prot · FW09115 · 1973-12-31 00:00:00 — öppnade sammanträdet med följande ord: Jaghälsar kammarens ärade ledamöter välkomna tiU höstsessionen, som härmedförklaras öppnad. § 2 Konung fränfälle Herr talmannen anmälde att tillkammaren överiämnats Kungl. Maj:ts skrivelse nr 150 med anledning av konungGustaf VI fränfälle. skrivelsen, som av herr talmannen upplästes,var sä lydande: Vi , konung, vill härmed ge riksdagentill känna, att konung avlidit kl. 20.35och att Vi enligt gällande grundlagar tillträtt rikets styrelse som Sverigeskonung. Den sorg och saknad, som folk kände vid konungGustaf VI bortgång, tog sig mångskiftande och överväldigande uttryck.Riksdagens ledamöter deltog därvid varmt i den personliga sorg, som drabbat vårnye konung och värt konungahus. Vid den ceremoni, som ägde rum i rikssalen i samband medtrontillträdet, frambar jag ä vägnar det svenska folketsvälgångsönskningar. Jag erinrade också om det stora intresse konung ägnat rUcsdagen och om den anda av samhörighet öch förtroende som alltidpräglat samarbetet mellan konung och riksdag. När samlas vUl viånyo i tacksamhet och vördnad påminna oss konung hängivnaarbete för land och folk, hans outtröttliga plikttrohet och hans rikt utrustadeoch djupt mänskliga personlighet. Uppläsningen av den kungl.skrivelsen och herr talmannens anförande åhördes av kammarens ledamöterstående. § 3 Det tal, som av hållits vid ceremonienpå rikssalen i samband med konung , var av följande lydelse: Under dessa tunga dagar har det givits otaliga bevis päden djupa vördnad och den varma tillgivenhet som folk känt för sinkonung . Hans bortgång upplevs som en smärtsam personlig förlustav oändligt många bäde inom och utanför vårt lands gränser. Den sorg ochsaknad, som drabbat vår nye konung och värt konungahus, delas av oss aUa. Detsällsynt levande intresse, som konung lade på snartsagt alla samhällslivets områden, kom i rikt mätt tUl del. Hans underett långt liv förvärvade erfarenhet, hans säkra omdöme och hans djupaföreståelse för de väsentliga principerna i vårt statsskick utgjorde ovärderligatillgångar i samarbetet mellan konung och riksdag. Hans aldrig sviktande omsorgom anseende och värdighet i förening med hans personliga vänlighetoch välvilja mot ledamöter skapade en anda av samhörighet ochförtroende som vi kommit att betrakta som en omistlig del av vårtparlamentariska liv. Uppgiften att efterträda en konung, som till fullo lyckatsleva efter sitt valspråk "Plikten framför allt", måste förvisso tesig mycket svår. har emellertid omsorgsfullt och framgångsriktberett sig för sitt höga värv och står nu väl att träda in ikonungagärningen. följs därvid av hela det svenska folketsvarmaste välgångsönskningar. Med tillförsikt och glädje ser därförfram emot ett fortsatt förtroendefullt samarbete mellan konung och riksdag. Riksdagenbetygar sin aktning och vördnad. § 4 Herr talmannen meddelade att med anledning av konungGustaf VI fränfälle kondoleanstelegram inkommit från representantkammareoch senat, allting, italienska republikens senat, över-och underhusen iJapans riksdag, storting och tyska förbundsdagen. Telegrammenhade följande lydelse: Monsieurle president du Riksdag, J'apprends avec prévue le décés de votre vénéré roi. LaBelgique se souvient avec emotion de la visite qu'il avait faite å notre paysen 1966. Nous avions eu Toccasion d'admirer la juvénilité de cet alerte octogénaire,sa connaissance approfondie des problémes internatio-naux, son amour vigilantde son peuple, la ferveur de son ainitié pour la Belgique.-Aunom du Senat Beigeunanimejeprésente au Riksdag nos bien vives condoléances. Monsieurle president du Riksdag, Au nom de la Chambre des Representants qui a appris avecemotion le décés de Sa Majesté le j~ai llionneurd"adresser au Riksdag Texpression de ma profonde sympathie et de mes condoléances.La Chambre des Representants et le peuple beige prennent Nr 115 part audeuil de peuple suédois qui perd en la personne de son roi un Tisdaeen den souverain éclairé dont le sens démocratique et social est devenu Presidentde la Chambre des Representants HenryAllard Talman, riksdag, Pä det isländska alltingets vägnar tillåter vi ossframföra ett varmt deltagande i den stora sorg som drabbat Edert land genom Hans Majestät Konung frånfäUe. Mr.Henry of the Riksdag, Re era un grandeamico delFltalia e la sua scomparsa addolora profondamente il Senato dellaRepubblica che ricorda il sincero democratico e di cultura e partecipa alcordoglio della nazione Svedese. GiovanniSpagnolli Presidente senato Repubblica Italiana H.E,Mr, , Speaker of Riksdag , Feeling great regret at news of thedemise of His Majesty King sincerely express my sentiments of most profound condolence on behalf of the House ofCouncillors, of House of Councillors H,E.Mr. , Speaker, , On receiving the sad news of thedemise of His Majesty King , I wish to express my deepest sympathy and most sincere condolences to you and, through you, tothe people of . speaker House of Representatives, SverigesRiksdag ved talman , vil överfor den Svenske fä uttrykke sindypfölte deltagelse i det svenske folks sorg ved Kong 6, Adolfsbortgång, president Anden Präsidenten des schwedischen Reichstags Herrn , SehrGeehrter , lieber , Zu dem schweren Verlust, den Ihr Land durch den TodSeiner Majestät , erlitten hat, spreche ich Ihnen und denMitgliedern des Reichstages im des Deutschen Bundestages und auchpersönlich tiefempfundene AnteUnahme aus, Ober die Grenzen hinaus genoss dieser hohen Respekt und . Die Deutsche Bevölkemng nimmt deshalb TeU an der Trauer des Schwedischen Volkes. § 5 Minnesord över avliden ledamot av kammaren Under kammarens ferier har vi nätts av budet att en avvåra kamrater, i , gått ur tiden. Han bevistade i är sin tjugoandrariksdag och har under hela varit verksam i jordbruksutskottet. Hansinträde i föregicks av en lång fackUg och insats. Även undersin tid som riksdagsman uppehöll han en rad kommunala uppdrag, bl. a. somordförande i storkommunens kommunfullmäktige. var en man vars kunnighet och erfarenhetrespekterades av alla som kom att samarbeta med honom. Vi minns honom som enanspråkslös och god riksdagskamrat och lyser frid över hans minne. Detta anförande åhördes av kammarens ledamöter stående. § 6 Upplästes och lades till handlingarna tvä fränjustitiedepartementet inkomna protokoll, så lydande; Granskning av fullmakter för ledamöter av TiU har fränriksskatteverket inkommit fullmakter för byggnadssnickaren ,Ankarsram, och riksdagsmannen , , vilka vid nyaröstsammanräkningar utsetts till ledamöter av i avgångna ledamötersställe. Granskning av fullmakterna företas inför chefen förjustitiedepartementet i närvaro av vederbörande fullmäktige i ochriksgäldskontoret. Någonanmärkning framställs ej mot fullmakterna. Protokoll över den företagna granskningen skalltillsammans med fullmaktema överlämnas till . Granskning av fullmakt för ledamot av Tisdaeen den TiU har frånriksskatteverket inkommit fullmakt för inspektören , , vilken vid ny röstsamman-räkning utsetts till ledamot avriksdagen i avgången ledamots ställe. Granskning av fullmakten företas inför chefen förjustitiedepartementet i närvaro av vederbörande fullmäktige i ochriksgäldskontoret. Någonanmärkning framställs ej mot fullmakten. Protokoll över den företagna granskningen skalltillsammans med fullmakten överlämnas till . Det skulle antecknas, att herrarOskarsson i Ankarsrum, och i utsetts att inträda somledamöter av kammaren i stället för respektive herrar i ,i och i (samtliga s). § 7 Föredrogs följande till kammaren inkomna skrivelse: Undertecknad, som av utsetts att vara fullmäktigi för , anhåller härmed att bli befriad frånnämnda uppdrag frän och med , då jag tillträder befattningensom nordisk exekutivdirektör i . Kammaren beslöt dels att bifalladenna anhållan, dels att val skulle anställas i föreskriven ordning. § 8 Herr talmannen meddelade att enligt till kammaren inkomna läkarintyg nedanstående ledamöter var sjukskrivna: herrEriksson i Bäckmora , 16 oktober-3l december samt Erforderligaledigheter från riksdagsgöromälen beviljades. § 9 Upplästes följande till kammaren inkomna ansökningar: Jag får härmed anhålla om ledighet frän riksdagsarbetetför fullgörande av uppdraget som svensk delegat vid FN:s generalförsamling.New Nr 115 TUl kammare Tisdaeenden--- Härmed fär jag anhålla om ledighetfrån riksdagsarbetet '' ' oktober~l7 för deltagande i Förentanationernas -------------------- generalförsamlings tjugoåttonde ordinarie möte i NewYork. Härmed anhåller jag om ledighet från riksdagsarbetet frånhöstsessionens början tiU och med för uppdrag som delegatvid generalförsamling i . , Balingsta, Uppsaladen Häi-med fär jag anhålla om ledighet från riksdagsarbetetfrån höstsessionens början t. o. m. för deltagande iarbetet i FN :s generalförsamling. Undertecknad anhåller härmed orn ledighet från riksdagensarbete frän och med tUl och med föv att somsvensk delegat deltaga i 28 :e ordinarie möte i . NewYork den Bo Tu res son Härmed anhälles om ledigliet frän riksdagsarbetet 16 pä grund av deltagande i Östergötlandsläns landstingsmöte. Kammaren biföll dessa ansökningar. § 10 Meddelande ang. val Jag ber att få meddela att det onsdagen den 24 oktoberkommer att ske fyllnadsval av ledamöter och suppleanter i utskotten samtsuppleant i besvärsnämnden med anledning av inträffade ledigheter. § Il Meddelande ang. sammanträdestider m. m. Till kammarens ledamöter har utdelats en preliminär planför sammanträdena under höstsesslonen, som beräknas pågå t. o. m. fredagen Därav framgår bl. a. att den första frågestunden äger Nr 115 rum rned börian . Dä besvaras frågor den som inlämnas . Kammarens 16oktober 1973 första arbetsplenum hålls . En allmänpolitisk debatt anordnas onsdagen den 7 novemberkl. 10.00 med eventuell fortsättning torsdagen den 8 och fredagen den 9november, båda dagarna med början . Vid torsdagens och fredagenssammanträden kan också utskottsbetänkanden upptas till avgörande. Jag viU slutligen erinra om att tUl kammarens ledamöterutdelats förteckningar över dels propositioner avsedda att föreläggas riksdagen.under höstsessionen, dels uppskov tiU höstsessionen med behandlingen av vissaärenden, dels nya riksdagsledamöter fr. o. m. höstsessionen 1973. Särskildameddelanden har utarbetats angående arbete m. m., riksdagensutrikeskontakter och . § 12 Interpellation nr 90 om erkännande av som självständig stat, m. m. Ordet lämnades pä begäran till (), som yttrade: "Det är en kamp för rätten att fä ätasitt bröd och bruka jorden - i frihet. Det är en kamp för skolor, för sjukhus,för att barnen inte skall behöva lida. Ett annat mål är att visa oss införvärlden som ett värdigt folk med en egen personlighet. " (ien intervju i Tricontinental Magazine nr 8 1968.) Människorna i vad som kallas hör troligentill dem som lidit längst och mest under den europeiska kolonialismen. AUtsedan1400-talet har de utsatts för förtryck och slavhandel, tvångsarbete ochmisshandel, ekonomisk utsugning och tvängsbeskattning, rättslöshet och tortyr.Massakern I byn i Mogarnbique, som väckte sädan avsky när denavslöjades , var inte ett undantag. Metoden att bränna och plundrabyar, att sätta upp avhuggna människohuvuden på pålar för att skrämmabybefolkningen till underkastelse, har förekommit systematiskt underårhundraden. Under ett besök i de befriade områdena i Guinea-Bissauhösten 1970 mötte jag mänga som beskrev terror, tortyr och andra omänskligahandlingar, t. ex. hur de portugisiska soldaterna brukade skicka hem avhuggnahänder, öron och andra kroppsdelar, torkade eller inlagda i sprit, som troféertill sina mammor, fruar eUer fästrnör. , när befrielsekampen började, varGuinea-Bissau ett av jordens mest underutvecklade länder. Inga skolor, ingensjukvård, ett outvecklat jordbruk och tvångsodling av jordnötter för exportgenom portugisiska monopolföretag, ingen som helst teknisk eller industrieUutveckling, inga kommunikationer och ingen elektricitet annat än i de fä städerdär européerna bodde. Därför var nästan alla människor analfabeter, svårtplågade av undernäring, svält och kroniska sjukdomar. är nästan hela militärt befriat. områdenahar det redan funnits ett självständigt och fritt samhälle meden ovanligt effektiv administration. För första gängen i Guinea-Bissaushistoria har där rätt rättstrygghet och demokratiskt självstyre. I varje byfinns ett valt byråd och en vald domstol. Likaså finns det på regional nivå folkvaldaråd, en administration för ansvar för olika samhällssektorer och ettdomstolsväsende. häller nu folkbokföring och en lagstiftnmggrundad på den inhemska rättstraditionen på att genomföras. Skolan,vuxenutbildningen, hälso- och sjukvården, mödra- och barnavården når ut tiUvarje by. Genom upplysningskampanjer har man lyckats utveckla jordbruket ochhantverket så att självförsörjningsgraden förbättrats och grunden lagts för enutveckling av produktionen. Målet pä sikt är ett modernt produktionssystemutan klassförtryck och utan rovdrift av människor och naturtillgångar, "Vi viU bli självständiga------ för att få utveckla landet, bygga skolor,förbättra de sociala vUlkoren och skapa en tillvaro där vi inte exploateras avutlänningar eller av våra egna landsmän" (i en intervju1969), Uppbyggnaden av den demokratiska självstyrelsen har nufullbordats i och med att det parlament som valdes sammanträtt den23-24 september 1973 för att utropa den självständiga republiken ,godkänna författningen samt utse det nationella rådet och regeringen.Ordförande I det nationella rådet ett slags kollektiv statsledning är LuizCabral, bror till den mördade generalsekreteraren i PAIGC , Regeringschefenheter , och utgör samtidigttillsammans med den nyvalde generalsekreteraren i PAIGC ochJogo () den högsta ledningen inom partiet. När Guinea-Bissaus folk nu proklamerat sin självständighetutåt stär det bättre rustat för framtiden än många andra. Där finns en bättremobilisering av folket, en bättre fungerande demokrati och en mer effektivsamhällsorganisation än i mänga formellt självständiga stater. Därför är detsjälvklart, att , som var det första västerländska land som gavpolitiskt och ekonomiskt stöd till befrielsekampen i , nu börerkänna republiken . I de regler för erkännande av stater, som pågrundval av internationeU praxis uttalat sig för, heter det, att den makt somskall erkännas skall ha vunnit "ett rimligt mått av självständighet utåt,som någorlunda allmänt godtagits av omväriden". Vidare krävs "enrimlig stabilitet inåt, genom att det finns statliga myndigheter som faktisktupprätthåUer kontroll över ett visst territorium och där utövar suveränabefogenheter". Den nya staten uppfyller dessa kriterier.Den har redan erkänts av ett stort antal stater och av den afrikanskaenhetsorganisationen . har hälsat den nya statenvälkommen. FN har upprepade gånger förklarat att inte har någon somhelst laglig rätt att administrera eller representera folken i ,och . har heller aldrig haft någon administration som fungerat' utanför defä städer där européerna bor. Det har t. ex. aldrig funnits någon folkbokföringöver den afrikanska befolkningen. är portugiserna instängda i nägra fåbefästa platser. De kan inte röra sig fritt ute i landet. De har inte ensherraväldet i luften längre sedan befrielsestyrkorna fått ett bättreluftförsvar. Att portugisernas få kvarvarande fästen ännu inte erövrats beroruteslutande på att befrielserörelsen medvetet avstått frän detta, eftersom manvUl undvika att människor dödas eller skadas eller att bombas sönder,har för övrigt aldrig varit huvudstad i någon självständig statsbUdning;endast portugisiskt högkvarter. Det är inte heller nödvändigt för regeringen iden utropade republiken att behärska de gamla fästena förPortugals kolonialförtryck för att kunna upprätthålla en effektivsamhällsorganisation av det slag man nu har i de befriade områdena, där mer av landets befolkning bor. med att erkänner den nya staten bör densvenska regeringen ta upp förhandlingar med om ett samarbetsavtal,bistånd bör ökas kraftigt så att blir en avhuvudmottagarna av svenskt bistånd. Vårt bistånd behövs. Hjälp till attupprätthäUa och utveckla viktiga samhällsfunktioner är av avgörande betydelseför möjligheterna att förbättra och fullfölja befrielsekampen. Det är oacceptabelt att vi, såsom nu är faUet, saknarlagliga möjligheter att i enlighet med ingripa motsvenska företag som med sina investeringar stöder den portugisiska fascismenoch dess kolonialkrig. Lisnavevarvets investeringsplaner är ett ovanligt klartoch utmanande fall det gäller anläggningar av stor betydelse för Portugalskrigföring och NATO:s försvarssystem. Regeringen måste därför påskynda arbeteti den utredning, som arbetar med dessa frågor, samt möjligt lägga framförslag till lagstiftning som möjliggör effektiva ingripanden mot svenskainvesteringar i eller dess kolonier. Under hänvisning till vad jag anfört hemställer jag omkammarens tiUstånd att till herr utrikesministern ställa följande frågor: När kommerSverige att erkänna republiken ? Är regeringen beredd att inleda förhandlingar medGuinea-Bissau om ett sam arbetsavtal rörande ett omfattande svenskt biståndtill samhällsutvecklingen i ? När avser regeringen lägga fram förslag tiU lagstiftningsom möjliggör effektiva ingripanden, i enlighet med , motsvenska företags investeringar i och dess kolonier? Denna anhållan bordlades. § 13Interpellation nr 91 om återuppbyggnadsbistånd till Ordetlämnades på begäran till Fm (), som yttrade: är det land i , därförutsättningarna för en fredlig samhällsutveckling i samarbete mellan de olikapolitiska grupperna i landet patriotiska front under ledning av prins , de neutralistiskagrupperna samt högergrupperna, ledda av premiärministern i Vientianeregeringenprins varit och är relativt goda. En sädan utveckling har emellertid saboterats avfrämst och Saigonregimen. I strid med Genéveöverenskommelserna av 1954 och1962, vari oberoende och neutralitet fastsläs, har dessa pä olika sättintervener-at i : genom att ge pohtiskt, ekonomiskt, tekniskt och militärtstöd ät högerkrafterna, genom att fmansiera och organisera privatarméer i Laosoch genom direkta militära operationer såsom de amerikanska bombningarna i Laosoch den sydvietnamesiska invasionen 1971. På grund av dessa ständigakränkningar av neutralitet och oberoende har försöken att bildakoalitionsregeringar omintetgjorts och dragits in i . Kriget har medfört oerhörda mänskliga lidanden och enenorm materiell förstörelse. De amerikanska bombningarna har skadat och dödatmånga människor och lagt stora områden i grus och aska. Särskilt ,som i årtusenden varit en rik och blomstrande jordbruksbygd och ett centrumför en levande kulturtradition, har utsatts för en oerhörd förstörelse. Av Laosbefolkning på 3 miljoner människor har flera hundra tusen dödats eller såratsoch inemot 1 miljon människor drivits pä flykt från sina hem. Enligtsamstämmiga uppgifter lever flyktingarna i en outhärdlig misär som drabbarbarnen och ungdomarna särskUt hårt. De har fått växa upp i slum ellerflyktingläger under oordnade förhållanden, lösryckta från den normala socialaoch kulturella miljön, undernärda och sjuka och utan tillgång till skola ellerandra utbildningsmöjligheter. Småpojkar i 11-12-ärsäldern hartvängsrekryte-rats till regeringsarmén. har emellertid utvecklingen gradvis förbättratsoch stabiliserats sä att förutsättningarna nu av allt att döma finns för envaraktig fred och återuppbyggnad i landet, allt under förutsättning attsituationen i inte i övrigt förvärras och inte pä nytt saboterarmöjligheterna till en fredlig utveckling. I av , § 20, åtar sigsåledes de avtalsslutande parterna att respektera konungadöniet Laosoavhängighet, suveränitet, enhet, terTitorlella integritet och neutralitet. Deavtalsslutande parterna förbjuds att bedriva militär verksamhet i elleratt leverer-a krigsmateriel till , inre angelägenheter skall lösasutan främmande inblandning. Här slås alltså samma principer fast som iGenéveöverenskommelserna av 1954 och 1962, undertecknade de tvä parterna i Laosen överenskommelse om fred och nationell försoning i , 1 avtalet stadgasatt alla militära handlingar skall upphöra samt att en provisorisk nationellunionsregering och ett nationellt råd, med uppgift att anordna val till enkonstituerande , skall bildas. Den provisoriska nationellaunionsregeringen fick till uppgift att åstadkomma vapenvila och demokrati, föraen neutral utrikespolitik samt samordna återuppbyggnaden och fördela utländsktbistånd. Beträffandefrämmande militär inblandning säger avtalet: att deamerikanska bombningarna skall upphöra, Nr 115 att allafrämmande interventioner och aggressioner skall upphöra, Tisdaeen den att allafrämmande militära styrkor skall upphöra med sin verksamhet, ig oktober1973 att allasärskilda styrkor som utrustats och finansieras av främmande ---------- makterskall upphöra med sin verksamhet och deras baser monteras ned, att alla privatarméer, paramUitära styrkor ochspionorganisationer skall upphöra med sin verksamhet i samband med eld upphör. Trots avtalet fortsatte de amerikanska bombningarna ibegränsad skala , Under perioden 27 januari-30 april fälldes t,ex, bomber av det amerikanska flyget. offentliggjordes ett protokoll,undertecknat av företrädare för patriotiska front och Vientianeregeringen,beträffande fullföljandet av avtalet om fred och nationell försoning i ,Protokollet innehåller klara och detaljerade bestämmelser om upphörande avinhemska och främmande militära aktiviteter, oberoende och neutralitet,garantier för mänskliga och demokratiska rättigheter samt genomförande avvalen, koalitionsregeringens och det nationella rådets uppgifter,gränsdragningen mellan de områden som behärskas av de två parterna, den civilaförvaltningens organisation samt repatrieringen av flyktingar. De allmännavalens genomförande blir nu en gemensam uppgift för regeringen och detnationeUa rådet, i vilka båda skall ingå representanter för patriotiskafront, Vientianeregeringen och de neutralistiska krafterna. Den provisoriska nationella unionsr-egeringen skall beståav en premiärminister, två vice premiärministrar, som tUlika skall vara cheferför var sitt departement, tio ministrar och tolv viceministrar. Av dessa posterfår patriotiska front och Vientianeregeringen vardera en som vicepremiärminister, fyra som minister och sex som vice minister samt deneutralistiska krafterna tvä ministerposter, patriotiska front får hand omutrikes-, ekonomi- och planerings-, informations-, kommunikations- ochreligionsministerierna, Vientianeregeringen besätter utbildnings-, försvars-,inrikes- och social-, finans- och hälsovårdsrninisterposter-iia samt deneutralistiska krafterna post- och telekommunikations- samtjustitieministerposterna. Genom denna den senaste tidens utveckling torde det nuföreligga möjligheter för att i stor skala bidra till återuppbyggnadenI i enlighet med vad som uttalas i årets statsverksproposition och iutrikesutskottets betänkande nr 1973 beträffande det statligautvecklingsbiståndet. Behovet av snabba och omfattande hjälpätgärder är mycketstort. Omedelbara insatser behövs för att lösa flyktingfrågan och reparera deomfattande skadorna pä mark, skog och odlad jord liksom på kommunikationssystemoch bostäder, skolor och kulturbyggnader samt sjukhus, som bombningarna haråstadkommit. Likaså finns behov av hjälp till en långsiktig utbyggnad av samhällsorganisationenoch produktionssystemet. Trots det stora behovet finns det risk för att , ochdå speciellt de av patriotiska front administrerade områdena, kommer i skym undan när det gäller internationella hjälpprogram. Detta utgör ytterligare motiv för en svensk insats, 1 detta sammanhang är tidigare ' Nr 115 uttalanden att man vid fördelningenav biståndsprogram i bör ta TisHappnden hänsyn tiU såväl det aktuellabehovet som de insatser som andra länder 16 oktober1973 gör tillämpligt, -------------------- För innevarande budgetår finnsmedel reserverade under anslaget för katastrofbistånd.På sikt bör planeringen inrUctas pä att inlemmas med den grupp länder somfår bistånd inom ramen för länderprogram.