prot · FW0978 · 1973-12-31 00:00:00 — Låt mig bara kort räkna upp sex punkter som där krävs och är redovisadei detalj: Enbättre och mer aktiv konjunkturpolitik. En på flerasätt angiven bättre ekonomisk planering. StabUiseringskonferenser,så att enskilda och organisationer inte 34 försöker lyfta sig själv i håret och tUl sist alla lurar alla, när del ekonomiskautrymmel inte är tUlräckligt för hur stora faktiska lönehöjningar som helsl. a) Sparstimulerandeåtgärder. b) Indexregleradeskatteskalor. Detta är ett program mot inflationens grandorsaker, herrtalman. Indexskyddade skatteskalor är något som vi inte skaU debattera nämnvärti dag, men låt mig, eftersom själv tog upp saken, bara säga att omman ökar skatten för människor när de inte har fåll en ökad skattekraft närman alltså beskattar det som bara är kompensation för prisstegringarna - så ärdet självklart att löntagarorganisationer och andra kommer atl tvingas atlbegära nomineUt sett än mycket större inkomst-höjningar. Då ökas efterfråganför myckel i landet, kostnaderna stiger, och vi får en ökad inflation. Det ärett ganska enkelt samband att förstå. Förslaget om indexskyddade skatteskalorgår inte att trolla bort med all det skulle vara någon nackdel för folkel tvärtom. Det som sålunda kvarstår som resultat av denhär debatten är att en utvidgad prisreglering är ett surrogat. Vad vi från vårthåll i StäUet viU ha är äkta vara. Jag viU upprepa etl par frågor, ifaU kommermed ell inlägg lUl: Är ni inte verkligt allvarligt oroade över prisutvecklingen?Om ni anser alt prisutvecklingen kan vara besvärande även ,vad är del som gör er så förmätna atl ni inle vUl gå ihop medoppositionspartierna för att i en snabbutredning se över och försöka kommaöverens om vissa ökade åtgärder mot prisstegringarna? Del har hänvisats liU remissullalandena tidigare. Jagskall liU slut bara anföra några rader ur näringsfrihelsombudsmannens yttrande NO är ändå etl ämbete där det finns specialkunskap just om prisförhållandenoch om vad som därvidlag kan göras: "Det är dock självklart att man inteav och lUl kan införa prisslopp eUer andra former av prisreglering utan altprisrelationerna snedvrides och näringslivet anpassar sina åtgärder lill deändrade vUlkoren för företagande. Effekterna av en ofta återkommandeprisreglering kan därför förväntas bli av samma art som vid en mera permanentprisreglering." NO fortsätter längre fram i sitt yttrande, och det gällerjust det konkreta förslag som handelsministern lagt på bord :"Riskerna för snedvridning av produktion och varuförsörjning ökar medregleringsperiodernas längd och är naturligen särskilt uttalade vid partiellprisreglering. En utvidgning av regleringen liU nya områden kan därförframtvingas av ett begränsat ingrepp." Detta gör all man inle borde varaenbart något skeptisk utan som vi viU i stället avslå hela förslaget, herrtalman. Och NO fortsätter: "Prisreglering kan dock inte ersätta traditionellaekonomisk-politiska stabiliseringsåtgärder eftersom prisregleringar otvivelaktigtendast angriper symtomen och inte själva orsakerna till en inflatoriskprisutveckhng. Eftersom det inle går att komma ifrån sambandet mellan priseroch kostnader är prisstopp ett mindre lämpUgt instrument om prisstegringenberor på kostnadsökningar." Vad vi reservanter vill är att angripakostnadsslegringar-nas grunder och därmed på aUvar bekämpa prishöjningarna. HerrBURENSTAM (): hade en genomgång av aktuellaskeenden, som ger en bakgrund till varför man skulle behöva sälta enprisregleringslag i kraft. Han nämnde därvid som orsak bl. a. den klappjakt påråvaror som finns - om jag förslod honom rätt. Denna har som bekant lett tillråvaraprishöjningar av märkbart slag. Låt oss la detta lUl utgångspunkt för att se hur passverkningsfull en sådan lag skulle kunna bli. Vi kan se på råohesidan. Vi ärmedvetna om alt det finns ansatser lill en energikris och atl oljeprisernavarit ganska kraftigt i stigande sedan en lid. SkuUe man då i kraft av en sådan här lag kunna på ettverkningsfullt sätt avskärma från dessa prisstegringar, ?Skulle del vara möjligt all införa ell slags prisslopp på oljeimporten? Detskulle i så fall vara alt staten steg in och började subventionera oljeimportenför atl hålla den svenska oljeprisnivån orörd. Jag föreställer mig altexempelvis arabländerna inte kommer att la intryck av om här iStockholm säger alt de inte får höja ohepriserna mera. Vi kan vända på steken och se pä en svensk exportvara.Pappersmassepriserna stiger . Det är klart att del är möjligtatl låla en svensk myndighet säga alt priserna inte får stiga. Men del skulleinnebära att vi - om vi satte detta i system - i fortsättningen skulle varavUliga att säha pappersmassa lill utlandet biUigare än vi skulle behöva. Del ärinle heller tUllalande, och jag tror inle alt svenska folket skulle begripadelta. Jag tror heller inle alt del av oUka andra anledningar skulle varamöjligt alt tänka sig hålla en lagstiftad lägre pappersmassenivå i ochen högre exportprisnivå. Del skuUe säkerhgen uppslå en hel mängd underligafenomen vid försäljning av pappersmassa här i landet, om man gjorde på delviset. Jag ville bara ur högen hugga ett av de olika inslagen iden bakgrund till den nya lagstiftning som angav. Jag undrar hurhan själv tänker sig alt det skulle fungera. hade anledning all falla tillbaka på deerfarenheter som fått av en undersökning av prisregleringar i andra olikaländer. sade att dessa ingripanden inneburit kraftiga bidrag lillprisstabiliteten. Jag har naturligtvis läst denna utredning och har den ävenframför mig här. Man behöver bara titta på inledningen till denna för alt få enhelt annan bUd. Del står atl resultaten är blandade. Men man tycker sig ändåkänna, heter det, atl i en del länder har ingripandena bidragit lUl denallmänna slabUiseringspolitiken. Man säger dock alt del finns myckel olikauppfattningar om erfarenheterna. Jag kan avge del omdömet om utredning atl den ärskäligen ytlig. Den gör ej heller anspråk på alt vara någon verkligtvetenskaplig och grundlig genomgång av erfarenheterna av en prisreglering. Manhar helt enkelt haft olika diagram framför sig och försökt bilda sig ettsynintryck av lägel. Däremot finns det, , en ganska kvalificeradlitteratur av mera solitt slag. Denna går igenom erfarenheterna fråningripanden i ohka länder, och de slutsatser som man kommer fram tUl är heltandra än dem som drog och rimmar mera med demsom exempelvis och även jag själv för den delen tidigare pekade på. vill göra gällande att vi står här ochbeklagar oss över de snabba prishöjningarna men atl vi när del blh fråga omåtgärder som denna inte är med längre. Vi har faktiskt och även tidigare angivithuvudpunkterna i vad en verklig antiinflationspolilik skulle bestå av. För allundvika typ av kommentar gjorde jag mig även i del härsammanhanget besvär med alt räkna upp vad jag tyckte borde varahuvudingredienserna i en sådan politik. Det är också värt atl upprepa demdärför att jag anser all regeringen har brutit mot möjligheterna att i deverkligt betydelsefulla avseendena försöka komma rätta medprisstegringarna. Det man vidtar är ingen åtgärd. Om detverkligen vore fråga om det slag mot prisstegringar som t. ex. ochsocialdemokraterna vih göra gällande, varför säger ni då att del måste vara enrestriktiv tUlämpning av åtgärderna? Jag fattar inle det. viU göra gäUande alt man med den föreslagnalagstiftningen kan stämma i bäcken i stäUet för alt stämma i ån. Jag skulleviha säga att era förslag på den här punkten inte stämmer i bäcken; de stämmerinte aUs. Det är del som är del oroande. HerrFRANZÉN (s): sade i början av sitt anförandeall jag hade påstått att det var meningslöst atl ha en lång ekonomisk debatt idetta ärende. Jag sade alt den fråga vi nu diskuterar gäller en utökning avfullmaktslagen, dvs. prisregleringslagen, med ett par meningar, innebärandealt man skaU kunna göra snabbare ingrepp. Jag tyckte då att det var onödigt meden lång ekonomisk och aUmänpolitisk debatt i della ämne, eftersom vi haft ettpar debatter och även kommer all få en sådan debatt om någraveckor. drog fram en del exempel från 1930-talel. Hantalade om vad mjölken kostade, och del vel vi alla. Del var på den lid dåbönderna inte fick så mycket betalt att de kunde klara sig. Vi har olikavärderingar av 1 930-talel, och får väl ha sina värderingar om detfina . För min del tycker jag inte atl det var så mycket alt längtatiUbaka lill. Jag tror nog att var myckel bättre och att1970-lalel kommer atl visa sig vara myckel bättre än 1930-lalet. Del är etl ganska meningslöst resonemang alt här tala omvad mjölk, vetemjöl och annal kostade 1930 ulan alt la fram andrabakomliggande faktorer. AUa har fått betydande löneökningar, vUketi sin tur medfört prisökningar. Vi kan ju inte slå kvar nivå.Det är etl fullkomligt meningslöst resonemang. Ni hänvisar ofta lUl från er synpunkt positiva yttrandenfrån olika remissinstanser. I reservationen har man gjort ell stort nummer avdetta. Där omtalas atl KF avstyrkt förslaget i den departementspromemoria somhgger till grund för den av utskottet tillstyrkta propositionen. Det är t. o.m. fler som avstyrkt med ganska beska kommentarer, och jag tycker det överhuvud tagel inle är någol märkvärdigt. Näringsorganisationerna - och del ärmånga som yttrat sig upplever del som ett avbräck i sin planeringoch i sin verksamhet om del plötsligt skuUe kunna införas ett prisslopp,antingen partieUt eUer på annat sätt. Från deras synpunkt är det väl ganskalogiskt att de stegrar sig och avstyrker varje form av prisreglering. Del ärinte så märkvärdigt. Men vi i måste göra en avvägning av desamhäUsekonomiska motiven för en sådan utvidgning som det är fråga om. Medborgarna har rätt alt bli skyddade mot prisstegringar.Vi kan inte anse del vara något fel att en prisstegringsprocess motverkas genommgripanden från samhällets sida. Del är inte heller så märkvärdigt atlnäringsorganisationerna har bekymmer för detta. Men man skall inle göra del sålätt för sig, alt man säger nej tUl en lagändring och hänger upp del på en radnej från vissa partsorganisalioner. De stora konsumentgrapper-nas uppfattningoch omdöme måste också vägas in i sammanhanget. Jag kan räkna upp många myckettunga remissinstanser som tUlstyrkt lagen; LO, TCO, , . Såvitt jag minns var del 37 remissinstanser som hadeyttrat sig. Av dem var det 14 som tUlstyrkt och 10 som dhekl avstyrkt. Restenhade ingen specieU uppfattning om vad som skulle ske, utan hade baraskrivningar i största aUmänhel. Ni skall således inte hänga upp er aUtförmycket på den punkten. Vidare var det frågan om tUlsättandet avinflationsulredningen. Såväl som har resoneratom det nödvändiga i en utredning saml hur man skaU kunna klarainflationsproblemen över huvud laget. Jag tycker mig kunna spåra en uppföhningav tidigare krav i . Under den gamla tvåkammarriksdagen förföhde deloss i bankoutskollet . Då hette del rundabordskonferenser. Undersenare år har del fått namnet stabUiseringsutredning. heter det såledesantiinflalionsutredning. Vi tror del är så pass besvärligt, alt vi inte kansitta och vänta på länga och tidsödande utredningar i alla sammanhang. Därinflationen gått forlast är i fråga om de borgerliga partiernas framställningarom atl man skaU utreda allting. Vi vel hur det är i det här huset: så fort detfinns en utredning av något slag på gång, säger vi aUtid vilket är ganska bekvämt- från utskottens sida och från sida att "här fmns enutredning, så vi får väl vänta och se vad den kommer lUl för resultat". En utredning kan arbeta . SkaU vi då avslå från atlvidta åtgärder bara för att det sitter några och diskuterar hur de skaU kunnabekämpa inflationen? Jag tror inte det vore möjligt. Del vore ganskameningslöst all försöka göra som säger, nämligen alt opposition,socialdemokrater, fackföreningsrörelsen, lönlagarnas organisationer och mångaandra instanser sätter sig ner och resonerar om det här. Jag tror del skullebli en ganska meningslös debatt, och man skulle säkert inte komma så värstlångt med den. undrade om vi inte var oroade överprisutveck-Ungen och om vi inle tyckte det var besvärligt. Det är klart att viär oroade över prisutvecklingen. Vi är precis lika oroade över den som ni. Menvi försöker genom den proposition som handelsministern lagt och som vi ställeross bakom atl få ett bättre och smidigare instrument för alt angripaprisstegringar osv. har vi haft pris- och karlellnämnden somövervakare för atl se lUl att man inle går för långt i det här avseendet. Vadsom kan hända är att det inom en enda bransch eller sektor av näringslivetförekommer ohemula prisutvecklingar, dvs. man lar mer betalt än man borde göra.Det innebär inte i och för sig någon överhängande eller betydande fara. Men omdet smittar av sig, kan det bli både "betydande fara" eUer kanskeenbart "fara" - man har htet olika tolkningar inom oppositionen av"betydande fara" och bara "fara". Om olika sektorer låtersina priser skjuta i höjden, skaU man gå in på just dessa sektorer eller i dendelen av näringslivet heUre än all vänta tUls del gått så långt, atl man fåtten allmän prisstegring som inle är acceptabel och man i stället får gå in medell allmänt prisstopp. Det är det som är avsikten, och del är del som viresonerar om. Sedan kan herrarna ha ohka uppfattningar om hur långt man skaU gåvid ingreppet. ställde en fråga lUl mig. Jag sadealt det var en klappjakt på råvaror. Ja, det bevisar att detta är eninternationeU företeelse som inle är så enkel för oss alt klara. På den punktenär vi överens, och jag. Om vi får betala 10 eller 20kronor mer per kubikmeter för ohan till de oheproducerande länderna, så skallnaturligtvis svenska försähare och distributörer få ta ul dessa prisökningar.Men om de skulle komma på idén alt ta ul 10 eller. extra, då skallman använda denna lag för att stävja sådana prishöjningar. Det är återigen ellsådant exempel som är relevant i sammanhanget. Del finns fler frågor som skulle ha besvarats, meneftersom vi befinner oss i del sista skedet av riksdagsarbetet, skall jag avståfrän atl ta upp dem. Huvudsaken är all ni försöker sälla er in i vad det ärfråga om. Del gäller inte att göra några stora ingrepp på prisregleringensområde. Det gäller atl skapa en bättre möjlighet för regeringen att viafullmaktslagen gripa in i etl tidigare skede. För övrigt tycker jag ni för ellunderligt resonemang. Ni målar bara upp svarta spöken på väggen. Ni går ut ochtalar om för alla människor som vill lyssna att efter skaU nibilda en borgerlig regering här i landet. Vilka problem kvarstår då när delgäller fullmaklslagen? Del är två och en halv månad kvar till den 16 september.Efter - orn det nu skulle gå så illa, atl ni får bUda regeringoch måste la stäUning liU hur ni skall göra - kan ni hindra prisregleringslagenatt träda i kraft. Då är del inget bekymmer med del. AUleftersom tiden går kanni avslå från att hos begära ytterligare förlängning av lagen. Det ärinte några märkvärdigheter. Förmodligen är det så, atl ni är bekymrade över alldel kanske inte blh någon borgerlig regering, eftersom ni agerar så hårt, justi det här lägel. Del här är en sådan fråga som man tydligen anser är myckelbesvärhg och som därför bör låsas in i den borgerliga oppositionens kylskåp.Man måste ha klart för sig att den här frågan måste drivas. sade iett tidningsuttalande bara , alt alla dessa besvärliga ochkontroversiella frågor får tUls vidare läggas på is. Det här är tydligen ensådan fråga som man skaU låsa in i oppositionens frysskåp i framliden. Jag troratt del är ett ganska sunt tänkesätt när ni inle tror att ni skall fåregeringsmakten efler . Jag har begärl ordel i den här diskussionendärför alt jag tycker mig se etl intressant principiellt spörsmål dyka upp. Detär en ideologisk eller principiell skUjelinje som går rakt igenom det s. k.borgerliga blocket i varje fall går linjen väldigt klar mellan socialdemokratinoch de två partierna längst ut tUl höger. Det är riktigt all man av en regering kräver att den tarsitt ansvar för prisutvecklingen. Det är riktigt all av samhället kräva att delskall försöka skydda konsumenterna mot onödiga prisstegringar. Detta är, såvittjag förslår, en uppfattning som oppositionen i sin helhet delar eftersom den såofta begagnar den här talarstolen för alt föra fram jusl de kraven. Vad vi diskuterar är inte detta, utan det är vilka resurser, vilka möjligheter ochmetoder som skaU stå tiU samhäUets förfogande för atl fyUa detta ansvar och föralt åstadkomma delta skydd mot onödiga prisstegringar. har två talesmän för oppositionen i en som jag tyckeropåkallad hberal yra kommit fram lUl att någon ytterligare möjlighet församhället behövs inle, dvs. någon rätt för samhället all ingripa iprisbildningen skall inte existera. Däremot - detta säger de inte, men detföljer obönhörligt av della resonemang har företagen rätt all höja prisernanär de vill och hur myckel de vill. När prisstegringar uppstår beror detta,anser man tydligen, inle på att företagen möjligen kan tänkas vilja utnyttja enmarknadssituation för alt kunna sko sig lilel extra på konsumenternasbekostnad. Det beror i stället på alt ekonomin är osund eUer att regeringen inågot avseende handlat fel, säger man. Det är ganska intressant alt när kommer fram tiU all det finns ett antal företag här i landet som höjerpriser, väher han som exempel statliga, kommunala och kooperativa företag. Meni hans föreställningsvärld finns del inte ett enda privat förelag som någongång har befunnit sig i en sådan konkurrenssituation all del haft anledning althöja priserna mer än vad som var ofrånkomligt på grund av koslnadsslegringaroch andra omständigheter. Del allvarhga är all herrarna här gör sig skyldiga tUl enallmän legitimation, en auktorisering av en ohämmad prishöjningspolilik frånprivatföretagens sida. Varför gör ni detta? Varför får vi aldrig härhöra alt också de privatägda förelagen har etl ansvar, att också de kan länkasi ohka situationer medverka till en inflation? Är blodet så myckel tjockare änvatten så atl ni inle vågar säga delta till era närstående? 1 alla de här resonemangen gör man enverklighetsbeskrivning som i vissa avseenden passar in i den allmänna ideologiskabilden, i andra avseenden är aUdeles på tok. När man försöker tala om vadregeringen egentligen skulle göra, nämligen all ingripa mot inflationens grundorsaker,använder man ett antal exempel eller referenser som visar alt man inle tycks haupptäckt mycket av vad som har hänt under se - inle bara i det här landet ulan i hela den västerländska industrivärlden.Det är alldeles riktigt att man har haft en stigande inflationstakt iVästeuropa, i , i och också i ett antal andra induslriahseradeländer. Del har inträffat under andra hälften av 1960-lalel. Den tendensenbestår nu i början på 1970-talel. Detta har oroat alla dessa ländersregeringar. Det intressanta och oroande är alt även ländermed en hög arbetslöshet har haft en snabb inflation. Även länder som t. o. m.haft minskad produktion en så hård åtstramning i ekonomin all produktionenhar gått tillbaka har haft en snabb inflation. Även länder med mycket lågamarginalskatter har haft en snabb inflation. Även länder, , där man har privatägda, konkurrerande TV-bolag och järnvägsbolag harhaft en myckel snabb inflation. Även länder som aldrig har drömt om alt införahyresreglering har haft samma inflationstakt, och även länder som inte harnågol enda kommunalägt eller kooperativt bostadsföretag ståtar med mycket högainflalionssiffror. Del väsenthga i det här sammanhanget är atl många av de härländerna har haft en snabbare prisslegringstakl än under de senasteåren. 1 själva verket har vi genom olika insatser lyckats begränsaprisstegringarna i förhållande till den internationella prisstegringen även omde jämfört med det tidiga 1960-lalet är höga. Vi ligger lägre än genomsnittet. Vad är det då som gjort all möjligheterna tUl direktaingripanden har aktualiserats i praktiskt taget hela den västligaindustrivärlden ? Jo, det är just precis della all alla deåtgärder som man trodde skulle medverka tUl all begränsaprisstegringarna inle längre tycks fungera. Den allmänna deflationspolitikenhar inle fungerat. Länder som revalveral, t. ex. , har en snabbareprisstegring än vad de någonsin haft. En gammal teori som möjligen herrBurenstam fortfarande hyllar - gäUer alltså inte. Del är della som ärförklaringen tiU all regeringar socialdemokratiska, liberala, konservativa -har övervägt och också infört några ohka former av prisregleringar ellerpriskonlroll. Vi har fåll en ny typ av inflation som kräver nya medel. Regeringen har försökt beskriva jag skall inte gå in påpropositionens text - hur vi tror alt förutsältningarna förinflationsbekämpningen gradvis och successivt förändrats i västvärlden.Fortfarande kommer den stora tyngden i anliinflalionspoliliken all ligga påfinanspolitik, kredilpolitik och konkurrensbefrämjande åtgärder. Men dessaåtgärder räcker inte i vissa lägen. Vi behöver en utbyggd och stärktpriskonlroll, en prisreglering, i vissa lägen. Också har tvingats intressera sig för den här frågan.Behoven har uppstått inom de ohka länderna. Jag vill bara säga till herrBurenstam att om ändå anser sig kunna konstatera att detta är ellbidrag tUl prisstabiliseringen så är det ingentmg atl rynka på näsan ål. Dethar ju i en rad länder varit ohyggligt svårt atl hitta medel som kan visa sigeffektiva ens marginellt. Om vi genom prisstoppet kan håUa tillbakaprisstegringar på 0,5 procent så är det åtskilliga hundratal mihoner visparar åt de svenska konsumenterna. När vi under prisstoppet 1970-1971 kundebegränsa prisstegringarna lill 1 eUer så betydde det oerhörtmyckel. Bara ettbidrag här är värt myckel, . Av inläggen att döma finns en bred majoriteti kammaren för del här förslaget. Del skulle emeUertid roa mig att.höra herrMöller beskriva hur det regeringsprogram som hans partUedare utlovat ser ul närdet gäller prispolitiken. Någon centerpartist tycksinte vara vUlig all här i kammaren diskutera en borgerlig prispohlik, meneftersom partUedare har utlovat ell regeringsprogram: Hur ser delut på denna punkt? VUket parti skall driva politiken? Är det det störstapartiet, , eller är det och som skaU avgöra hur en eventueU borgerlig regering bedriverprispoliliken? Vi har i olika sammanhang och i olika omgångar haftutredningar som gällt inflationsproblemen. kommer det på nytt - litet trött,litet rutinmässigt ett borgerligt förslag om ytterligare en sådan utredning.Den enda poängen är nu alt man vUl att del skall vara en snabbutredning. Mennär jag hör herrarna så frågar jag mig om detverkligen är snabbheten som kommer atl karakterisera den utredningen, för vadherr talar om och det gör också - är att manskaU ha bättre konkurrens t. ex. när det gäller järnvägstaxor, teletaxor ochposttaxor. Skall den här utredningen föreslåetl konkurrerande postverk? EUer vad är det för slags snabbtänkande som denskaU utveckla? säger alt man skall ha lägremarginalskatter. SkaU det snabbutredas av denna utredning? Det var ju en enorm triumf för er när ni tillsammans medkommunisterna fick fram skalleutredningen. Den sitter med della spörsmål. Hurmånga utredningar skall snurra omkring i dansen kring marginalskatter ochskaller som ni vill ha i gång? När del gäller ett ökat sparande så finns ju en radsparslimulerande åtgärder. Och vi har under 25 är diskuterat de positiva och denegativa sidorna av andra sådana åtgärder. Om och moderaternasbidrag tUl stabiliseringspoUtiken blir att snabbutredningen resulterar i skulle föreslå skattesänkning för folk som har höga kapilahnkoms-ler,önskar jag er verkligen lycka i försöket att övertyga människor om all detär på del fundamentet en borgerlig prispolitik skall bygga. () kort genmäle: konstaterade atl här gick enskiljelinje i politiken och att vi inte ville komma med några förslag Ullåtgärder. ironiserade över de förslag som vi faktiskt har lagt fram.Det är dumt att ironisera över dem. På grund av alt ni gjort del har ni ocksåfått se att har haft en hög prisstegringstakt, att vi har legat högreän andra länder när del gäller inflation tvärtemot vad handelsministernangav.