prot · FW0960 · 1973-12-31 00:00:00 — Dåherr begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: M o m. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 18 av i m. fl., ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr begärt votering upplästes och godkändes följandevoterings-proposition: Den som vill alt kammaren bifaller socialutskottets hemställan i betänkandetnr 5 punkten 13 mom. 2 röstar ja, den det ejviU röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 18 av i Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparal. Denna omröstning gav följande resultat: M o m. Utskottets hemställan bifölls. anförde:Överläggningen rörande punkten 15 får omfatta även punkterna 1633 samtsocialutskottets betänkande nr 4. Under den gemensamma överläggningen fåryrkanden framställas beträffande samtliga nu nämnda punkter i socialutskottetsbelänkande nr 5. Yrkanden beträffande socialutskottets belänkande nr 4 fårframställas först sedan detta belänkande föredragits. I det följande redovisas endast de punkter, vid vilkaunder överläggningen framställts särskUda yrkanden. Punkten 20 (AUmän hälsokontroll) Maj:t hade under punkten F 6 (s. 107-108)föreslagit all tUl AUmän hälsokontroll för /74 anvisaett förslagsanslag av . I detta sammanhang hade behandlats motionerna 1973:437 avherr Äkerfeldt m. fl. (c) samt 1973:653 av fröken i m. fl. (c) varihemställts att skulle 10. fattaprincipbeslut om att hälsokontrollen för fyraåringar skulle vara obligatorisk, 11. hos Kungl.Maj;t anhålla atl bestämmelser utarbetades för en sådan obligatoriskhälsokonlroU. 10. att riksdagentiU Allmän hälsokontroll för /74 anvisade etl förslagsanslag av1 , 11. alt riksdagenbeträffande skärmbildsundersökning av invandrare skulle avslå motionen1973:437, 12. att riksdagenbeträffande obligatorisk hälsokontroll av fyraåringar skulle avslå motionen1973:653. 5. beträffandeskärmbildsundersökning av invandrare av herrar i , Andreassonoch i (samtliga c) som ansett alt utskottets yttrande i vissdel skulle ha av reservanterna angiven lydelse, 6. beträffandeobligatorisk hälsokontroll av fyraåringar av herrar i ,och i (samtliga c) som ansett att utskottet under3 bort hemställa, alt i anledning avmotionen 1973:653 gav Kungl. Maj.t till känna vad reservanterna anfört. Punkten 22(Hälsovårdsupplysning) Maj:l hade under punkten F8 (s. 111 112)föreslagit att till Hälsovårdsupplysning för /74anvisa ett reservationsanslag av . I detta sammanhang hade behandlats motionerna 1973:26 avherr NUsson i Agnas (m), 1973:28 avherr (), 1973:810av i m. fl. (c), 1973:1180 av m.fl. (fp) vari såvitt här var ifråga hemställts all tUl Hälsovårdsupplysning för /74beslutade anvisa ett reservationsanslag av , varvid höjningenmed i förhållande lUl Kungl. Maj:ts förslag särskilt avsågs förökade insatser mot tobakens skadeverkningar, 1973:1185 av m. fl. (vpk) vari såvitt härvar i fråga hemstäUts att den utredningsgrupp som lUlsalls för alt kompletteraabortutredningens resultat påskyndade sill arbete, 1973:1197av fröken m. fl. (s), 1973:1205av i Agnas (m), 1973:1206av i m. fl. (c) samt 1973:1216av m. fl. (fp). 8. all riksdagenmed bifall tUl Kungl. Maj:ls förslag och med avslag på motionen 1973:1180,såvitt här var i fråga, lUl Hälsovårdsupplysning för /74 anvisadeell reservationsanslag av , 9. atl riksdagenbeträffande vissa frågor om tobakens och alkoholens skadeverkningar skuUe avslåmotionen 1973:26, motionen 1973:810, motionen 1973:1206 och motionen 1973:1216, 10. att beträffandeabortlagstiftningen m. m. skulle avslå motionen 1973:28 och motionen 1973:1185,såvitt här var i fråga, 11. all beträffande abort påallmänt sjukhus skulle avslå motionen 1973:1205, 12. alt beträffandeinformationen i prevenlivmedelsfrågor skulle avslå motionen 1973:1197. 21. beträffandemedelsanvisningen (ökade insatser mot tobakens skadeverkningar) av herrar () och Hylländer (fp) som ansett atl utskottet under 1 bort hemställa, atl i anledning av Kungl. Maj;ls förslag och medbifall tUl motionen 1973:1180, såvitt här var i fråga, tUl Hälsovårdsupplysningför /74 anvisade etl reservationsanslag av , 22. beträffandeabortlagstiftningen m. m. av (vpk) som ansett att utskottet under 3 bort hemstäUa, 1. med bifall tillmotionen 1973 :1185 såvitt här var i fråga gav Kungl. Maj :t tiU känna vadreservanten anfört, 2. skulle avslåmotionen 1973:28. Vid denna punkt hade avgivits ettsärskilt yttrande beträffande abort på allmänt sjukhus av (). Punkten29 (EfterutbUdning av viss sjukvårdspersonal m. Maj:l hade underpunkten G 9 (s. 146150) föreslagit alt till EfterutbUdning av visssjukvårdspersonal m. m. för /74 anvisa ett förslagsanslag av . I detta sammanhang hade behandlats motionen 1973:161 av i m. fl. (fp, c, m) vari hemstäUts att under socialdepartementetshuvudtitel G 9 EfterutbUdning av viss sjukvårdsper- Nr 60 sonal m.m.anvisade utöver Kungl. Maj:ts förslag atl denställas tUl SIFU:s förfogande /74 för anordnande av två 4aoril 1973 kurser, vardera om sammanlagt tolv veckors längd, för legitimationav glasögonoptiker. atl med bifall tUl Kungl. Maj:ts förslag och medavslag på motionen 1973:161 tUl EfterutbUdning av viss sjukvårdspersonal m.m.för /74 anvisade etl förslagsanslag av . 23. beträffande medelsanvisningen (ökad utbildning avglasögonoptiker) av herrar i (c), (), Hylländer(fp). () och i (c) som ansett all utskottet borthemstäUa, att i anledning av Kungl.Maj:ts förslag och med bifaU till motionen 1973:161 tUl EfterutbUdning av visssjukvårdspersonal m. m. för /74 anvisade ell förslagsanslag av825 . HerrBENGTSSON i (c): Under punkten 29 i socialutskottetsbelänkande nr 5 tas frågan upp om efterulbildning av viss sjukvårdspersonal.Kungl. Maj:t föreslår i statsverkspropositionen i vad gällerlegilimationskurser för glasögonopliker att ell anslag på anvisasför två kurser om vardera under /74. I motionen 161 har representanter från ,moderata samlingspartiet och hemställt alt tUlefterulbildning av viss sjukvårdspersonal anvisar utöver Kungl.Maj:ts förslag att ställas tiU SIFU:s förfogande /74 föranordnande av två kurser, vardera om sammanlagt 12 veckors längd, förlegitimation av glasögonoptiker. Motionärerna påpekar i sin motion den viktiga roll som denlegitimerade glasögonoptikern har inom ögonsjukvården. Det är ej främmande föross att väntetiderna vid ögonklinikerna oftast är myckel långa. I detta lägeblh det självfallet så all människor som har synbesvär vänder sig lUl optikernaför undersökning. Del är därför helt riktigt som motionärerna påpekar i sinmotion att ell ökat ansvar läggs på dessa optiker. På grundval avutredningsarbete inom har styrelsen i anslagsäskande /74 föreslagit att legilimationskurser utvidgas till alt omfatta12 veckor samt att anvisas under anslaget för två dylikaförlängda kurser. Jag delar såväl som motionärernassynpunkter vilka vi har följt upp i en reservation beträffandeangelägenheten av att få till stånd en förbättradutbildning för legitimerade optiker och därmed ge dem ökade medicinskakunskaper på etl viktigt område inom sjukvården. Jag ber atl få yrka bifall till reservationen 23. HerrHAMRIN (fp): De frågor rörande sjukvården och hälsovården som vi nudiskuterar finns med i stalsverkspropositionen och behandlas i socialutskottetsbelänkande nr 5. Det har också under allmänna motionstiden väckts fleramotioner i denna fråga, vilka behandlas i socialutskottels betänkande nr 4. Hälso- och sjukvården har undergått enväsentlig utbyggnad. Vi minns väl allesammans den debatt som vi hade tidigarenär resurserna på sjukvårdens område var knappa, när utbildningen av läkareinle var tUlräcklig och när man över huvud laget hade en saklig men mångagånger häftig debatt om hur dessa frågor skulle tacklas och lösas. Det skall inte bestridas att det under 1960-talel harskett åtskilligt. har sin andel i uppbyggnaden. All huvudmännenute i landslingen har lagt manken till bör kanske också ihågkommas i dettasammanhang. Jag vill inte påslå att vi på nytt har kommit in i enkris, men vi har fått etl läge där folk alltmer frågar sig hur utvecklingenkommer atl bli. Vi vel alt det delvis beror på en ny satsning om vilken vi allaär ense. Det beror på atl vi satsar på den öppna vården, på långtidsvården ochpå psykiatrin. Men i den skarv som uppstår när den öppna vården skall byggas utuppkommer del brislfenomen på åtskilliga håll. Vi vel att köerna till ögonklinikerna är långa. Vi vel atlreumatUcerna inte får den hjälp som de egentligen borde ha. Och vi vet altvetenskap och forskning ger oss allt större möjligheter att hjälpa även i svåraoch komplicerade fall som tidigare betecknats såsom hopplösa. Men velvi också att sjukvårdens huvudmän landstingen och de förut landslingsfriastäderna - har slagit huvudet i skaltetaket. Vi vel alt det kommit till stånden rekommendation om i varje fall ett försök till skatleslopp även pålandstingsområdet, en rekommendation från regeringen med Landstingsförbundetsoch Kommunförbundels goda medverkan. I del läget finns det all anledning attfundera över hur man skall tackla sjukvårdsproblemen. Vem skall man kritiseranär det inle fungerar som allmänheten önskar? Med tanke på alt man ute i landstingsområdena håller påalt upprätta hälso- och sjukvårdsplaner tror jag att det finns anledning attframhålla all det är på riksplanet som en hel del av dessa frågor skall lösas.Det kanske också bör påpekas all läkarutbildningen, som länge var eftersatt,inte kommer att utgöra flaskhalsen i mitten på 1970-lalet när nu landslingenbygger ut sin öppna vård, ser över sin slutna vård och försöker ordna för deeftersatta grupperna. Men det uppstår nya problem när man efterlyserspecialister på olUca håll för alt få det hela att fungera. Del gäller alltsåinte enbart antalet läkare utan även fördelningen mellan specialisttjänsterna.Det kan också gälla AT-läkarnas utbildning och de problem som uppstår närlandstingen skall, med rätta, hjälpa till att få den UtbUdningen att fungera. Med utgångspunkt i de tankegångar som jag här försöktredovisa, herr talman, har vi efterlyst ett ramprogram från centralt håll förhälso- och sjukvården. Med "centralt håll" menar jag då atlsjukvårdens huvudmän självklart skall vara inkopplade på en sådan utredning.Jag tror för min del altdet blir nödvändigt att ta itu med denna sak, eftersom sådana frågestäUningar ifortsättningen uppkommer då det gäller att hjälpa, hela och bota, att vi intekan ekonomiskt sett famna alla de möjligheter som finns i olika sammanhang. Vi har också yrkat på tillsättandet av projektgrupper förden långsiktiga planeringen inom den förebyggande hälsovården. Den förebyggandevården är självfallet av allra största betydelse för atl hjälpa människor menäven för att lätta trycket på de huvudmän som har all svara för sjukvården. Då del gäller sjukvården har vi ansett att del bör finnasorganisatoriska modeller, sa att man kan få fram lämpligast tänkbaraorganisation för den vårdkonlinuilet som allt flera efterlyser. All kommatillbaka till sjukvård och inle möta den läkare som tidigare hjälpt i olikasammanhang kan för patienten vara ganska påfrestande. Kravet på att en sådanvårdkonlinuilet skall ordnas har vuxit sig allt starkare. Vi har också begärt att den kommunalekonomiska utredningensnabbi skall komma med resultat då det gäller att ge de erforderliga resursernatill sjukvårdens huvudmän. Det går inle längre inte enbart på grund avskallestoppet i kommunerna atl begära att huvudmännen, landstingen, med sinamedel skall bekosta en alltmer ekonomiskt krävande sjukvård. Närfinansministern efter åtskilligt grubbel äntligen tUlsatt en utredning omfördelningen av utgifter mellan stat och kommun, är del från dessa synpunkterett önskemål att den utredningen framlägger resultat möjligt. Jag har, herr talman, också nämnt de hälsovårdsuppgiftersom kommer in i detta sammanhang. I en reservation till socialutskottetsbetänkande nr 5 har vi begärt en ökning av anslaget till hälsovårdsupplysningmed , som det enligt vår mening är angeläget atl kunna användaför upplysning rörande tobaksrökningens skadeverkningar. Vi vet myckel väl attdel pågår en utredning på detta område, och vi hoppas all den snabbt skallkunna lägga fram sill resultat. Men för att kunna fullfölja denna utredningstankegångar måste man självfallet ha medel till förfogande. Jag vill, herr talman, avslutningsvis yrka bifall tillreservationerna 1 och 3 t. o. m. 6 vid socialutskottets betänkande nr 4 ochdärutöver till utskottets hemställan samt beträffande socialutskottetsbetänkande nr 5 till reservationerna 21 och 23 och i övrigt till utskottetshemställan. HerrÅKERLIND (m): När det gäller de avsnitt i socialutskottetsbetänkande nr 5 som vi nu behandlar vUl jag yrka bifall tUl utskottetshemställan. Vid punkten 22 har jag dock avgivit ett särskilt yttrandemed anledning av motionen 1205 av i Ägnas. Jag delar den oro somkommer tUl uttryck i motionen över att så stor del av aborlansök-ningarnabeviljas . Därför bör utredningsarbetet påskyndas, så att visnart kan få en ny abortlagstiftning med skärpta och klara lagregler. Nuvarandeförhållanden framkallar olust och samvetskonflikter för den sjukvårdspersonalsom skall syssla med aborter, eftersom den eljest ser som sin uppgift alt skyddaoch rädda liv. Nr 60 motionens förslag tas upp tillövervägande i samband med att beslut fattas omen ny abortlagstiftning. Därför har jag inte nu något särskilt yrkande på denpunkten. Till socialutskottets betänkande nr 4, som också behandlasi detta Sjukvården sammanhang, har vi fogat någrareservationer. I reservationen 1 begärs en parlamentariskutredning om verkningarna av enhetstaxereformen. Den enhetslaxereform somgenomfördes fr. o. m. den har varit i kraft under så lång tidatl, enligt vår uppfattning, en ordentlig utvärdering av resultaten bör göras.Det är många vikliga frågor nämnda i den motion av i som reservationengrundas på. Det gäller främst vårdefterfrågan, väntetider, vårdkonlinuilet,vårdkostnadernas påverkan och frågan om antalet röntgen- ochlaboralorieundersök-ningar. Del finns all anledning alt utvärdera vilkaverkningar enhetslaxe-reformen har fått och vad som kan göras för alt motverkaeventuella negativa konsekvenser i olika avseenden. I reservationen 3 begär vi ett program för den fortsattautbyggnaden av hälso- och sjukvärden och hemställer att en utredning tillsättsför detta ändamål. Behoven av och möjligheterna tUl insatser på vårdområdetär närmast obegränsade medan samhällets resurser är starkt begränsade, ochkanske de genom den ekonomiska situation som råder blir ännu mer begränsade. läget tycker jag alt det är nödvändigt alt la tUl vara våra resurser påabsolut bästa sätt. bör få tUlfälle att ta slällning tiU enlånglidsplan för vårdområdet, en ramplanering som också var inne påoch som bör ligga till grund för huvudmännens egna planer. Programarbetet bör ledas av en parlamentariskt sammansattkommitté med representation för huvudmännen. I kommitténs bedömning av denframlida vårdulbyggnaden bör givelvis även ingå sådant som effekten avenhelslaxereformen och karensdagarnas slopande liksom fördelningen av sjukvårdskostnaderna. I reservationen 5 begär vi upprättande av organisatoriskamodeller för vårdkonlinuilet. När det gäller sjukvård är del särskilt viktigtall patienten så långt möjligt kan få samma läkare vid återbesök. Del ärviktigt både för patientens trygghetskänsla och för läkarens möjligheter atlsnabbt bedöma sin patients tillstånd. Del kan också göra alt behandlingstidenblir kortare och därmed kostnaderna lägre. Trots del kan kanske ett bättrebehandlingsresultat uppnås. Det finns därför många starka skäl alt bifallareservationen nr 5. Jag förordar alltså bifall till reservalionenerna 1, 3 och5 vid socialutskottets belänkande nr 4. (vpk): har i reservationen 22 betonat alt en reformering av abortlagen och en i lag skyddad rätt till abort är angelägna åtgärder som måste genomföras. Med hänvisning till en partimo- tion från vpk konstaterar hon att det funnits tillräckligt med material för alt lägga frarn en proposition. Den arbetsgrupp som tillsatts för alt bl. a. närmare granska vilka åtgärder som kan företas i abortförebyg- 78 gande syfte bör rimligen inle fåanvändas för alt förhala en reformering Genom att bifalla reservationen 22 har Nr 60 enmöjlighet att tala om för regeringen atl reformen måste påskyndas, r) a a Jag yrkardärför nu bifaU tUl reservationen 22. . -i im-i 4 aprU 1973 Det lagförslag som framlades av abortkommilté i betänkan- ---------- del Rätten lUI abort (SOU 1971:58) skulle i huvudsak innebära en Sjukvården anpassningtill nuvarande praxis. Den lag som än gäller, om än med senareändringar och lUlägg, är lag. Den var ett stort framsteg,men del är ingen hemlighet att den har tUlämpats mycket olika i olikadelar av landet och inle alltid har tUlämpats konsekvent av högsta myndigheten,tidigare medicinalstyrelsen. Redan från början fanns det vissa möjligheter att tillmätaden abortsökande kvinnans egen inställning en avgörande betydelse. Det gjordespå sina håU, och ofta men inte alltid hade man då medhåll i den nämnd isocialstyrelsen som beslutade. Det har blivit allt vanligare all tolkaabortlagen på detta sätt. har bestämmelserna lagt hinder i vägen fören snabb, rationeU och därmed human handläggning av abortärendena. Det lagförslag som framlades av abortkommitté vartyvärr inte helt fritt från tyngden av del förgångna. Del var en kompromiss.Jag vUl redan nu påpeka att om den del av förslaget som innehöll en bestämmelseom att rätten för kvinnan att undergå abortoperation skulle fastställas av enlokal sjukvårdsnämnd tas med i en regeringsproposition, kommer den atl bli hårtoch aUmänt kritiserad. Handläggningen av ett abortärende bör i principjämställas med läkarvård i övrigt. Jag har hört och också med intresse läst de synpunkterprofessor har på denna del av förslaget - och även påandra delar. Han har på ett koncentrerat och klart sätt kritiserat abortkommitténsbelänkande i ett remissyttrande som publicerades i skriftenAbortfrågan. 1. att abort påkvinnans egen begäran skall kunna ske t. o. m. 12:e graviditetsveckan om ingenmedicinsk kontraindikation föreligger, 2. ett avbrytandeav havandeskapet efter bör föregås av en socialmedicinsk bedömningav gynekolog med kurators medverkan men utan formellt ansökningsförfarande och 3. att en övretidsgräns för tillåtet abortingrepp på annat än medicinsk indikation sätts vid18:e graviditelsveckan och i speciella fall vid 20 :e. Jag tror alt detta skulle vara en bra lösning. Det skullealltså innebära atl man hade fri abort men med vissa förbehåll för liden efler12:e veckan, när ingreppet är mera komplicerat och inte helt riskfritt. En enkel rapporlskyldighet om utförda aborter bör finnaskvar. Vi har i en fullständig slalistUc beträffande legala abortersedan 1939, och del måste vara angelägel att inte få etl avbrott i statistikenpå delta viktiga område. Delta tror jag är del enda extra pappersarbete som manbör ha kvar när del gäller abortfrågan. Det har varit mycket diskussion om den befarade ökningenav antalet aborter ifall om man gör lUlgången till abort lättare och snabbare. Sannolikt får man räkna med en ökning . Vi har redan haft en ganska betydande ökning sedan del omständliga ansökningsförfaran- 79 Nr 60 det i stor utsträckning ersatts meds. n> , , Men med all säkerhet har dennaökning haft flera orsaker. ..iQo Del har varit en stor och oftaovederhäftig publicitet omkring påstådda -------------------- risker med p-pUler. Tillgången tUl sakkunnig rådgivning i fråga om Sjukvården födelsekontroll har knappastnågonstans i landet motsvarat behovet. Antalet legala aborter har håUit sig avantalet förlossningar i hela landet. Man har erfarenheter från åtminstone ettområde där rådgivningen i födelsekontroll har motsvarat behovet, nämligenLinköpingsdislriktet. Där är antalet aborter av antaletförlossningar. Det är väl ungefär så långt man kan komma i dagens läge. Såvittjag kan förstå är farhågorna för en ytterligare stark ökning av antalet abortervid en fri möjlighet för kvinnorna att få abort svagt grundade. Jag skulle vilja skicka en hälsning till regeringen genomsocialministern att skynda på med lagstiftningen på det här området. Jag troratt det nu finns en mycket stor majoritet i del här landet för enabortlagstiftning efter de riktlinjer jag här skisserat. Del har ju hänt en hel del inom den aUmänna opinionen här.Även opinionen bland juristerna har ändrats. Utan alt säga något illa omjurister i aUmänhet vUl jag nämna det kända faktum att opinionen blandjuristerna genomsnittligt brukar släpa efter folkopinionen vid förskjutningari framstegsvänlig riktning. På detta område har del sensationeUa inträffat alt domstol med 7 röster mot 2 i praktiken avskaffatalla abortlagar i hela . har bestämt att aborter fårföretas utan restriktioner under graviditetens . Del är enmyckel intressant och, skulle jag vilja säga, mycket upplyst och framsyntskrivning från högsta domstolen, där man väger kvinnans rätt lUl privacy - detfår väl här tolkas som privatliv - och gör abortfrågan till en privatsak t. o.m. graviditetens tredje månad. Man nämner också all de gamla abortlagarna i regel är 100år. De daterar sig och tillkom aUtså vid en tidnär abort var ett ganska farligt ingrepp. är abort under de tre förstamånaderna en praktiskt taget riskfri operation. Jag tycker atl den borde ha varitframsynt nog att komma med ett motsvarande förslag före högsta domstolen i ,som sannerligen inte består av särskilt radikalt folk. Fyra av de niomedlemmarna av högsta domstolen har tillsatts av president , och det har variten storm omkring tillsättningarna därför att dessa fyra genom sin tidigareverksamhet har visat att de ligger mycket långt åt höger i sina pohtiskasynpunkter. Det är intressant att notera att denna progressiva .skrivning, somhögsta domstolen har lagt fram i abortfrågan, är undertecknad av tre av dessafyra domare som har tillsatt. De har alltså kunnat höja sig över sittreaktionära förgångna och göra en lagstiftning för det är vad det irealiteten innebär som är framsynt från vetenskaplig och social synpunkt. Fröken i (c): 80 Herr talman! Till utskottets behandling av punkten 20, Allmän hälsokontroll,finns det två reservationer av representanter i utskottet. Den första,reservation nr 19, gäller invandrarnas rätt lUl skärmbildsundersökning. I mångaav de länder varifrån invandrarna kommer är tuberkulosfrekvensen betydligthögre än i vårt land och den förebyggande hälsovården inte utbyggd. AtttUlförsäkra alla invandrare den förmån som vi själva har i alt bliskärmbUdsundersökta är angeläget både för invandrarna och för sominvandrarland. För detta talar alldeles särskilt det faktum atl närskärmbUdsundersökning skett visar del sig att andelen upptäckta faU avtuberkulos bland de i undersökningen ingående invandrarna är nära såstor som bland den övriga befolkningen. Ett enigt utskott har stannat för att inte nu begära någonåtgärd, detta med hänsyn tUl att frågan uppenbarligen kommer att behandlas avpågående utredningar, bl. a. invandrarutredningen. Reservanterna har inteheller något annat yrkande men vUl understryka hur angeläget det är att allainvandrare erbjuds möjlighet till skärmbildsundersökning efterinvandringen. För atl denna skall komma lUl stånd måste del inomdispensärverksamheten och den allmänna skärmbUdsverksamheten finnas sådanarutiner all invandrarna i detta avseende selekteras ur den övriga befolkningenoch blir föremål för undersökning tidigare än vad nu tUlämpade rutiner görmöjligt. Jag yrkar bifaU tUl reservationen 19 somavser utskottets motivering under punkten 20. I reservationen 20 tUl samma punkt i utskottets betänkandeyrkar centerrepresenlanterna alt med anledning av motionen 653 gerKungl. Maj:t till känna vad som anförts beträffande obligatorisk hälsokontrollav fyraåringar. har tidigare behandlat den frågan.