statlig verksamhet Omlokalisering av viss statlig verksamhet andrasammanhang menar inte är särskilt betydelsefulla just därför att personalenförutsätts flytta med. De ohka slagen av argumentation strider alltså motvarandra - den argumentation man använder beror pä vilken frågeställning mandrar upp just vid varje enskilt tUlfäUe. ÅtskiUiga har under denna debatt sagt att "ni frånmoderata samhngspartiet har ingen förklaring till varför ni byter fot, varförni gör en s. k. kovändning". För mig är det inga problem eftersom jagröstade mot utlokaliseringen även 1971. Men om jag får tala för partiet villjag upprepa: Vi har inte fått svar på kostnadsfrågorna. Vi har inte fåtterfarenheterna frän den första etappen bedömda. Vi har inte klarlagtpersonalproblemen. Framför aUt är kostnadsfrågorna, som på ettutmärkt sätt tog upp, intressanta och de borde angå inte bara oss somrepresenterar utan hela det svenska samhället, alltså ävenledamöterna från andra regioner. Det har inte gjorts någon totalkalkyl övervad utlokaliseringen kommer att kosta och vad den kommer att ge. Någon har pekat pä Stekenjokkfallet. Närstaten där gick in för att satsa pä brytning av malm gjorde man ett försök total samhällsekonomisk kalkyl. Någon sådan finns inte i det här fallet, somär väsentligt mer kostsamt och har mycket större konsekvenser för otaligamänniskor. Här finns ingen totalkalkyl. Det tycker jag är det mest upprörande,att man just på kostnadssidan inte har kunnat presentera ett mera fylligtunderlag. Delegationen har påstått att det blir ungefär 100 miljoneri engångskostnader, 420 miljoner i lokalkostnader och ungefär 15 miljoner detförsta året pä grund av fördyrad verksamhet. Men när stod här ikammaren och talade om detta verkade det nästan som om man kunde bortse frånalla dessa kostnader och att det nästan vore fråga om en vinst för samhället.Det skulle gå så mycket bättre att bygga lokaler på andra häll i landet ochdärmed kunde man tydligen bortse också frän engångskostnaderna. Det vorenaturligtvis underbart om det vore på det viset, men jag tycker att vi skallskärskåda de argumenten en liten aning. För det första har vi lokalproblematiken. hartalat om dem, och jag tror att han har alldeles rätt när han konstaterar attdet genom utflyttningen är fråga om en tidigareläggning av lokalinvesteringarna.Det innebär en fördyring pä lågt räknat 200 mUjoner kronor i nuvärdestermer,med en kalkylränta på . Det är som ingen fränutskottsmajoriteten har velat kommentera. Det vore intressantatt få någon kommentar tiU dem. Eller har man över huvud taget glömt bort dettavid utskottsbehandlingen? För det andra har det gjorts olika bedömningar omengångskostnaderna, hksom om fördyrade kostnader i samband med att verksamhetenläggs utanför . Det är centrala kostnader som vi inte vet någontingom, eftersom vi inte har någon tidigare erfarenhet av sådan verksamhet. Där harherr UUsten också pekat på några exempel: FOA och fortifikationsförvaltningen. Lät mig, fru talman, ta upp ytterligare ett exempel. Viden av de myndigheter som var aktuell i etapp I och som vi hade anledning attdiskutera , nämUgen provningsanstalten, har man gjort en mycketnoggrann kostnads- och intäktskalkyl, där man försökt bedöma ohka typer avkostnader i samband med utlokahseringen. Den är gjord av kvalificerad ekonomiskexpertis, och jag förmodar att den legat någonstans i högen av alla dehandlingar som utskottet har haft att gå igenom. Med provningsanstalten somnorm har man i denna kalkyl kommit fram till och då har man använt sammautgångspunkter för beräkningarna som delegationen engångskostnader på cirka60 per anstäUd. Den siffran skaU jämföras med delegationens 25 000. Närdet gäller ärliga driftkostnadsökningar frän utflyttningsdatumkommer man fram till per anställd. Där har delegationenlättfärdigt räknat med . När man har sett alla dessa siffror och tagit del av remissyttrandenafrän berörda myndigheter, finner man att uppgift står mot uppgift. När mandessutom kan konstatera att de uppgifter som finns i delegationens bibbor och ipropositionen är mycket dåUgt underbyggda få har velat redovisa hurberäkningarna har gjorts tycker jag att det finns all anledning att varautomordentligt betänksam inför kostnadsperspektivet. En sak till, fru talman, om lokalerna. finansministern om det, men denne behagade inte svara. Enligt uppgiftfinns det i , i ohka delar av staden, kontorslokaler som står tomma. Kan inte de användas för att del täcka det svällande lokalbehovet under 1970-och , såatt vi slipper dyra investeringar när vi nu har ont om pengar? En annan kostnad som över huvud taget inte har tagits medi beräkningarna: flera av de myndigheter som är aktuella har fått nya,skräddarsydda lokaler . Jag behöver bara nämna försvaretscivUförvaltning, fortifikationsförvaltningen och patent-ochregistreringsverkets bolagsbyrå. Bolagsbyrån flyttade så sent som i oktoberförra året till helt skräddarsydda nya lokaler. , fru talman, de regionalpoUtiska konsekvensernasom skuUe vara plusposten och som naturligtvis finns - det bestrider inte jagheUer, men jag betvivlar att konsekvenserna är så positiva att inte de satsadepengarna skulle kunna användas på ett bättre sätt. Var finns ett försök attberäkna dessa regionalpolitiska, positiva konsekvenser? hade jag senast förmånen att diskutera dessafrågor med finansministern. Det var i anledning av en interpellation, där jaginför etapp tvä försökte få klart för mig vissa kostnadssammanhang ochkostnadsberäkningar, som då i den andra remissomgången hade ventilerats ipressen. vägrade då, i en debatt bl. a. med och mig,över huvud taget att gå in på några kostnadsberäkningar. Han sade :"och får vänta till dess ärendet blir aktuellt,dvs. Vi anförde att de här frågorna var sä svåra ochstora att vi borde ha fått ett meningsutbyte redan då, men vi fick alltsåbeskedet att vi måste ge oss till tåls. frågar jag, fru talman, hur länge skall vi som vUl haordentliga kostnadskalkyler behöva ge oss till tåls? Uppenbarligen kommer detatt dröja tiU dess att vi har beslutat i denna fråga. Ingen har ensförsökt att verkligen gä till grunden med de här ekonomiska problemen. Omlokalisering av viss statlig verksamhet Omlokalisering av viss statlig verksamhet instämmeri vad sade. Så länge uppgift står mot uppgift, så länge kalkylernaär så bristfäUigt underbyggda, kommer åtminstone jag att tala om ansvarslösmUjardmUning. Det är inte utslag av någon negativ regionalpolitisk attityd, attjag eUer andra ifrån eller från moderata samlingspartietinte skulle vara intresserade av regionalpolitiska insatser. Det är faktisktett intresse av att använda pengar på ett vettigt sätt, att använda dessapengar så att de verkhgen regionalpolitiskt ger resultat. Det är flera som har sagt under debatten - jag tror denförsta var - att de aldrig har hört moderater och folkpartistertala om problem med tvångsförflyttningar tidigare. Då har man hört på väldigtdåhgt. Det finns väl inte en pohtiker i något så när ledande stäUning i dettaland som inte upprepade gånger har beklagat dennatvångsförflyttning som skett från Norrlandslänen och skogslänen. Men delidanden som människorna där drabbas av uppvägs ju inte av att en massastockholmare tvängsförflyttas. Det är min uppfattning att tvångsförflyttning avmänniskor är hka negativ vare sig den sker till storstaden eller från den. Debatten har inte lämnat svar på de ekonomiskafrågorna, ej heUer utrett kostnadssammanhangen. Jag kan nu bara avslutningsvishär vädja tUl någon från majoriteten att ta upp den kastade handsken ochförsöka ge ett svar på några av de frågor som jag och . TUl slut viU jag yrka bifall till reservationerna I och 2i detta betänkande och till min motion 1722 om avslag på utflyttningen avpatent- och registreringsverkets bolagsbyrå, det kanske mest upprörandeexemplet i hela raden av förslag från utskottets sida. I dettaanförande instämde (). Bättre regional balans är en av de effektersom förslaget om utlokalisering av statlig verksamhet syftar tUl. Därutöver börockså breddningen av strukturen pä de berörda orterna vara av stort värde isträvandena efter en varierande och mindre konjunkturkänslig arbetsmarknad.Långsiktigt kan man förvänta sig effekter som medför att annan verksamhet,såväl privat som kooperativt, finner det både angeläget och riktigt att tilldessa orter föriägga en större del av sin egenverksamhet. I motionen 1674 har vi som representerar socialdemokratini de fyra nordligaste länen begärt att i skrivelse till Kungl. Maj:tuttalar behovet av en bättre sysselsättnings- och näringsstruktur i det berördaområdet. Tyvärr har inte utskottet ansett det lämpligt attriksdagen nu direkt pekar ut vissa orter eller regioner som mottagare avframtida om- eller nylokaliseringar. Detta är att beklaga men kan kanske ändåförstås mot bakgrunden av den hänvisning som utskottet gör tillriksdagsbeslutet om de fyra nordhgaste länen. Vi motionärer förutsätteratt denna anvisning verkligen efterföljs av Kungl. Maj :t vid alla de tillfäUensom kommer atterbjudas för att genom konkreta förslag förbättra den regionalastrukturen i norra . Med den förvissningen stäUer vi oss bakominrikesutskottets majoritet när det gäller utskottets betänkande nr 22, Utskottet har också i detta sammanhang behandlat minmotion 1702 angående förläggning av försvarets teletekniska laboratorium tillSkellefteå, Med hänvisning tUl propositionen 1973:88 angående försvarsforskningensframtida organisation, vari aviseras att FTL:s organisationstillhörighet ochlokalisering skall utredas av FOA i samråd med materialverket, har utskottetansett att mitt andrahandsyrkande om särskUd prövning av FTL:s lokahseringredan är tillgodosett. Jag kan acceptera denna bedömning men vill understrykaden betydelse för Skellefteäregio-nens fortsatta tekniska utveckhng ochindustriella tUlväxt som en lokalisering dit av FTL skulle medföra. EnhetenskuUe även enligt min mening vara en värdefull byggsten för att möjliggörauppbyggnaden av högre tekniska utbUdningsenheten enhgt tidigare aviseraderiktlinjer. Jag förutsätter att alla dessa sakskäl bedöms i sitt sammanhang ochatt ett positivt beslut för SkeUefteås del blir följden. Omlokalisering av viss statlig verksamhet HerrHAMRIN (fp): Jag kunde ha nöjt mig med att instämma i detanförande som inrikesutskottets ordförande i höll förnågra timmar sedan i detta ärende, eftersom jag delar hans uppfattning, men jagvill ändå något motivera mitt ställningstagande. Jag tycker liksom i att denregionalpoUtiska effekten av utlokahseringen mer eller mindre har kommit iskymundan i debatten. Om de som vid utlokalisering motionerade ochpåminde utskott och riksdag om den del av - den sydöstra - som då hadeglömts bort och som ofta glöms bort i sådana här sammanhang och talade om debekymmer som förelåg där hksom i många andra regioner då det gäUer denregionalpolitiska effekten nu på nytt gör sig påminda är det inte såegendomligt. Jag rekommenderar dem av ledamöter som kanske har glömtbort dessa problem att studera både vad motionärerna anförde och vad utskottetdå skrev, vilket sedan blev beslut i ärendet. Det är klart att det finns regioner som har stora bekymmermed näringshv och sysselsättning och vi skall inte tro att utlokaliseringen,vare sig med etapp 1 eller etapp 2, kommer att lösa dessa problem. Men vi skaUinte heller bagatellisera vad som sker. Jag tycker att med sittyttrande att man inte vill redovisa minusposterna och inte kan redovisaplusposterna tar litet för Vått på den här saken. Jag är helt på det klara medde minusposter som finns: bekymren från de anstäUda, utgifterna för statsverketatt omlokalisera och svårigheterna på många olika häll när det gäller att setill att effektiviteten inte sjunker i samband med utlokaliseringen.Minusposterna är jag alltså helt på det klara med. Men jag tycker ändå att närman summerar plus och minus i detta sammanhang utan att ta tUl så storarallarsvingar som man har gjort i debatten - skall man ändå försöka att förståden som kommer till en annan bedömning än vad många ifrån storstäderna gör. Omlokalisering av viss statlig verksamhet säga attdet tycks vara de som har sysslat med storstädernas problem som inte riktigtbegriper de problem som många sviktande regioner brottas med. Jag kommer, fru talman, att yrka bifall tillreservationerna 2, 4, 5 och 6 och i övrigt till utskottets hemställan. Därmedförsöker jag inte enbart att hjälpa den region som jag själv kommer ifrån utanockså andra regioner som behöver stöd och hjälp i dessa avseenden. HerrSIGNELL(s): Den röda tråden i propositionen 1971 varatt förslaget om utlokalisering i etapp I skuUe komma att stimulerautvecklingen i de orter dit utlokaliseringen skulle ske samt att bidra tUl ennödvändig dämpning av expansionen i . Samma tankegångar återfinns även i propositionen 55 år1973, som behandlas. De socialdemokratiska ledamöterna i delarhelt den uppfattning som departementschefen har framfört i propositionen. Menvi kan inte underlåta att uttala vår förvåning och vår stora besvikelse överatt ej medtagits. Besvikelsen var stor i efterförsta etappen av utflyttningen av statliga verk, eftersom vårt län ej ficknågon del av den utflyttningen. Men man tröstade sig med att det skulle bli enandra etapp. Ingen kunde inte ens i sin vildaste fantasi tro nägot annat änatt dä skulle medtas och att Skövderegionen skulle bli enomlokaliseringsort. har på ett förnämligt och beskrivande sättredogjort för vårt läns lämplighet och behov att få del av statligutlokahsering. Jag kommer av den anledningen att avstå från att alltförvittgående kommentera värt län och vill instämma i vad sagt. har ett flertal orter med brist påsysselsättningstillfällen, och utan en central medverkan kan vi inte klarasysselsättningen för vårt läns befolkning. Därför, fru talman, känner vi endjup besvikelse dels över rapporten från delegationen för utlokaUsering avstatlig verksamhet, dels över propositionen och utskottets betänkande, sompräglas av en kallsinnighet mot vårt län. Mänga av denna kammares ledamöter har under de senastemånaderna besökt vårt län. Enligt tidningsreferat har flertalet uttalat sinförvåning över att inte blivit en utlokaliseringsort. En av dem sombesökt länet är folkpartiledaren, och efter hans uttalande om vårt län troddevi att vi skulle få stöd av honom och hans parti, men vi vet nu vadfolkpartiets aktiviteter har blivit när det gäller utlokaliseringen.