prot · FW09134 · 1973-12-31 00:00:00 — vidd.Den skaU nämhgen ej beröra skattefrågor och hknande spörsmål. dessa frågor, som jag belyst, är av den aUra största betydelse för den lönsamheteninom näringen, bör enligt min mening utredningen erhålla a. bör särskilda skatteavdrag, avsättning till skatteut----------- jämningsfondoch befrielse från arbetsgivaravgift beröras. Med stöd av vad jag anfört hemställer jag om kammarenstiUstånd att tiU herr finansministern fä ställa följande fräga: VUl herr finansministern taga initiativ tiU att frägan omyrkesfiskets skatte- och avgiftsfrågor utredes, förslagsvis genomtilläggsdirektiv tUl fiskerinäringsutredningen? Denna anhäUan bordlades. § 19 Interpellation nr 158 om ökad variation ihastighetsbegränsningarna Ordet lämnades på begäran tiU HerrSTÄLHAMMAR (fp), som yttrade: De erfarenheter som förehgger, sedansystemet med bashastigheten och varierande hastigheter av 90 och 110km/tim infördes, visar entydigt på hastighetsbegränsningarnastrafiksäker-hetshöjande effekt. Medelhastigheten har genomgående sänkts, vUketinnebär lugnare trafiktempo och därmed mindre risker för olycksfall. Men med denna positiva utveckling har en ökandenonchalans mot hastighetsbestämmelserna kunnat iakttagas under senare år.Hastighetsangivelser, som av bilföraren inte bedöms som gmndade på en reellrisk, har ofta lämnats utan avseende och den genomsnittliga hastigheten legatavsevärt högre än vad som varit tillätet. En fortlöpande nonchalans mottrafiksäkerhetsbestämmelser inom detta område är naturhgtvis allvarlig,eftersom den inte bara leder tiU att de positiva effekterna avhastighetsbegränsningen går förlorade, utan att motsvarande nonchalans lättkan överföras tiU andra regler som avser trafikmiljö och trafiksäkerhet. Frånmånga häU omvittnas sålunda en ökande tendens hos bihster att i gatukorsningarköra mot rött ljus samt nonchalerande av stoppskyltar. Det är därför angeläget att de positiva effekter somhastighetsbegränsningarna har medfört i fräga om minskat antal trafikolyckorföljs upp genom att systemet med hastighetsangivelser ständigt utvecklas, såatt det också förankras i bilisternas uppfattning om risk kontra hastighet. Här finns många vägar att gå. Ett system med varierandehastigheter med avseende på tid på dygn, årstid, veckodag etc. bör såledeskunna prövas och troligen också ge ett gott resultat. TrafUcolycksfaUsriskernaär naturligtvis inte desamma pä en 70-kilometersväg en regnig, hal fredagskvällmed tät trafik som en klar, torr, solig utan störretrafikintensitet. På samma sätt borde genereUa awikelser från allmängiltigahastighets bestämmelser, , kunna göras i samband med semester början, semesterslut, storhelger etc. De tekniska svårigheter som kan '- 6 protokoll 1973. Nr 134------------ förehgga med avseende pämöjligheten till information bör med Torsdaeen den nuvarande massmediateknik inte var olösliga och framför allt inte förhindra ett seriöst prövande av nya möjhgheter, för attbättre förankra -------------------- hastighetsbegränsningarna i det allmänna rättsmedvetandethos trafikan terna. Utifrån samma utgångspunkter bör det också vara möjligtatt pröva ett system med rekommenderade bashastigheter som alternativ tillhastighetsbegränsningar där enbart maxhastigheten anges. Med hänvisning till det anförda anhåller jag om kammarenstiUstånd att till herr kommunikationsministern få ställa följande fråga; Är kommunikationsministern beredd att, med utgångspunktfrån de erfarenheter som föreligger av hastighetsbegränsningarnastrafiksäkerhetsfrämjande effekt samt tendenser tUl överträdelse avhastighetsbestämmelserna, vidareutveckla systemet med hastighetsangivelser, såatt det fortlöpande ökar trafiksäkerheten som det förankras itrafUcanternas rättsmedvetande? Denna anhåUan bordlades. § 20 Interpellation nr 159 om åtgärder mot monopoliseruig inom näringslivet Ordet lämnades på begäran till HerrWIRTÉN (fp), som yttrade; harkoncentrationstendenserna i svensk ekonomi varit påtagliga. När ivåras tog upp frågan konstaterade näringsutskottet "att det svenskanäringshvet till väsentliga delar är styrt från ett fätal beslutscentra. Dennastyrning liksom planeringen sker under anpassning till en internationellmarknadsstruktur med mycket starka oligopolistiska inslag.Koncentrationstendenserna har förstärkts . som deredan etablerade storkoncernerna vuxit absolut och relativt harkoncentrationsprocessen tillförts nya inslag, bl. a. i form av debankkontroUerade investment- och finansieringsbolagens verksamhet." Detta uttalande har stöd i det material som tagits fram avbl. a. koncentrationsutredningen och statens pris- och karteUnämnd (SPK). AvSPK:s undersökningar framgår t. ex. att en tredjedel av undersökta varugrupper,512 stycken, vilket motsvarar av all tillverkning i landet, år 1970dominerades av ett företag eUer en kartell. I tre varugrupper av fyra förelågdetta är enföretags-, fätals- och/eller karteUdominans. Det största företagetsandel av produktionen i de 512 varugrupperna var genomsnittligt 42 procent.Denna andel har stadigt stigit liksom andelen för de fyra störstaföretagen. Är uppgick denna genomsnittligt till . 1970 svaradede åtta största företagen för av produktionen i 451 av 512varugrupper. Om man tar hänsyn till importen förändras bilden något.Men 74 huvudintrycket kvarstår: mångavarugrupper domineras helt av ett eller Detta sammanhänger, med tvä faktorer; dels är många Nr 134storproducenter också en viktig importör, dels förehgger den mte fömtsättningar för unportkonkurrens beroende på t.ex. stora transportkostnader.Det gäller bl. a. de mest uppmärksammade fätals- --------- dominansfaUenunder : kvarnindustrin, bryggeriindustrin,konstgödningsindustrin och cementindustrin. Inom dem är förutsättningarna förimportkonkurrens begränsade. Mot denna bakgrand är det enligt min mening nödvändigt atti högre grad än uppmärksamma konkurrensfrågorna och att samhälletskärper sin hållning tiU de framväxande monopolen. En effektiv pris- och konkurrensövervakning, en poUtik somskapar en stark och utveckUngskraftig sektor av mindre och medelstora företagoch åtgärder för att stimulera uppkomsten av nya företag inom fåtalsdomi-neradebranscher är viktiga led i en aktiv konkurrenspolitik. Men de senaste årenserfarenhet visar att det inte räcker. Också konkurrenslagstiftningen måsteskärpas. Den måste inriktas på att förhindra uppkomsten av monopolföretag,främst pä importskyddade marknader, och också ge möjhghet att bryta upp redanexisterande monopol. Att det föreligger behov av en sådan skärpning avlagstiftningen visar den s. k. cementfusionen. har emeUertid kravetpå skärpt konkurrenslagstiftning awisats av riksdagsmajoriteten. Med hänvisning tUl det anförda hemställer jag om kammarenstillstånd att tiU herr industrimmistern få framställa följande fråga; Är regeringen beredd att föra en mer aktivkonkurrenspohtik, bl. a. genom att skärpa konkurrenslagstiftningen, så attuppkomsten av monopolföretag kan förhindras och existerande monopol brytas upp? Denna anhållan bordlades. § 21 Anmäldes och bordlades motionerna Nr 2114 av och i Nr 2115 av i avlämnade i anledningav Kungl. Maj:ts proposition 1973:169 angående vissa domarriänster Nr 2116 av m. fl.avlämnad i anledning av skrivelse 1973:18 frän förvaltningsstyrelsemed förslag tUl vissa ändringar i ersättningsstadgan för ledamöter § 22 Meddelande ang. enkla frågor Meddelades att följande enkla frågor denna dag framstäUts,nämligen Nr 300 i (fp) till herrhandelsministern om utnyttiande av torvtillgångarna för energiändamål: 75 Nr 134 VUka åtgärder avser regeringen attvidta för att de stora svenska Torsdaeenden tillgångarna av torv skallutnyttias för energiändamål? Nr 301 () till herr justitieministernangående efterlevnaden av förbudet mot skyltning med pornografisk bild: Anser statsrådet att efterlevnaden av 16:11rörande skyltning eller annat förfarande med pornografisk bild är tUlfredsställande? Nr 302 (vpk) till fru statsrådet tillämpningen av bestämmelserna om avvisning av utlänningar; Anser statsrådet att gällande bestämmelser och praxis ifräga om avvisning av utlänningar möjliggör en betryggande prövning av allaomständigheter sä att politiska flyktingar inte riskerar bli behandlade som"icke önskvärda" personer? Nr 303 () till herr kommunikationsministern om utsträckt tid för upprättande avtrafikförsörjningsplaner m, m,: medverka tiU att kommunerna erhåller ytterligare tid för upprättande av trafikförsörjningsplaner för behandling av ansökningarom bussbidrag enligt SFS 1973:639? Nr 304 tUl herr kommunikationsministernom ökad trafiksäkerhet för skolbarn; VUkaåtgärder är kommunikationsmmistern beredd att vidta för att förbättratrafiksäkerheten utanför skolor och i samband med barns färd tilloch från skolan? Nr 305 () till herr socialministernangående det ekonomiska läget för föräldrar till handikappade barn: Är statsrådet beredd att vidtaga åtgärder som förhindraratt föräldrar till handikappade barn genom nya bestämmelser om vårdnadsbidragefter den kan komma i ett sämre ekonomiskt läge än tidigare? § 23 Kammaren åtskUdes kl, 16,10,