prot · FW09103 · 1973-12-31 00:00:00 — Utskottet förordar en annan linje, nämligen att de medel som Tisdaeen den beräknas för stöd tUl kassor i första hand inriktas på kassor medett stort 29 mai 1973 antalersättningsdagar per medlem. Detta belopp är 25 mUjoner, eller Uka------- ~ mycket somen höjning av progressivbidraget skuUe kosta, ' Problemet med olika avgifter kan man lösa genom en höjning av S progressivbidraget,och denna fråga kan bli aktuell om det visar sig att arbetslösheten kommer attvariera mycket mellan olika kassor och de nu föreslagna förbättringarna interäcker tUl för en utjämning, I så fall fär vi återkomma för att viaprogressivbidraget lösa de problem som här har tagits upp. Det finns en reservation tiU frän de borgerliga, nämligennr 2 om skyldigheten att ta arbete på annan ort om man kan pendla till hemmetöver veckosluten. Reservanterna anser att sådant arbete skall man bara behövata, om den andra maken kan få ett likvärdigt arbete på den nya orten. Vadinnebär en sädan bestämmelse som den föreslagna? Jo, ett Ukvärdigt arbete förgrovarbetaren eller städerskan är det kanske ganska enkelt att erbjuda, om viinte haren stor arbetslöshet. Men när det gäUer vissa specialarbetare kan detvara värre att skaffa fram jämförligt arbete. Att införa en ny klassbestämmelsekan jag inte vara med om. Och problemet är ju inte löst med ett sådant förslag,för det leder bara fram till att man fär uppbära understöd tillsman blir utförsäkrad. Sedan blir man i alla fall tvingad att ta ett jobb. Till slut, herr talman, vill jag framhålla att för migpersonligen är det beslut som vi snart skall fatta ett av de största som jaghar varit med om under mina är i . För en brukspojke, som upplevdearbetslösheten i det som av styrdes avde borgerliga partierna, är det ett stort ögonblick. Det ligger en oändlighet ifräga om social trygghet mellan 1930-talets första år och . Jag kan närsom helt se kön av oss ungdomar mellan för unga att fänödhjälpsarbete, hänvisade till ett kontant understöd där vi stod framförarbetslöshetsnämndens ordförande för att hämta ut en matlapp på4:20 kronor, vUket var summan av det understöd som vi fick för . Jagkan också se famUjeförsörjarna, iklädda nya manchesterbyxor och storvästar somde hade fått ta på kredit, i kamp mot en stenig Smälandsnatur bygga Hästövägen.Ovana vid arbetet, frusna och hungrande försökte de få ihop en dagsförtjänst,varierande . Jag kan också uppleva fackföreningsmötena,där de som hävdade reformismens väg till ett bättre samhälle blev kalladesocialfascister och arbetarförrädare. När vi beslutar om enarbetslöshetsförsäkring, som skall ge av lönen och som kan uppgåtUl per dag, eller ett kontant arbetslöshetsstöd med perdag, känner jag tacksamhet mot alla dem som var med och slogs för denna sakäven i motgångens stund och som ständigt hävdade den reformistiska socialismensväg. När man återgår tUl nutiden och upplever dagens revolutionärer med ungefärsamma argumentation som eller de borgerliga partiernassvartmålning av dagens samhälle kan man inte ge mer än ett löfte för att hedraminnet av de gamla hedersmännen frän . Och det är att med samma Nr 103 entusiasm som de hade gä ut och kämpa såväl mot revolutionära Tisdaeen den frasmakare och smutskastare som mot de borgerliga politikernas svart- 29 mai1973 målning av och inbillning om vadsocialdemokratin uträttat i värt land. -------------------- Herr talman! Jag ber att få yrkabifaU till utskottets hemställan. Arbetslöshetsför säkring m. m. jgrr () kort genmäle: Med hänsyn tUl att har blivitkallad tiU hovrättsförhandhngar har jag fått talmannens tUlstånd att härgå in och säga några ord. Jag är överens med om värdet och betydelsenav den här reformen, och jag skuUe också vilja säga tiU att jagtycker att vi i utskottet har arbetat med en mycket positiv inriktning frånalla häll och att vi har åstadkommit ett gott resultat, frånsett de punkter därvi i reservation har framfört en annan mening. Jag vill kanske inte riktigt instämma med han säger att förändringarna som utskottet har enats om inte är sä viktiga.Jag tycker de är mycket väsenthga, och vi är tacksamma över att vi har fåttdessa ändringar till stånd. Det gäller tUlgodoräknande av tiden för värd avbarn under två är, det gäller de nytiUträdande pä arbetsmarknaden och detgäller även möjligheterna för AMS att ge dispens tiU företagare då det gällerkortare medlemstid. Jag hoppas att vi är överens om att dessaändringar är betydelsefuUa och har ett stort värde. var inne pä vad hade sagt omATP och sjukförsäkringen. sade inte efter vad jag kunde höra det får väl protokollet visa att det skulle vara någon illvilja som här hadekommit tUl uttryck mot företagare. Men vi kan väl inte heller komina ifrån detfaktiska förhäUandet. När ATP infördes var det sä att de bara fick tvåtredjedelar av ATP-pensionen. Det har rättats till, och efter vad jag tror sadeherr också detta i sitt anförande. Företagares maka som arbetar i rörelsen har ju fortfarandeinte samma möjUgheter när det gäller ATP och sjukförsäkring. Utan att påstå attdet är någon UlvUja sä måste vi här konstatera fakta att det allt fortfarandefinns problem som pockar pä att lösas. 1 reservationen har vi begärt en utredning om enobligatorisk försäkring. Det är inget nytt krav, det har framförts från värthåll . Låt mig bara säga att det är stora fördelar förenade med enobligatorisk arbetslöshetsförsäkring. Det blir trygghet för alla, alla kan varamed. Avgifterna kommer också att bli lika för alla. i (c) kort genmäle: När det gäller det anförande som herrFagerlund höll skuUe jag vilja instämma i innehållet i hans avslutning - att det är ett mycket gott arbete som man genom facket har lagt ned för att skapa trygghet för sina medlemmar. SkUlnaderna i uppfattning oss emellan i den här frågan är väl inte så stora de rör sig framför allt om huruvida vi skall ha en obligatorisk försäkring eller ej. Vi har olika värdering av situationen . Från socialdemokratemas sida har man stannat för ett bibehållande av den friviUiga försäkringsformen. Men som det redan har 72 citeras i debatten är ju utskotteti sin helhet inte så säkert på att detta är denframtida lösningen, utan man säger på s. 43 att det kan varaaktuellt att pröva om och se pä möjligheterna att förena den med det nuvarandefrivilliga systemet. Som jag sagt tror jag att utvecklingen kommer attgå i den riktningen. Jag tycker att jag har ett gott stöd för det påståendet iden omständigheten, att när man nu skall utöka arbetslöshetsförsäkringen attomfatta flera grupper och införa det kontanta arbetsmarknadsstödet mäste manför rätt stora delar av arbetsmarknaden gä in för ett system som inte kangrundas på en frivillig försäkring. Jag tror inte att det i längden är vettigtoch möjligt att upprätthälla de här två formerna och att socialdemokraternadärför sä småningom kommer över till vår ståndpunkt. För detta anser jag mig hastöd, som jag sade, i de formuleringar som gjorts i utskottsbetänkandet. Vi har kommit tUl den ståndpunkten att det inte skullefinnas någon anledning att fördröja övergängen till ett obligatoriskt systemoch vill därför att utredningsarbetet skall starta omgående. det särskilda yttrandet som finns i betänkande. Detär inga meningsskiljaktigheter därvidlag mellan yttrandet och centerpartietsrepresentanter i InU, Det har ju hänt nägot sedan betänkandeframlades, och jag sade också i mitt anförande att vi nu accepterar deförändringar som föreslås ske inom den frivilliga försäkringens ram men att vibedömer det sä att en övergång till ett annat system är nödvändig. Argumentet att man inte skulle kunna ha kontakt medfackorganen och ge dem tiUräckligt inflytande kan jag inte förstå. På de flestasamhällsområden försöker vi ju skapa inflytande för alla grupper. HerrFagerlunds uttalande att det skuUe vara svårt att i ett obligatoriskt system geinflytande åt fackorganisationerna kan därför inte vara nägot argument. Arbe tslösh elsförsäkring m. m. HerrEKINGE (fp) kort genmäle; tvivlar på att TCO tänktigenom sitt ställningstagande och sitt förord för en allmän försäkring. Han kaninte förstå att en obligatorisk försäkring skall kunna förenas med ettavgörande inflytande för löntagarorganisationerna. Jag kan bara hänvisa till vad TCO sagt i sittarbetsmarknadspolitiska program, där det stär: "Praktiskt kan detta bl, a,lösas genom att företrädare för de fackliga organisationerna ges inflytandeöver verksamheten vid arbetsförmedlingens distriktskontor genom de av TCOföreslagna distriktsnämnderna," Jag anför detta bara som ett exempel pä att för den somvill en förändring i rätt riktning finns det naturligtvis lösningar på sädanahär frågor. Och inflytandet måste självfallet vara starkt från löntagarorganisationernassida. Jag kan inte se att det är någon svårighet att åstadkomma det. Vidare frågar om jag är med på att mangenom arbetsgivaravgift skall betala detta. Vad vi sagt är ju först och främstatt vi vUl att det skall vara en förutsättningslös utredning om en obligatoriskförsäkring. Vi har inte motsatt oss det första steget när det gäller att enviss del av finansieringen skall ske genom arbetsgivaravgiften. Arbe tslösh etsför-säkring m. m. kansjälvfallet inte föreslå en utredning och föreslå hur utredningenskall lösa de olika frågorna. Jag tror att det är helt rimligt att räkna medatt man kan fä gä båda vägarna. sade att jag hade hänvisat till att vi stårkvar på samma nivå som vid seklets böqan. Ja, jag sade att när det gällervillkoren för ersättning stär vi kvar på denna nivå. Och det gör vi: exempelvisett års medlemskap och fem månaders arbete under den senaste tolvmänadersperiodeninnan man kan få ersättning. Man måste alltså ha haft arbete under denna tidför att man skall få ersättning om man blir arbetslös. Beträffande karenstidenhar vi i stort sett samma viUkor, Slutligen frågade ; Vad gjordes ?Dä vUl jag svara att enligt vad jag har funnit gjordes den första insatsen pädetta område när en frisinnad företrädare 1908 väckte en motionom arbetslöshetsförsäkring. Med liberalt stöd och med en liberal regeringinfördes sedan också folkpensionen 1913, Vi har börjat med obligatorium ochbör kunna fortsätta med det, vi bör skapa ett skydd för alla. HerrHAGBERG (vpk) kort genmäle: vittnade här om sin ungdom,när han fick stå med mössan i hand då han var 16 18 är. Han säger att dagensbeslut är det största beslut som fattats av , men jag vet inte om jagskall ta det som intäkt för att man uppnått den reformistiska arbetarrörelsensmål. Jag trodde faktiskt att hade större mål än sä. Jag vet inteom fär uppleva den dagen då vi här i beslutar om attaUa skaU ha rätt tiU arbete, men jag undrar hur då skullereagera. Men tycker jag ändå att detta måste vara en mycket litenetapp på vägen att bekämpa arbetslösheten, en arbetslöshet som är större nu änden har varit på många herrans år. Därmed är jag inne på kritik för att viinte kunnat anvisa finansieringsvägar för genomförandet av våra förslag. Menenklast kunde vi göra det genom att bekämpa arbetslösheten på ett sä effektivtsätt som vi har talat för. Då kostade arbetslöshetsförsäkring inte sä mycketpengar. Men jag förstår dilemma. Om man inte kan bekämpaarbetslösheten, så kostar den pengar. Och får man också möta kritik frånarbetarna. Men för man en vettig regionalpolitik och ser tUl att det skapasarbetsmöjligheter, så behöver de förslag vi ställt inte kosta mycket inom ensnar framtid. () kort genmäle: Jag skall försöka bemöta talarna i tur och ordning. påstod att jag sagt att ändringarna inte varså viktiga. Ja, allting är ju relativt, och i förhåUande till hela reformen ärändringarna inte så stora, men visst är de viktiga utplockade var och en försig. Vad obligatoriet beträffar, i , har jagtidigare sagt att obligatoriet i arbetslöshetsförsäkringen är större änobligatoriet i pensioneringen och sjukförsäkringen. Jag instämmer emellertidmed i , när han sade att visst kan man få ett fackligtinflytande även i ettobligatorium, men det var det avgörande inflytandet som jag kopplade samman medett obligatorium. Så har det här hänvisats tiU vad utskottet har skrivit,och man har sagt att vi socialdemokrater väl kommer över påoppositionens hnje. Ja, om det vore så enkelt att man varje gång kunde bindasig ! Då kunde man ju se in . Jag återkommer tiU det,, litet . Men diskuterar vi dessa frågor utifrån dagenssituation. Självfallet kan förhållandena ändras. Ja, jag vet att det kommer attbli ändringar . På vilka punkter vet jag inte, men attändringar kommer att göras är jag helt övertygad om. Sedan sade att man på hans sida har arbetat irätt riktning, och som exempel på det nämnde han åter ett årtal, nämligen 1908,Men skyU inte pä socialdemokratin i det fallet, ! Jag vet inteexakt, men jag tror att det fanns 2025 socialdemokrater i 1908,Skyll dä i stället pä det borgerliga samhället, det samhälle som ialla andra sammanhang slår vakt om. Det är ju ni som är skuld tUl att vi intekom i gång , frågade sedan: Är det söm vi når med dagensbeslut mål? Nej, det är det inte, Längt därifrån. Men det ärett etappmäl på vägen i det reformistiska arbetet, och det var uppbyggandet avden reformistiska socialismen fram till som jag pekade på,VUket är vårt mål? Jag får säga som ; För mig är det en rörelse;en riktning som jag stöder. Den rörelsen har gått i rätt riktning under de här40 åren, och jag hoppas att den gör det även i fortsättningen. Är det så enkelt som säger, varför har man dåarbetslöshet i ? A rbetslöshetsför-säkring m. m. HerrEKINGE (fp) kort genmäle: Jag är givetvis medveten om att varken herrFagerlund eller jag kunde göra någonting ät vad som hände mellan 1908 och 1934och inte därefter heller. Vi är båda brukspojkar, ochmitt hjärta klappade i takt med när han talade om situationenpå de gamla bruken. Skyll inte på socialdemokraterna, skyll på de borgerliga,säger , Nej, vad jag framhöll var att det knappast hänt någontingtills . står stora grupper utanför möjligheterna till skyddvid arbetslöshet. Det kan jag skylla på den regering som varit verksam i vårtland och inte åstadkommit någon förändring av de förhållanden somgällde i i börian av seklet. Det kan jag skylla socialdemokraterna ochregeringen för, och det gör jag. Hade man haft intresse av att utsträckamöjligheten till skydd tiU alla människor, hade man redan genomfört enobligatorisk arbetslöshetsförsäkring. Vi har varit med om att genomföra sjukförsäkringen och denallmänna pensionen, vi har varit förkämpar för det. Vi har varit förkämparockså för en obligatorisk arbetslöshetsförsäkring, men motståndet frän socialdemokraternaoch regeringen har gjort att vi ännu inte fått till stånd en tillfredsställandelösning. Dä herrFagerlund tillhör styrelsen för Arbetslöshetsförsäkring m. m. borde herrFagerlund kunna svara pä de frågor som förbundets redaktör framställt. Det ärintressant med självständiga redaktörer, men det är hka intressant omstyrelseledamoten svarar offentligt på de frågor hans medarbetare ställt iförbundets tidning. (vpk) kort genmäle: säger att den reformistiskaarbetarrörelsen arbetar i rätt riktning. Ja, det fär stå försocialdemokraterna och , Men de arbetare som är arbetslösaoch blickar 40 är tillbaka i tiden, dä det också var arbetslöshet, funderaröver vilken riktning det är. De som har blivit uteslutna frän arbetsmarknadenpä grund av hetsen, de som fär gå i halv- och helskyddad sysselsättning, de sombefinner sig i beredskapsarbete, de kanske inte tycker att riktningen är denrätta. Det är, som jag tidigare påpekade, avsaknaden av en riktigkamp mot kapitalet som gör att vi har denna arbetslöshet. Jag vUl ställa enkonkret fråga till : Arbetar socialdemokratin för rätt tiU arbeteför var och en, och när kan det genomföras med den politik man för? () kort genmäle: Jo, vi slåss för rätten tiU arbete för alla.Däremot kan jag inte svara på, vilken dag och vUket klockslag det skall kunnagenomföras. Om har ett recept pä det, tala då om det här i !Även om kommunisterna kommer till makten tror jag inte ni kan säga vilken dagoch vilket klockslag ni skall införa rätt till arbete åt alla. talas det igen om beredskapsarbete, skyddadsysselsättning etc. Jag för min del betraktar inte dem som är sysselsatta isädana arbeten som sämre anställda. Jag hävdar att de gör precis samma insatssom alla andra i detta sammanhang. kom tillbaka till att vi båda är brukspojkar.Skillnaden är bara den att vi dragit olika slutsatser av det. Han har valt detparti som i börian av slogs för AK-systemet, för att man inte skuUeha avtalsenliga löner o, d. Jag har valt det parti som avskaffade AK-systemet,som införde arbetslöshetsstöd och skapade jobb. Sedan säger han att jag skall svara på de frågor somredaktören ställde. Dem försökte jag svara pä i mitt första inlägg när jagredogjorde för argumenten för en frivillig försäkring kombinerad med ettobligatoriskt gmndskydd. Medan vi för den här debatten om arbetslöshetsförsäkringensutformning är arbetslösheten på en mycket hög nivå, en av de högsta somnågonsin har noterats. Trots en rad ekonomisk-politiska åtgärder av generell ochselektiv natur är det mänga människor som inte kan få arbete på den öppna arbetsmarknaden,SCB-siffrorna över arbetslöshetens omfattning är 103 000 för april månad 1973,AMS-siffran för samma månad 71 000 och maj-siffran enligt AMS nära 61 000,Trots en mycket omfattande arbetsmarknadspolltisk Insats är det många som intekan få beredskapsar- De är för beroende av att fäett ekonomiskt skydd vid arbetslöshet. Det skyddet är emellertid för mångabristfälligt. Ersättningsnivån är i många fall för låg och ersättningstiden imänga fall för kort. Och för många är skyddet obefintiigt. De är inte med iförsäkringen. De får inte vara med, AMS har redovisat 60 000-70 000arbetslösa. En tredjedel av dem stär utanför försäkringen. Om vi mäterarbetslösheten enligt SCB:s metod blir siffrorna väsentligt högre. Vi har fört en mångårig debatt omarbetslöshetsförsäkringen, en på mänga sätt märklig debatt. Det är få sombestrider att den nuvarande försäkringen har betydande svagheter. Kraven påbättre trygghet är gamla, men regeringen har i denna väsentligaförsäkringsfråga varit anmärkningsvärt passiv. Det var riksdag som begärde en utredning om enallmän arbetslöshetsförsäkring. begärde den utredningen därför att1964 års reform betraktades som otUlräcklig, Det dröjde innanKSA-utredningen tUlsattes, Den arbetade eller i varje faU pågick - i nära femår. Regeringen behövde sedan ytterligare tvä år för att bearbeta utredningensförslag, och framläggs ett förslag om en reform som böriar gäUa 1974 - tioår efter det att begärde en utredning. Det är många arbetslösa som har fåttett otiUräckligt skydd från samhällets sida, som har fått uppleva onödigasvårigheter till följd av att regeringen har fördröjt denna reform. Detmärkliga är att den reform som snart kommer att beslutas liksom 1964 årsreform är otillräcklig, gjorde aldrig den utredning som 1964års riksdag begärde. Sammanställningen av argument på några få sidor iutredningens betänkande kan inte kallas en utredning av frågan om aUmänarbetslöshetsförsäkring. Den är torftig, t, o, m, som sammanställning avargument. Vi har alltså inte fått den utredning som vi skullebehöva. Vi har inte fått den trots att en rad krav pä en sädan utredning harframförts : här i genom partimotioner från värtpartis och sä småningom även frän andra partiers sida, genom enskilda motioner jag kan här bl, a. nämna motioner och , den senare av OlleWestberg, och mig själv samt genom krav, framförda i allmändebatt, framförda i programskrifter och i partiprogram. Men kommer vi att än en gång genomföra en delreform. Vikommer att förbättra den gällande försäkringen, och i synnerhet om riksdagenföljer utskottet och ändrar regeringsförslaget pä ett par punkter, där detta ärovanligt svagt, blir det förbättringar som i många avseenden är riktigt bra.Det är bra att de som är med i arbetslöshetskassorna kommer att få högreersättning och en längre ersättningstid, och det är bra att en ny stödform kontant arbetsmarknadsstöd införs för dem som inte är med i någon kassa. Men - som redan har sagts i debatten, bland andra av herrEkinge -det är inga särskilt märkliga förbättringar som vidtas. Huvuddelen avde nya pengar som satsas på arbetslöshetsförsäkringen går ju tillbaka tillStatsverket I form av skatt. Regeringens förslag betyder att den nuvarande A rbetslöshetsför-säkring m. m. Arbetslöshetsförsäkring m. m. arbetslöshetsförsäkringensbrister kommer att kvarstå i några väsentliga avseenden. Försäkringen omfattarinte alla förvärvsarbetande, försäkringen gäUer bara under en begränsad tidoch försäkringen ger i mänga fall otillräcklig ersättning. Det betyder attarbetslöshetsförsäkringen fortsätter att vara vår.svagaste socialförsäkring,att människor inte heller kan känna samma ekonomiska trygghet vidarbetslöshet som exempelvis vid sjukdom. menade att arbetslöshetsförsäkringenger ett bättre grundskydd än andra socialförsäkringar. är det kanske så, attdet är sedan praktiskt sysslade med att beräknasocialförsäkringar; i vart fall kan man sätta ätskiUiga frågetecken kring hanssummeringar. Vid exempelvis en jämförelse med folkpensioneringen som herrFagerlund gjorde blir siffrorna för folkpensionärer med ålderspension,pensionstillskott och kommunala bostadstillägg andra än de som han nämnde. Vibör ha i minnet att folkpensionen, i den mån den är den enda eller denhuvudsakliga inkomsten, inte beskattas, medan arbetsmarknadsstödet inom arbetslöshetsförsäkringenkommer att beskattas. Detta är ändå inte det väsentligaste, även om frågetecknenkring beräkningarna alltså är åtskUliga, Det väsentliga är ju att det inte baraär grundskyddet det gäller, utan också standardtryggheten, och att standardtryggheteninom arbetslöshetsförsäkringen kommer att bli otillräcklig. Därför måste vi gåvidare. Det behövs en mer omfattande reform; en aUmän arbetslöshetsförsäkring.Det är först vid en sådan organisationsform som ordentliga förbättringar avförsäkringens materiella innehåll kan ske. Därför har åtskilligtkvar att kämpa för - inte mot några partiers dimbUdningar eller skräckmålningarutan mot en verklighet som, tyvärr rymmer arbetslöshet för många. Det storabeslutet återstår att fatta, och jag skulle vara glad om -villemedverka till det. Det borde ju, som har sagts i ett inlägg tidigare, varanaturligt att se pä inkomstbortfall vid arbetslöshet på samma sätt som påinkomstbortfall -vid sjukdom, olycksfall, invaliditet och ålderdom. Det finnsen allmän sjukförsäkring som ger ekonomisk trygghet vid sjukdom och olycksfall.Den omfattar alla, och den fick vi 1955, Det finns en allmän pensionering somger ekonomisk trygghet vid ålderdom och invaliditet. Den omfattar alla, och denfick vi 1913, Men en allmän arbetslöshetsförsäkring är , 1973, konstrueradså att den bara omfattar en del av arbetskraften, ungefär två tredjedelar.Resten kan inte vara med. Också om kassorna byggs ut och medlemsantalet ökaskommer många ändå att få ett otillräckligt skydd. Ett av skälen till att regeringen nu har stannat för attbehälla den frivilliga arbetslöshetsförsäkringen är att arbetslöshetskassornahar en nära anknytning till de fackliga organisationerna. Ja, den anknytningenär värdefull, det är ingen som har någon annan mening. Men det mäste varamöjligt att utnyttja de kunskaper och erfarenheter som finns inom nuvarandesystem också inom en allmän försäkring. Vi måste finna en organisationsform somförenar kraven pä samordning mellan olika grenar av socialförsäkringen, på enrationell administration och utbetalning och påmedverkan av de fackliga organisationerna. Det är också intressant att notera att flera fackligaorganisationer numera förordar en allmän arbetslöshetsförsäkring. Vi har i värpartimotion refererat några yttranden, 1 denna debatt har nämnts TCO:s nyaarbetsmarknadspolitiska program. Från vissa och från SACO-håU harhknande synpunkter framförts. Från arbetsgivare, social-försäkringshåU bl, a,, från socialvårdare och från skilda delar av samhälletmed erfarenhet av arbetsmarknadsfrågor framförs allt starkare krav på en allmänförsäkring. Visst finns det fortfarande de som vUl vänta.