prot · FW0937 · 1973-12-31 00:00:00 — En konsekvens avdetta måste bli dels att man måste akta sig för att binda sig för långa ochkostnadskrävande projekt, dels att den reguljära utvärderingen av skolansverksamhet måste ske på annat sätt än genom särskilda forskningsinsatser. Denstab av inspektörer som har, både de egnagymnasieinspektörerna och länsskolnämndernas skolinspektörer, bör kunna geaktueU, aUsidig och sakkunnig information om läget inom skolan. Vad det andra vUlkoret beträffar att tillräckligaresurser ställs till förfogande finns det tyvärr anledning att uttala storbesvikelse. har tidigare framhåUit att det vore rimligt attanslaget till forskning och utveckhngsarbete uppginge till avdriftkostnaderna. delar den uppfattningen. Införpetitaarbe-tet ansåg man sig dock, bl, a, avstatsfinansieUa"skäl, böra stanna för ett lägre anslag och förordade enmåtthg höjning av det utgående anslaget, nämhgen med 8 miljoner till 31miljoner kronor. följde nämndens rekommendation. Det böruppmärksammas att av driftkostnaderna skulle ha inneburit ungefär 58miljoner kronor. Den blygsamma höjning av forsknings- ochutvecklingsanslaget som föreslagit har emeUertid prutats nedså starkt från 8 miljoner tUl drygt I mUjon kronor - att den nominella ökningsom föreslås inte ens täcker kostnadsstegringen. Detta är helt oacceptabelt.Det rimmar illa med det beslut som togs och innebär i realiteten atten av förutsättningarna för den uppgörelsen ehminerats. Det finns anledning att nu seutvecklingen i ett något längre perspektiv. Anslaget till forskning ochutvecklingsarbete ökade kraftigt och har med aU säkerhetbetytt mycket för skolreformernas genomförande. Statsrådet förklaradei sin första statsverksproposition att denna utveckling borde fortsätta,"Enligt min mening", framhöll han, "hör en fortsatt utbyggnad avutvecklingsarbetet inom skolan till de mest angelägna ändamålen inom skolväsendet," Den faktiska utvecklingen har emellertid blivit en heltannan. De nominella ökningarna av utveckhngsanslaget har minskat successivt ochutan minsta undantag år , statsverksproposition föreslogs enökning på . har uppräkningen varit 2 440000, 2 385 000 och senast . Sammanlagt har anslaget såledesökat med endast . Den ökningen har inte alls skapatutrymme för den utbyggnad av utvecklingsarbetet som utbildningsministernställde i utsikt i 1970-års statsverksproposition. haranslaget drabbats av en reell minskning. Det är tyvärr bara att konstatera att den ena besvikelsenhar följt den andra. Man kan sedan fråga om det är viljan eller förmågan som fattas.TiU råga på aUt har departementschefen i sitt yttrande tiU statsrådsproto- koUetgivit en vilseledande framstäUning av möjligheten att med hjälp av enreservation på ca få utrymme till ytterligare projekt. Verkhgheten bakom detta är, som framhålls i en reservationtUl utskottets betänkande, att medelsreservationer av denna storlek regelmässigtförekommit . De är uteslutande av bokföringsteknisknatur. Det är verkhgen betänkhgt att man inom har sälitet reda på de faktiska förhåUandena - ty man kan väl utgå från att det inteär något medvetet försök att föra bakom ljuset? Eftersom det föreslagna anslaget i realiteten innebär enminskning finns det aU anledning att bifalla den reservation med krav på enökning av anslaget med ytterligare , som bygger på enfolkpartimotion och som representanterna för och stårbakom. Vi har alltså konstaterat hur FoU-anslaget kommer atturholkas av kostnadsstegringar, om det inte höjs mer än vad utskottsmajoritetenförordar. Det finns emeUertid risk för att del urholkas även på ett annat sätt.Forsknings- och utveckhngsanslaget används nämligen i mycket hög grad tilluppgifter som hka gärna - eUer hellre - kunde ingå i den reguljära verksamheteninom . Det gäUer översyn, revidering och utarbetande avläroplaner för diverse olika ämnen, det gäller utarbetandet avelevinstruktioner för olika specialkurser inom gymnasieskolan, och det gäUerläromedelsutveckling och andra Uknande uppgifter. Allt detta är självfaUetvärdefullt och nödvändigt, men det kan ifrågasättas om inte det allra mesta avdetta arbete borde ingå i det vanliga arbetet inom , Detikaninte vara rimligt att ett ämbetsverk i så hög grad saknar resurser för detreguljära arbetet, att det anslag som till stor del är avsett för särskildaändamål får bli räddningen när det gäller att sköta de löpande uppgifterna.Detta förhållande gör det än mer angeläget att höja anslaget till forsknings-och utvecklingsarbetet, så att det åtminstone inte bhr en reell minskning av defaktiska resurserna. Jag yrkar bifaU till den reservation som ärfogad tUl utbildningsutskottets betänkande nr 3, Pedagogiskt utvecklingsarbete inom skolväsendet HerrLARSSON i (c): Som framhöll är anslaget idetta fall litet för knappt, och inom utskottet har också uppfattningarna omanslagsbehovet på denna punkt varit delade. Majoriteten, som tydligen sett merarestriktivt på anslaget, tycker jag borde inse nödvändigheten av att denpedagogiska utveckUngen följs upp väl. Inte minst är detta angeläget pågrundskolans område. Även om nu befinner sig i ett intensivtskede har vi inga möjligheter att i läroplanen överblicka och syna arbetetrörande undervisningen. Vi har därför heUer inte möjhgheter att föreslå någonsorts läroplansrevision eller liknande. Jag tror emellertid det är nödvändigt att vi får en snabboch riktig utvärdering av de pedagogiska resultaten. För att elevernas studierskall främjas måste vi veta hur den "pedagogiska vägen" skall se utoch hur den skall inriktas, 1 höstas kunde vi i utskottet bli eniga om ochtillstyrka Pedagogiskt utvecklingsarbete inom skolväsendet bl, a, encentermotion om bättre balans meUan teoretisk och praktisk undervisning.Utskottet förutsatte då att LUG skulle följa upp de intentioner som utskottetgav till känna. För att vi över huvud taget skaU kunna göra en så riktigbedömning som möjligt måste givetvis forsknings- och utvecklingsarbetet hatillräckhga anslag. Inte minst gäUer detta vid bedömningen av den läroplan somvi nu har. Uppenbart är, som också SÖ anför, att metodutvecklingen av de s, k,öppna skolornas pedagogik även är en angelägen uppgift. Mycken kritik hadesäkerligen kunnat undvikas om vi på ett tidigare stadium genom centralpedagogisk ledning här i landet hade haft möjlighet att utvärdera exempelvisdet pedagogiska resultatet vid sådana skolor med utgångspunkt i de anspråk ochbehov som Lgr 69 förutsätter. Vi står, herr talman, inför förskolans start.Uppmärksamhet bör kanske fästas på utvecklingsarbetet inom detta område. Jagtror gärna på den enskilda kommunens möjligheter att utveckla pedagogiken, menvi måste få del av resultatet av utvärderingar och försök. Med detta korta och starkt begränsade anförande vill jagframhålla nödvändigheten av att SÖ;s äskanden på denna punkt blir meratillgodosedda. Jag vill därför, herr talman, i likhet med yrkabifall tiU den reservation som och har avgivit idetta ärende. HerrJÖNSSON i (s): Jag vill först erinra om att anslaget tillpedagogiskt utvecklingsarbete inom skolväsendet vuxit mycket snabbt under detgångna årtiondet, 1962 anvisades 2 miljoner kronorför det budgetår som låg närmast efter beslutet. har nämnt endel siffror från för att visa att ökningen inte har varit såväldigt stor år . Han åberopade mycket näraliggande siffror, men om hanhade gått tillbaka i tiden hade förhållandena varit annorlunda. /68 anvisades nämligen . tillstyrkerutskottsmajoriteten bifall till förslaget i statsverkspropositionen om anslagför nästa budgetär på , en ökning med iförhållande till nuvarande budgetår och 18,5 mUjoner kronor mera än vadanslaget uppgick till för endast , Utveckhngen har aUtså varit snabb under det årtionde somgått efter genomförande. Anslaget har nått en sådan omfattningatt en mera normal bedömning bör kunna ske. Genom den pedagogiska nämnden bordevi kunna få en betydligt mera kritisk analys av projekten än vad som hittillsskett. Jag vill också framhålla att utveckhngsarbetet sker ävenmed anlitande av andra resurser, t, ex. lärarhögskolorna och särskilt deras ochuniversitetens pedagogiska och psykologiska institutioner, detsamhällsvetenskap-Uga forskningsrådet, försöks- och demonstrationsskolorna iskolväsendet och TRU. Det är totalt stora belopp som går till denna verksamhet.DärtUl bör läggas de medel som ges via kommittéanslaget. har, som både herrRichardson och i känner till, ett stortforskningsprogram som regeringen anslagit till. Ett forskningsanslag är till naturen av en annan karaktärän t. ex. ett myndighetsanslag. Projekten är kortvariga; i de flesta fall rördet sig om fyra å . Det är betydande belopp som bör frigöras föratt sättas in på nya projekt. Därför kan man inte acceptera metodiken att räknalönekostnadspålägg på en verksamhet som faller bort. I vad gäller medelsreservationerna kan det konstateras attdessa vuxit . Det framgår av en revisionsrapport frånriksräken-skapsverket. I utskottsbetänkandet nämns att det för budgetåret1971/72 finns en reservation på ca . visar del sig att denfaktiska reservationen i verkligheten är , dvs. drygt 750miljoner kronor högre. framhåller också i sin kommentaratt det är riktigt att reservationerna tas med i bedömningen. Det ärtvivelaktigt om det kan vara rimligt att ha en reservation på 15 avett anslag. Så stora kan inte eftersläpningarna i utbetalningarna vara, utandetta tyder på att man har en stor faktisk reservation. Jag ber att få yrka bifaU till utskottets hemstäUan. Pedagogiskt utveck lingsarbete inom skolväsendet HerrRICHARDSON (fp); i påtalade attutvecklingsanslaget ökat starkt . Det är alldeles riktigt, ochdet framhöll jag själv. Jag sade också att detta med aU säkerhet betytt mycketför skolreformernas genomförande - det var ett erkännande av den skolpohtik somförts i detta avseende. Men sedan har det stagnerat, och det är mycketbeklaghgt eftersom vi just har en ny skolpolitisksituation. Läroplansreformen för - Lgr 69 -sätts i verket liksomhela reformen av gymnasieskolan med integration av gymnasium, fackskola ochyrkesskola. Det gör att detta utveckhngsanslag verkhgen behöver höjas i hka höggrad som . Det är på den punkten jag framfört kritik. Vad beträffar reservationsanslaget är det ändock enbokföringsteknisk sak. Om det är mer enhgt riksräkenskapsverketän enligt spelar mindre roU. Vissa projekt bhr inte avslutadeunder det är för vilket medel beräknats. Kostnaderna bokförs då på det förstaåret men betalas först sedan projektet är avslutat. Det innebär att dessa 3,7 miljoneri själva verket är intecknade och inle står till förfogande. i avstod alldeles från att kommenteramina synpunkter på användningen av utvecklingsanslaget. Jag påtalade att myckelav detta anslag använts till sådant som egentligen borde tillhöra det reguljäraarbetet i . Jag skaU ge några exempel från gymnasieskolan. Jaghämtar exemplen från den projektlista som ligger till grund för petitaarbetetnu : studieplaner för vissa ämnen på konsumtionslinjen, översyn ochrevidering av läroplaner för specialkurser inom det husliga området, översyn avläroplaner inom vårdområdet, översyn av läroplaner inom skogsbruk, översyn avläroplaner inom jordbruk, översyn av läroplaner inom trädgård, stordia förtextila ämnen, lärarhandledning i textilkunskap, läromedelsutveckling inomskogsbruk, elevinstruktioner för golvläggare, elevinstruktioner för frisörer,elevinstruktioner för vvs-montörer osv. Allt detta är självfallet nödvändigtoch Pedagogiskt utvecklingsarbete inom skolväsendet värdefuUt, men det borde ingå i den reguljära verksamheten inomskolöverstyrelsen och inte belasta forsknings- och utvecklingsanslaget. i (s): Utöver vad jag sade tidigare vill jag erinraom det pedagogiska utveckhngsarbete som utförs inom universiteten. Inte minstriksbanksfonden anslår väsentliga belopp till detta ändamål. Låt mig till nämna hurreservationerna har ökat . /69 var reservationen 1,5miljoner kronor, /70 2,6 mUjoner kronor, /och föregående budgetår den siffra jag tidigare nämnde, , Utveckhngen visar alltså att reservationerna ökar år . Utvecklingsanslaget till UKÄ är en sak somhelt faller utanför detta anslag. Vi får anledning att återkomma till dettaämne, när vi behandlar universitetsfrågorna. Reservationerna är av bokföringsteknisk karaktär, och dethar ingen som helst reeU betydelse om de ökar eUer minskar. Överläggningen var härmed slutad. Den som vill att kammaren bifaller betänkandet nr 3 punkten 1 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammaren bifallit reserva Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen av m, fl., och förklarades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: utbildningsutskottets hemställan itionen av m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: § 31Föredrogs utbildningsutskottets betänkande nr 4 i anledning av propositionen1973:1 i vad avser anslag för /74 till det obligatoriskaskolväsendet m. m. jämte motioner. Bidrag till driften av grundskolor m. m. Maj:t hade i propositionen1973:1 bilaga 10 () under punkten D 8 (s. 209219)föreslagit att 1, bemyndigaKungl, Maj;t att utfärda bestämmelserom statsbidrag tUl personell assistans förvissa handikappade elever i obligatoriska skolor, 2, medge attstatsbidrag till täckande av kostnader för lärares tjänstledighet för fackligt arbete fick utgå i enlighet med vad som ipropositionen 1973:1 förordats, 3, till Bidragtill driften av grundskolor m, m, för /74 anvisa ettförslagsanslag av 4 . Bidrag till driften av gmndskolor m. m. I detta sammanhang hade behandlats motionerna 1973:702 av m. fl, (c) i vad avsåg hemställanatt till Bidrag till driften av grundskolor m, m, skulle anvisa ett iförhållande tUl Kungl, Maj:ts förslag med förhöjt förslagsanslagavseende möjlighet att bUda mindre tillvalsgrupp för icke svenskspråkigaelever, 1973:711 av m, fl, (s, c, fp, m) 1973:1291 av m, fl,(vpk) vari yrkats att hemställde att Kungl, Maj;t uppdrog åtskolöverstyrelsen att företa en översyn av de allmänna behörighetskraven iskolstadgans 14 kap, 8 § i enlighet med vad som framförts i motionen samt 1973:1310 av i m, fl. (vpk) i vad avsåghemställan att till Bidrag till driften av grundskolor m. m. /74 skulle anvisa ett med till 4 011 732 000kronor förhöjt förslagsanslag. 1. att riksdagenbemyndigade Kungl. Maj:t att utfärda bestämmelser om statsbidrag till personellassistans för vissa handikappade elever i obligatoriska skolor, 2. att riksdagenmedgav att statsbidrag till täckande av kostnader för lärares tjänstledighetför fackligt arbete fick utgå enligt vad som förordats i propositionen 1973:1, 3. att riksdagenbeträffande anordnande av extra stödundervisning på högstadium förinvandrarbarn skulle avslå motionen 1973:702 i denna del, 4. att riksdagenbeträffande inrättande av vissa konsulenttjänster skulle avslå motionen1973:1310 i denna del, 5. att riksdagenmed bifall till propositionen 1973:1 och med avslag på motionerna 1973:702 och1973:1310 i motsvarande delar till Bidrag till driften av grundskolor m. m. /74 anvisade ett förslagsanslag av 4 01 , 6. att riksdagenskulle avslå motionen 1973:711, 7. att riksdagenskulle avslå motionen 1973:1291. Bidrag till driften av gmndskolor m. m. 1, beträffande extra stödundervisning på grundskolanshögstadium för invandrarbarn av herrar (), Elmstedt (c), iSkärstad (c), Stälhammar (fp) och i (c) som ansett att utskottetunder 3 bort hemställa, att med bifall till motionen 1973:702 i dennadel medgav att extra stödundervisning på högstadium förinvandrarbarn försöksvis anordnades i enlighet med vad reservanterna förordat. 2. beträffande inrättande av vissa konsulenttjänster avherr i (vpk) som ansett att utskottet under 4 bort hemställa, att beträffande inrättande av vissa konsulenttjänsterskulle bifalla motionen 1973:1 310 i denna del, 3. beträffande anslagsbeloppet a) av herrar (), Elmstedt (c), iSkärstad (c). () och i (c) som vid bifall till reservation nr I ansett att utskottet under 5 bort hemställa, att i anledning av propositionen 1973:1 samt medbifall till motionen 1973 ;702 och med avslag på motionen 1973:13 10,motionerna i förevarande delar, till Bidrag till driften av grundskolor m. m.för /74 anvisade ett förslagsanslag av 4 , b) av i (vpk) som vid bifaU till reservatio nen nr 2 ansett att utskottet under 5 bort hemställa, att i anledning av propositionen 1973:1 samt medbifall till motionen 1973:13 10 och med avslag på motionen 1973:702, motionernai förevarande delar, till Bidrag till driften av grundskolor m. m. för budgetåret1973/74 anvisade ett förslagsanslag av 4 01 , 4. beträffande villkor förbehörighet till dänst som lärare av i (vpk) som ansett att utskottet under 7 bort hemställa, att i anledning av motionen 1973:1291 som sinmening gav Kungl. Maj:t till känna vad reservanten anfört om 14 kap. 8 §skolstadgan (1971:235). I utbildningsutskottets betänkande nr 4 harunder rubriken till driften av grundskolor m. m, behandlats en delmotioner, bl. a. en partimotion från . I denna motion tasinvandrarfrågorna upp i hela sin vidd, och det avsnitt som berörgrundskoleanslaget gäller en anslagshöjning på en höjningalltså i förhållande till vad Kungl. Anledningen till dennabegäran är att i motionen krävs möjlighet att i bilda mindretillvalsgrupper än vad som är möjligt för icke svenskspråkiga elever. Förvisso har invandrarslrömmen till vårt land förändratsradikalt i den meningen att den nu inte är hka stark somtidigare. Emellertidkommer fortfarande stora grupper invandrare till vårt land, och dessa människormåste ju beredas möjlighet att finna sig till rätta i vårt samhälle. Det är ide allra flesta fall avhängigt kunskaperna i det nya landets språk. Deltagäller naturligtvis både vuxna och barn, och det skall inte förnekas att mycketgörs för att eliminera de största svårigheterna för de här grupperna. Allainvandrare får t. ex. 240 timmars intensiv undervisning i svenska språketomedelbart efter det att de har anlänt hit; i vissa fall ställs tolkar tillderas förfogande och statsbidrag utgår för stödundervisning i sedannågra år tillbaka. Inte minst viktigt är det att alla de invandrarbarn somkommer hit kan finna sig till rätta i vårt utbildningssystem så snabbi sommöjligt. De barn och ungdomar som kommer hit kommer frän helt andra skolformeroch helt andra miljöer och är därför i behov av särskilda stödåtgärder för attkunna tillgodogöra sig den utbildning som vårt utbildningssystem erbjuder.Detta gäUer naturligtvis i första hand svenskundervisningen, men del gällerockså att vidta åtgärder för att underlätta invandrarbarnens tillgodogörandeav kunskaper i andra ämnen. Vi bör nog ha i minne att det för många av våra egna barnär nog så svårt att klara skolarbetet - problemen i det släptåget är bekanta,och det finns ingen anledning att i del här sammanhanget beröra dem. Det kannog vara klokt att fundera över hur de 12-14-åringar har det som kommer hitutan att känna tiU vare sig språket eUer hur samhället över huvud tagetfungerar. Speciellt angeläget måste det vara att vidta åtgärder som gör att deungdomar som kommer hit och skall gå i vårt högstadium snabbt finner sig tillrätta. Om så inte sker, kan de i praktiken bli avstängda från vidarestudier i gymnasieskolan.Gjorda undersökningar visar att invandrarbarnen i relation till de svenskabarnen är klart underrepresenterade i gymnasieskolan. I partimotion har vi som ett led i strävandenaatt underlätta invandrarbarnens skolgång och anpassning till vårt samhällebegärt extra medel för att kunna bilda tillvalsgrupper med lägsta antalet treelever mot nu gällande fem. Härigenom borde man lättare kunna tillrättaläggastudiegången för elever med ofuUständiga kunskaper i svenska. Delta skullesäkert för många invandrarbarn innebära att man snabbare kan tUlgodogöra sigundervisningen över ett bredare fält. har också utifrån sinautgångspunkter och erfarenheter gjort denna bedömning och begärt att få de det enligt dess beräkning skulle kosta. Motionen och reservationernaI och 3 a) stöder alltså begäran i det här sammanhanget. Utskottsmajoriteten avvisar enligt mitt sätt att se sakenmotionärernas yrkande litet lättvindigt. Utan någon närmare motivering sägerrnan bara att kostnaderna för den i motionen 702 föreslagna anordningen medtillrättalagd studiegång för invandrarbarn är betydande. Visst är ett betydande belopp - det vilJjag inte förneka - men i förhållande till anslaget till driften av grundskolorpå är beloppet försvarbart med tanke på ändamålet. Detavser att hjälpa en grupp människor att klara sig i vårt samhälle, och det ärinte endast ett intresse för dessa människor. Det måste vara ett minst likastort intresse för samhället i dess helhet att klara Bidrag till driften av gmndskolor m. m. Bidrag till driften av gmndskolor m. m. av deproblem dessa invandrargrupper har. I det perspektivet är troligen den begärdasumman relativt måttlig. Med dessa ord, herr talman, ber jag all få yrka bifall tUlreservationerna 1 och 3 a. I samband med behandlingen av anslaget tilldel obligatoriska skolväsendet kan det vara på sin plats att rent allmäntpåminna något om de problem som vi vet att den nya skolan fortfarande brottasmed. Som skolpolitiker, föräldrar eller anställda i skolan konfronteras vi gångpå gång med dessa problem. Vi vet alla att det just nu pågår en storläraraktion för att återinföra de praktiska linjerna i årskurs 9.Vi vet också att debatten om elevernas färdigheter eller snarare-brist påfärdigheter pågår i de flesta tidningar. Vi vet att och skolahar gått ut med en stor kampanj för alt söka göra något ål mobbingproblemet iskolan, och vi vet att genomför en aktion för att försöka lösaproblemen med utstötningen i skolan. I den lilla byn utanför Gävlestrejkar man för alt få behålla sin byskola, och på många håll där nya skolorplaneras arbetar man för att slippa storskolor. I och för sig är det inte konstigt att det finns problem iskolan. En så gigantisk omdaning som den svenska skolan gått igenom kannaturligtvis inte ske utan att del uppstår svårigheter. Det vore onaturligtannars. Men för oss som länge arbetat med och för skolreformerna känns ändådagens situation bitter. Vi vet att förtroendet för skolan har skadats ochkritiken tenderar att bli alltmer högljudd och ibland också osaklig. Att så är fallet är inle underligt egentligen. Om ingenlyssnar måste man ju skrika högt. Alltför länge har skolpolitiker ochreformpedagoger varit ömhudade prinsessor pä ärten. Så fort någonting i den nyaskolan satts i fråga har man ryckt ut och försvarat systemet med en nästanfeberaktig intensitet. Oroliga och kritiska föräldrar har gång på gång fåttuppleva hur deras synpunkter nonchalerats och viftats bort. Att detta till slutlett till att man börjat ifrågasätta hela systemet är ju egentligen ingentingatt förvåna sig över. Titta t, ex, pä diskussionen om vantrivseln i skolan, I enUppsalaundersökning som publicerades påvisade man enomfattande vantrivsel, framför allt på högstadiet. En fjärdedel av eleverna iårskurs 8 och 9 fann skolan tråkig eller mycket tråkig. En lika stor andeluppgav att man skulle sluta skolan om den var frivillig. Man frågar sig då hurlandets utbildningsminister reagerar på dessa uppgifter. Känner han oro, talarhan om åtgärder? Nej, i stället avfärdas uppgifterna med en axelryckning, kunde man läsa ett citat där han sade; "Vantrivselförekommer på alla arbetsplatser. De elever som känner vantrivsel i skolanskulle säkert inte trivas någon annanstans heller. "Tydligare än så härkan knappast den handlingsförlamning och passivitet som till många delar justnu utmärker illustreras, 1 och med att den nya skolanhar införts är allting bra, har vi fått en liten pamflett med den hurtfriskarubriken: Vad lär de sig i skolan, ? Tydligen har det nått framtill ansvarigainstanser att det faktiskt finns folk som ställer sig den frågan . Att denhär broschyren inleds med en lovsång till regeringens utbildningspolitik fårman kanske ha överseende med.