prot · FW0969 · 1973-12-31 00:00:00 — Del förrra beloppet är baserat på den statliga mUersätlningen, som haravrandats nedåt, och det senare beloppet är valt för atl utgöra en rimligalternativ kostnad. Och under dessa förhållanden blir det lägsta lönsammainköpsbeloppet vid köp på Obs och vid köp på . Detnämns också flera andra butiker i sammanhanget, men dem tar jag inte med här. Då har man alltså lagt liU dessa kostnader innan mankommit fram till om resan varit lönsam eUer inte, och det tillvägagångssättetkan man ju diskutera. Man kan givelvis göra en sådan resa på del sättet att manförenar inköpen på stormarknaden med någol annat ärende. Det är inte säkert,menar jag, all en inköpsresa alllid är förenad med dessa kostnader. Delframhålls också all resan kan vara en nöjesresa för famUjen. Jag har ett material som bestyrker alt del ivarje fall i Storstockholmsområdels stormarknader ofta är människor med lågainkomster, dvs. , som gör sådana inköpsresor ganskaregelbundet. Det innebär, såvitt jag kan förstå, att de gör dessa inköp därföratl de anser atl del är lönsamt ur familjens synpunkt. Jag vill göra den reservationen att jag personligen inteär anhängare av etl planlöst etablerande av stormarknader. Men jagtycker alt det lämnas uppgifter i dessa sammanhang som är ganska anmärkningsvärda.Man får inle dra sådana slutsatser på dessa uppgifter som jag betraktar somlösa. Under innevarande år kommer del troligen atl finnasomkring 25 stormarknader i olika delar av landet - de flesta lokaliserade lillstorstadsområden. befinner sig ca 15 planerade stormarknader iolika stadier i etableringsprocessen. Del är främst för ell begränsat antalenheter inom denna grupp som ett eventuellt elableringsförbud skulle kunnakomma i fråga. Jag kan sluta här, herr talman, och bara erinra om att vi,med tanke på den utredning som jag tidigare talade om, fäster myckel stortavseende vid kommunerna och deras fortsatta handlande i denna fråga. Jag troratt det, inle minst med tanke på den kommande nödvändiga debatten skulle varasynnerligen olyckligt om vi i delta skede skulle gå in för ett totalförbud motbyggnation av stormarknader. Det tar i regel mellan fem och att planerautbyggnaden av en sådan anläggning, så det kan denärmaste ett eller två åren - inle ske särskilt många etableringar avstormarknader. Jag vill återigen understryka atl kommunalmännen kommer säkert,med hänsyn till den debatt vi för och till de utredningar som kommeratl företas, alt vara försiktiga vid utbyggnader av stormarknader. Jag ber att få yrka bifall tUl utskottets hemställan. Under detta anförande övertog herr talmannen ledningen avkammarens förhandlingar. HerrGUSTAFSSON i (c) kort genmäle: Det är bättre alt stämma i bäcken än atlbehöva stämma i ån det är ell gammalt och alldeles rikligt ordspråk, såvittjag kan förslå. Visst känner vi reservanter till att det pågårutredningar, men nog har vi fåll så pass mycket malerial - inle minst frånundersökningarna i att vi kan se atl den utveckling som pågår inteär lycklig. har också uttryckt på ett mycket bra sätt att hanvisst är skeptisk i vissa fall lill elableringen av sädana här stormarknader. sade också -alldeles i inledningen av sill anförande -alt strukturomvandlingen främjarkonsumenternas intresse. Det skulle bevisas. Jag är inte alldeles säker på altherr kan bevisa atl det är rikligt i alla sammanhang. Del är ganskaenkelt atl konstatera att detta är ett nytt mönster för människorna att handlaefler när de skall skaffa sig olika förnödenheter. Mannen åker ut med barn och blomma,hund och kall, och vad del nu kan vara, och slorhandlar. Men sedanvill människorna kunna komplelleringsköpa i den lilla butiken som de har inärheten av sin bostad. Och inga små butiker kan klara sig på sådant. Detta är en mycket allvariig utveckhng, och jag tror atlherr är medveten om det. Jag tycker all slutsatser i denna frågapåminner något om låt-gå-polilik. Man bör väl, även om del pågår utredningar,kunna gripa in och göra någonting när man har så klara belägg för atl man ärinne på galen väg. () kort genmäle: Jag skulle kunna instämma i mycket av vadherr sade då han talade om den strakturomvandling som skett inomdagligvaruhandeln. Att denna strukturomvandling varit till förmån även förkonsumenten kan jag också instämma i. talade om all de små mjölkbulikerna,köllbulikerna och speceributikerna försvunnit eller slagils samman tillsjälvbetjänings-butiker med allt under ell tak. Men med stormarknaderna har maninfört en annan typ av distributionssätt. Stormarknaderna har man, som jagtidigare sade, lagt i externa köpcentra långt frän stadskärnorna ochbostadsområdena. Konsumenten får därigenom längre väg vid sina inköp avdagligvaror. sade att det inte kan hända så särskiltmycket , ell år ungefär, som återstår tillsdistributionsulredningen framlägger sitt förslag. Jo, har man etl hot hängandeöver sig om eventuellt skärpta bestämmelser för etablering avstormarknader, kan del hända alt det blir många fler som etablerar sig. Delär å andra sidan angeläget alt avvakta all distributionsulredningen ochbutiksetableringsutredningen, som arbetat ganska länge, lägger fram sinaförslag innan man går vidare. Del är på den punkten och jag inleär överens. I sakfrågan har också uttalat atl en överelableringav stormarknader kan vara till förfång även för konsumenterna. Nr 69 Jag tycker alltså att det bästavore att i avvaktan på dessa utredningar Torsdaeenden bifalla reservationen. När vi ser vad utredningarna kommit till för 12 april1973 resultat, får vi ta upp debatten pånytt. Etableringen av p NORDLÄNDER (vpk) kort genmäle: Jag vill till herrBlomkvist säga alt jag skulle vara myckel glad omutredningarna blev färdiga innan alla närbuliker hunnit läggas ned. När del gäller prisutvecklingen vill jag säga all det ärganska svårt att bedöma en varas pris, särskUt med den prisutveckling som ägtmm . Det är mycket som ingår i de priser konsumenterna fårbetala; jag har talat om reklamen och om mängden av förpackningar som finns påmarknaden. Jag undrar om aldrig träffar någon av allade människor som är ängsliga över att butikerna i deras bostadsområden läggsned, vilket medverkar lill all de får allt svårare alt klara sig själva ochblir hänvisade lUl samhällets åtgärder. Vilka är det som kan tjäna på allhandla på stormarknader? Det måste ju vara de redan väletablerade, även om deinle är särskUt högavlönade. De sämst ställda i samhället kan inle utnyttjadenna förmån. Del är detta som är problemet, och det kominer att bli större förvarje butik som försvinner. () kort genmäle: i tar exempel frånFörenta staterna. Jag tycker visserligen att vi med intresse bör föhadetaljhandelns utveckling i , men vi skall väl ändå taställning utifrån den verklighet vi har i vårt eget land. Del finns imotionerna uppgifter om förslumning av våra köpstäder. Jag har bett atl få vetavar de finns, men det har reservanterna inte kunnat tala om. Vad sedan gäller dem som uppsöker stormarknaderna taladeherr lilel nedlåtande om all man kommer dit med barn och blomma.Blomman skulle väl närmast vara kvinnan i familjen. Det är faktiskt på delsättet atl stormarknaden har blivit en möjlighet för barnfamihen all under enkort lid vid etl veckoskifle besöka en stormarknad och där tillsammans köpavaror. Jag tycker inte alt man bör tala om delta i nedlåtande lon; del är välen utflykt som famiherna kan få göra, om de så önskar. Jag menar alltså att viskall ha sådan valfrihet i vårt land all konsumenter som vill handla på dettasätt, som nu kritiserar, skall kunna göra del. Vad beträffar den beskrivning förstormarknaderna som gjorde vill jag hänvisa till all det är kommunalmännen ute i våra kommuner som avgör, om del skall vara en, tvä eller tre stormarknader inom en region. Kommunalmännen bör känna sitt ansvar, nu mer än , för de problem som stormarknaderna skapar. I anslutning tUl det tror jag atl den debatt som vi för och i fortsättningen kommer atl medverka lill att man blir betydligt försiktiga re när det gäller etablering av stormarknader tills vi får fram mera material. Det finns därför ingen anledning att tUlgripa en så drastisk 138 åtgärd som alt införa förbud fördetta slag av butiker. HerrGUSTAFSSON i (c) kort genmäle: Myckel kort: har nog lästlitet fel. Han talar om "förslumning" ochkopplar ihop det med reservationen. Ta och titta på reservationen! Jag trorinle alt vid en genomläsning kan hitta det ordet. Del ärförmodligen ur fp-motionen " som han har hämtat det. Ordet finns alltsåinle i reservationen. Rätt skall vara rätt! Det är klart atl vi skall försöka skapa så stor valfrihetsom möjligt i del här landet. Men vilken valfrihet får de människor som intehar bil, som har låg inkomst och som förlorar sin närbutik? () kort genmäle: sade atl vi inte behöver se påUSA utan atl vi skall hålla oss till de förutsättningar vi har i vårt egetland. Jag tycker ändå atl vi bör lära oss av de misslag som har gjorts när detgäller stormarknader, särskilt i , där man har måst lägga ner många avstormarknaderna och sedan fått vidta sådana åtgärder, alt det har blivit annanverksamhet där del tidigare varit stormarknader. Sedan vill jag bara säga, för att inget missförstånd skalluppstå, alt jag inle har intagit någon negativ hållning till stormarknaderna.Jag sade t. o. m. i mitt inledningsanförande alt stormarknader bör finnas somkomplement tiU övrig handel. Jag tror att detta är nödvändigt. Vad jag vändermig mot är den överelablering som har skett. Då blir det, särskilt när detgäller dagligvaruhandeln, sådana följder som här har påtalats: utglesning avlandsbygden, nedläggning av sladsdelsbuliker och längre avstånd lillkonsumentens butik. Vissa konsumentgrupper blir särskilt utsatta - sjuka,invalidiserade och de som inle har bil. den 12 aprU 1973- HerrBLOMKVIST (s) kort genmäle: Är del så all jag har sagt alt följande ståri reservationen, har jag alldeles uppenbart sagt fel. Jag avsåg motionen 938,där det bl. a. står: "En fullt uppenbar situation i mänga svenskaköpstäder är att exlernanläggningarna synes innebära ett förslumnings- ellerförsvagningshot mot centrumkärnorna. Det är oulrell vilka värden som i dettahänseende står på spel." Jag är fullt medveten om, i , alt denstrukturomvandling som vi har haft i vårt land har skapat stora problem förmånga konsumenter. Men jag tyckte inte att jag skulle behöva påpeka att dettainte bara gäller detaljhandeln. Har en bygd gått tillbaka och servicenförsvinner är det inte bara detaljhandelns fel. Vi lever i en marknadsekonomidär detaljhandeln måste arbeta med lönsamhet som riktpunkt. Den målsättningenförutsätter jag omfattas även av . I den debatt som pågår vill man övervältraansvaret pä detaljhandeln. Jag har full förståelse för de problem somkonsumenterna i glesbygden har, och jag vet att hela den seriösa detaljhandelnkänner sitt ansvar. Till vill jag säga att jag har en | bättreuppfattning om den 12 aprU 1973 kommunalmännen.Skulle kommunalmän i en kommun bestämma sig för atl ha tre stormarknader kanman alltid fråga sig hur de ser på delahhandelns slraktur. Herr talmannen anmälde atl herrGustafsson i anhållit att till protokollet få antecknat atl han inle ägderätt lill ytterligare replik. i (c): har ell myckel stortantal detaljhandelsföretag lagts ned beroende bl. a. på den strukturomvandlingsom pågår i samhället. Nedläggningar av sådana mindre enheter fortsätter i rättstor omfattning även till nackdel för de flesta konsumentgrupperna.Vi vel att de svåraste problemen alt fä sina dagligvaror när dessa s. k.närhelsbuliker försvinner uppstår för äldre människor, sjuka och barnfamiljer. Utvecklingen går mot större enheter, bl. Dessa marknader etableras i anslutning tUl våra större tätorter.Vi har enligt uppgift 22 stormarknader med en omsättning på omkring 1,4miljarder kronor . Antalet kommer sannolikt att fördubblas under denärmaste åren. Om den här utvecklingen får fortsätta som utan någraegentliga styrmedel och ulan erfarenheter bör vi ha klart för oss vad den kanleda tUl på , nämhgen atl problem kommer atl uppslå påvaruförsörjningens område. 1 motionen 1476 av i sägsbl, a.: "I en situation då ett stort antal bUburna kunder utnyttjarstormarknaderna för sin varuförsörjning kommer underlaget för övrigadistributionssystem att allvarligt rubbas. Högre priser och betydandeutglesning av varudistri-bulionsnätet blir en föhd av denna utveckling. Detblir främst äldre människor och låginkomsttagare utan lUlgång lill egen bil somriskerar alt få sin varuförsörjningsslandard allvarligt försämrad." Detta är en del av vad som kan komma att inträffa på delhär området. Jag skall peka på ell par andra frågor som är mycket väsentliga isammanhanget. Vi vet ju mycket litet om hur lång livslängd den härförelagsformen kommer alt få, vilka konsekvenser eventuella fellokaliseringarav dessa stora företag i framliden får, osv. Vidare: När ett flertal sådana enheler placeras in inärheten av varandra och när en efter en eller flera får bita i det sura äppletoch upphöra med verksamheten, vad finns det då för planer? Butiksdöden kan ju iframliden även komma att drabba sådana förelag; vi känner ju till hur det gåttmed åtskilliga av de mindre företagen. Det kan ju även tänkas all stormarknaderna kan komma atltvinga stal och kommun lill ökade investeringar i trafikanläggningar, vägbyggenm. m. Miljöförstöringen är en annan viktig faktor som bör läggas tUl isammanhanget. Jag tänker bl. a. på de stora områden som går ät tillparkeringsplarser. Det finns alltså ätskilliga frågeställningar som måstediskuteras och lösas när det gäller stormarknaderna och deras utveckling iframliden. Därför sitter ju distributionsulredningen och arbetar meddessa frågor. Det vore därför lämpligt med ett temporärt elableringsstopp förexterna stormarknader i avvaktan pä distributionsutredningens förslag. utskottet säger: "Strukturomvandlingen inom handelninnebär fördelar för konsumenterna men har också ogynnsamma verkningar. Blandannat sker en betydande övervältring av varudistribulionsarbetel - eller avkostnader som det förorsakar - på konsumenterna och på samhället. För vissakonsumentgrupper kan därigenom stora svårigheter uppslå." Utskottet delaralltså bl. a. vad det gäller kostnadsfrågorna motionärernas synpunkter.Målsättningen när del gäller alt planera den framtida detaljhandeln måste varaalt se lill konsumentgruppernas intressen vad det gäller priser, service,närhet osv. Det är därför mycket väsentligt att de närhelsbuliker vi harkvar får chansen all överleva. Vi kommer all behöva närhelsbutikerna även iframtiden med deras sortiment och med den även icke oväsentliga betydelseden personliga servicen har. I den reservation som är fogad tUl detta betänkande slårdel bl. a.: "Erfarenheterna från andra länder, främst , visar också attstormarknaderna förlorat myckel av sinallraklionskraft. Hushållen bhr medvetna om all man har övervärderatstormarknadens prisfördelar som man undervärderat sina kostnader förall göra inköpen. Vid det laget har emellertid den tidigare buliksstmklurenhunnit bli allvarligt skadad." 1 dessa rader har reservanterna fångat upp del mestaomkring problemaliken stormarknader kontra den övriga buliksstruktur'en. Jag ber atl få yrka bifall till denreservation som är fogad till näringsutskotlets betänkande nr 32. FruLEWEN-ELIÄSSON (s): Frågan om hur distributionen av dagligvarorskall vara ordnad tillhör de mest diskuterade frågorna . Alla vel att det pågår en genomgripandestrukturförändring, men orsakssammanhangen lika väl som effekterna är trotsallt otUlräckligt belysta. Förändringen pågår genom alla led frånproducenternas befattning med distributionen över grossistledet lilldelahhandeln och omfattar också hushållens inköpsarbete. Det är inte överraskande alt i denna utvecklingförändringarna i detaljhandelsledet har väckt den största uppmärksamheten. Delär här som allmänheten ju direkt konfronteras med förändringarna butiksnedläggningarå ena sidan, de många varuhusen å andra sidan och under de senaste årenstormarknaderna. Man måste emellertid vara medveten om hur pass sammansattmönstret för varudistributionen är, om man tänker sig punktåtgärder insatta motnågot inslag som uppfattas som negativt -detta även om åtgärden föreslås blitemporär. Man får alltså lov all se till vad som kännetecknar utvecklingenutöver det att ett antal stormarknader etableras. Jag skall försöka ge enföreställning om det arbete som distributionsulredningen gör för atl ge entotalbild av utveckhngen. Innan jag övergår lill en sådan koncentrerad rapport fråndistributionsulredningen, vill jag framhålla den vikt som samhället ochförvisso också konsumenterna lagt vid lågpriser på dagligvaror. Jag tror atldel är en utgångspunkt för distributionsverksamhelen som kommer alt gälla underden tid vi kan överblicka. Lät oss inle heller glömma alt vi diskuterar en del avvårt" näringsliv med hög löneandel på kostnadssidan och allt fortfarandeett löneläge för de anställda som är lågt. Handeln har alltså anledning altsöka lösningar för distributionen även under beaktande av dessa omständigheter.Men naturligtvis skall utvecklingen sättas i förhållande lili konsumenternaskrav och önskemål också i andra avseenden än i fråga om vampriserna. Jag är då inne på dislributionsutredningens uppgifter somi korthet kan sägas vara att analysera verkningarna i olika avseenden av denpågående strukturomvandlingen i handeln mot färre och större enheler. Idirektiven anges bl. a. alt utredningen skall klarlägga behovet av och formernaför samhälleliga åtgärder för att rimliga konsumentbehov av olika former avnärhetsservice skall bli tillgodosedda. Även om stormarknader bara är en avflera stora driftsformer i delahhandeln är det självklart att denna butikstypgenom sina speciella egenskaper intar en central plats i utredningens arbete. Av utredningens direktiv framgår vidare atl frågan omkonsumenternas situation och insatser i distributionsarbetet särskUl skalluppmärksammas. Därför har också utredningen gjort en rad undersökningar förall belysa den frågan. Sålunda görs en omfattande undersökning i medolika delundersökningar. En av dessa avser att klarlägga hushållens köpvanoroch resurser. har SPK på uppdrag av utredningen ulfört en kartläggningav butiksstrukturen i dagligvaruhandeln i , som kompletterats med pris-och sortimentsundersökningar i de butiker som de särskilt utvalda hushållenanvänt. Vid sidan av hushällsundersökningen söker utredningen påolika sätt särskilt ta fasta på och belysa de särskilda problem somutvecklingen skapat för bl. a. gamla och rörelsehindrade. Den sidan avproblemet försöker vi lösa tillsammans med . Vad gäller utvecklingen inom handeln har utredningenkompletterat redan förefintligt material genom särskilda undersökningar. Enkarlläggning har gjorts av butiksbeståndets utveckling i 14 typorter mellanåren 1964 och 1971. En annan undersökning avser att ge olika data om samtligalivsmedelsförsäljande butiker som etablerats åren 19701972. Då lar man fastapå butikernas verksamhetsformer, läge, blocklillhörig-het, ytslorlek,omsättning, prispolitik och andra sådana förhållanden. De undeisökningar jag nu nämnt avser att belysautvecklingen mera allmänt. Inom detaljhandeln har utredningen ägnat särskilduppmärksamhet åt nya butiksformer som börjar komma fram. Härvid framstårgivetvis stormarknaderna som en särskilt intressant företeelse eftersom de bl.a. genom sin stoiiek och attraktionskraft kan få vittgående effekter på övrighandel och därmed på konsumenternas situation. I hushållsundersökningen har;5ärskilda bearbetningar gjorts för alt få fram stormarknadsköpens betydelseför olika hushåll och stormarknadskundernas egenskaper. Vidare låterutredningen undersöka vilka butikskalegorier som i första hand förloraromsättning till stormarknader. Denna undersökning pågår just iVäxjöregionen och kommer att fullföljas under del här året. Utredningen harockså haft överläggningar och samråd med planverket, olika länsstyrelser ochkommuner för att få synpunkter påplanerings- och beslutsprocessen för etableringar av det här slaget. Jag skall försöka att kortfattat ge några sakuppgifter omjust stormarknaderna. Dessa uppgifter kan ha en viss betydelse i den här diskussionen. ' Först vill jag emeUertid betona att begreppet stormarknadingalunda är klart och entydigt. Utredningen har för sin del sagt attbutiksformen stormarknad skall ha föhande karakteristika: Den skall ha minst 5000 kvadratmeters lotalyta, den skall vara lättillgänglig för bilister, denskall ha ett sortiment som omfattar både livsmedel och specialvaror och denskall ha en prisnivå som klart awiker från den på orten normala. Om man utgårfrån de kriterierna var antalet stormarknader 22, derassammanlagda omsättning kan beräknas ha uppgått tUl av den totaladetaljhandelsförsähningen. Under innevarande år lUlkommer ytterligare tre ellerfyra enheter, och enligt de planer som föreligger skall det 1976 finnas ca70 stormarknader. Deras andel av den totala delaljhandelsförsäljningen kan dåberäknas bli . Skulle man räkna in vissa slormarknadsliknandeenheter, såsom ICA-blockels s. k. Kvantumbuliker och externa möbelvaruhus medviss livsmedelsför-sähning blir omsätlningsandelen uppskattningsvis 34 enhelerstörre. 1 de områden där stormarknaderna är etableraderepresenterar de i allmänhet en större del av delaljhandelsförsäljningen än denjag nu nämnt. De båda stormarknaderna i har sålunda , inle 20procent som här sades, av den totala dagligvaruförsäljningen i staden.Slormarknadsförsähningen är dock synnerligen ojämt fördelad över hushållen iÖrebro. Av de undersökta hushåUen använder aldrig stormarknadernaför dagligvaruinköp, och för spelar de en mer väsentlig rollsom inköpskälla. Stormarknaderna i fick för övrigt tre fjärdedelar avsin omsättning från denna mindre grapp. Köpen i stormarknaderna var i flertaletfall myckel stora, samtliga gjordes per bil och andelen s. k. familjeköp varstörre än vid köp vid andra butiker. Naturligtvis är det så, som de flesta härredan sagt, all de som använder stormarknaden som huvudinköpskälla har storahushåll med goda tekniska och fysiska resurser. Del var i stor utsträckningbarnfamiljer med medelstora inkomster. Slormarknadsköparna, och del skall man lägga märke lill,gjorde dock lika många inköp som andra hushåll, men högst ett avdessa gjordes i stormarknaden. Det pekar alltså på atl även slormarknadsköparnaär beroende av andra butiker. Vad gäller effekter på övrig handel så kan några särskildasådana inte avläsas i de undersökningar som utredningen har gjort på de 14orterna. I t. ex. , som fick sina stormarknader 1965 och 1967, varnedläggningstakten av dagligvaruhandeln ungefär densamma som i jämförbaraorter utan stormarknad. Av undersökningen kan snarare dras den slutsatsen atlomfattande saneringar i orternas centrala delar kan ha större inverkan på buliksanlaletän slormarknadselableringar. Av undersökningar om nyetableradelivsmedelsbutiker framgår alt av totalt 480 etableringar under de tre senasteåren var 60 varuhus och bland varuhusen fanns 12 stormarknader, av vilka 5 varbelägna nära bostadsområden och 3 låg i centrumanläggningar. den 12 aprU 1973 butikereller serviceställen inom . Detta visar all del kriterium som ofta anses beteckna stormarknadsbegreppet, nämhgen ensamelableringarutanför bebyggelsen, inle är tillämpligt. Ett annat intressant resultat av undersökningen är attlivsmedelsförsäljningen ökar i betydelse såväl i stormarknader som i övrigavaruhus. har det inte uppställts några klart definierade mål fördistributionssystemet av statsmakterna. En huvuduppgift för distributionsulredningenär alt ge ett underlag för att man skall kunna ange sådana mål. Det blir härväsentligt atl avgöra hur systemet skall fungera och vid behov styrasså all samhäUets, företagens och de anstäUdas och konsumenternas inlressen bästtillgodoses. Detta är mycket komplicerade awägningsp roblem. Jag måste säga all beskrivning ochbedömning tidigare var ytterst ytlig och missledande om man ser tUl hursammansatta dessa problem äi'.