prot · FW099 · 1973-12-31 00:00:00 — Men är det inte partipolitisk propaganda, när man ute ifoajén får se en stor affisch med bild av företrädare för värt lands störstaparti och med bokstaven s i rött inom parantes? Självfallet uppfattar alladetta som partipolitisk propaganda. Vem kontrollerar att de bestämmelser som finns förreklamen verkhgen åtlyds? Vem arrenderar ut dessa affischplatser, och hur kanman påtala och beivra om någon går utanför de statuter och bestämmelser somfaststäUts för reklamen? Jag hävdar med bestämdhet att det här har gjortsövertramp. Och jag säger det ahdeles oavsett vhket parti som står för denreklam det här gäher. Men jag har aldrig på något postkontor mött någonaffischreklam med bUder av herrar , eher . Man måste ha enunderlig uppfattning om politisk propaganda, herr statsråd, om man påstår attdetta inte är partipohtisk reklam. Slutligen ,vUl jag säga att partipolitisk propaganda påoffentliga statliga serviceinrättningar ju förekommer allmänt i enpartistater,men bör förskonas frän det. Ang. reklam för partipolitiska tidskrifter på postkontor 4 protokoll 1973. Ang. reklam för partipolitiska tidskrifter pä postkontor Jag viU säga till i Heden attdet väl inte är värt att dra upp varvtalet alltför högt i denna fråga, och viskall väl inte gripas av politisk frossa. Om i första hand dåherr i Heden är på väg att gripas av sådan frossa fastän det ännu ärmånga månader kvar tih valet, så är det att beklaga. Inte förrän socialdemokraternas tidning ipohtiken fick en reklamplats på posten upptäckte i Heden denaffischering som där sker. Trots att säkerligen har gjort mångabesök pä postanstalterna här i landet har han aldrig under de tio är som dennareklamverksamhet pågått kunnat upptäcka något annat fah av det som han nu heltoriktigt kahar för politisk propaganda. Har aldrig sett att denborgerliga dagstidningen av och thl har annonserat påpostanstalten? Vad är det som gör att just , när tidningenAktuellt i pohtiken har annonserat i enlighet med de regler och statuter somgäller, sä klart och tydligt har upptäckt vad som pågår? Nej, iHeden, sä bör man inte och skall man inte agera! Det är aUdeles onödigt. Härhar annonseringen skett med klart iakttagande av de regler som gäher. En följd av poststyrelsens ställningstagande är givetvisatt även tidskrifter med annan pohtisk färg får försöka värva abonnenter ochläsare genom att hyra in sig i den kommersieha affischeringen påpostanstalterna. Den har som sagt pågätt i tio är. Ta det därför lugnt, herrPersson i Heden. Och om så skulle vara att en bUd av skulle lysaupp våra postanstalter, sä kan jag försäkra att jag inte kommer att ställanågon fråga till vare sig här i kammaren eller någon annanstans omvad detta kan bero på. HerrPERSSON i Heden (c); Nej, herr statsråd, jag har inte gripits avpolitisk frossa, utan jag vill bara ha våra postkontor befriade från pohtiskpropaganda. Jag har sett någonting som jag betraktar sompolitisk propaganda pä våra postkontor här i landet! Jag ifrågasätter givetvis inte herr statsrådets ord om attdet förekommit att har annonserat om sin tidning på postkontoren,men jag förestäher mig att man inte har gjort det med sådana affischer som härtalas om, dvs. i det fallet med bUd av främste företrädare. Ävenreklamens utformning kan i detta faU väcka anstöt. Jag understryker att detinte spelar någon roll vilket parti det är som gör denna propaganda jagreagerar vilket det än är. Det skaU inte förekomma någon politisk propaganda påvåra postkontor. Jag anser att det där räcker med den reklam som berör företagetsjälvt; postverket, postbanken och postgirot. Detta är min absolutaövertygelse. Jag vih upprepa att denna reklam måste betraktas sompolitisk propaganda och att människorna uppfattar den som politisk propaganda.Även herr statsrådets partivänner på postkontoren - de av dem som jag harträffat uppfattar denna reklam som pohtisk propaganda och anser den varasmaklös. Jag vet inte vad man skah svara på hans senaste inlägg. Om nu godkänner attsocialdemokraterna annonserar pä postanstalterna jag märkte en liten antydanåt det hållet - så får det tydhgen inte ske i den formen att man visar en bildpå någon regeringsledamot. Är det där, i Heden, som gränsen gårnär det gäher ett pohtiskt partis möjlighet att annonsera pä postanstalterna?Säg då det klart ut! Inom värt parti tycker vi att om vi vill visa upp oss sågör vi det gärna, ofta och hur mycket som helst med våra framträdandeföreträdare för partiet. Jag förstår att i Heden inte tycker om deansiktena det kan ju inte de rå för. Om i Heden tycker iha omdem, så får han stå för det själv. Här är det inte fråga om partipolitisk propaganda, här ärdet fråga om att göra reklam for Aktueht i pohtiken, som är ensocialdemokratisk tidskrift. har haft samma möjligheter, ochandra tidningar har det också. Även har möjhgheter att reklameraför vilka tidningar det vhl på postanstalterna. i Heden fårförsöka lugna ned sig. i Heden (c): Jag vhl be herr statsrådet att uppmärksammavad jag sade. Jag sade att reklam som inte berör postverket som sådant enhgtmin uppfattning inte skah förekomma pä postkontoren. Jag har sagt det tvägånger, och jag vih understryka det en tredje gång, så att statsrådet uppfattardet. Jag menar alltså att det inte skall förekomma någon som helst politiskpropaganda på postkontoren, oavsett vilket parti de än gäller. Jag sade ocksåatt om har annonserat, så har jag inte sett det. Och jag anserinte sådant skall förekomma. Det är politisk propaganda och det är osmakligt.Man associerar det tUl som jämt och ständigt har pohtisk propagandapä offentliga platser. Sådant är vi inte betjänta av här i landet. Ang. reklam för partipolitiska tidskrifter på postkontor Nej, det här är ju alldeles omöjligt, och detblir värre för varje gäng i Heden replikerar. Här talar herrPersson i Heden om att denna reklam är av typen öststatspropaganda. Jag vetinte om redan är i sådan affekt att han inte vet riktigt hur ordenfaller. Vi fär väl se dem i kammarens protokoh. Här har ändå flera ledamöterhört att i Heden jämställer reklam för den socialdemokratiskatidningen i poUtiken med den form av propaganda som tiUämpas iöststaterna. Det är klart att i Heden får tycka vad hanviU om vårt parti och dess sätt att göra reklam för sig. Här har reklamenkommit tih i rätt och riktig ordning efter regler som är fastställda avpostverket och i kontakt med den entreprenör som har hand om dennaannonseringsverksamhet. Det är djupt beklämmande att i Heden iriksdagen vill göra sådana hknelser ochjämförelser som han här gör. Jag kan bara hysa förhoppningen att iHeden när han nu träder fram tih talarstolen ber om ursäkt för det han sistsade. i Heden (c); Jag tycker att herr statsrådet skah hållahiop sitt resonemang och inte blanda bort korten. Här resonerar vi om denpolitiska propaganda som ägt rum pä våra postkontor här i . Om nu herrstatsrådet inte vill betrakta detta som pohtisk propaganda, så är det hansensak. Jag betraktar det som pohtisk propaganda, och det gör många med mig även partivänner till statsrådet. I enpartistater förekommer det överaUt på offentligainrättningar partipohtisk propaganda. Något sådant är vi i intebetjänta av. Jag noterar bara detta, och det hoppas jag att även statsrådet viUgöra. Jag ställde min enkla fråga därför att jag trodde attstatsrådet kunde se positivt på mitt resonemang och att vi skulle kunna kommafram till en ordning som innebär att vi slipper denna politiska propaganda. Ensådan propaganda anser vi inte vara förenhg med vårt tänkande, oavsett jagsäger det nu för fjärde gången vilket parti som står för den. Låt mig tUl slut på en direkt fråga av herrPersson i Heden säga, att jag inte har sett något positivt i det som herrPersson i Heden sagt i denna debatt. i Heden (c); Det är med djupt beklagande jag noterardetta! Statsrådet vih inte lyssna. Överläggningenvar härmed slutad. § 20 Ang.ungdomens arbetsmarknadssituation Herr inrikesministern ordet för att besvara i Skärstad (c) framställdainterpellation, nr 5, och anförde: i Skärstad har frågat vilkaåtgärder jag kommer att vidta för att underlätta ungdomensarbetsmarknadssituation i ett aht kärvare läge. har ungdomens situation påarbetsmarknaden diskuterats i vid ett flertal tillfällen, senast vidhöstriksdagen . Regeringen har vidtagit ohka åtgärder för att skapasysselsättning och utbildning för arbetslösa ungdomar. TUl grund för samhähets åtgärder mot ungdomsarbetslöshetenhar legat ett särskUt program. Bland de senast insatta åtgärderna kan nämnasdet särskhda utbUdningsstödet om för anställning av ungdomaroch kvinnor, skapandet av praktikplatser i den statliga förvaltningen och anordnandetav fler kommunala beredskapsarbeten för ungdom. a. dessa åtgärder har antalet arbetslösaungdomar kunnat begränsas. Enligt arbetskraftsundersökningarna var antaletarbetslösa ungdomar under 25 är högst och uppgick dä tiU 50 000 personer.Enhgt den senast redovisade arbetskraftsundersökningen var 32000 ungdomar arbetslösa. Sistnämnda siffra innebär också en minskning ävenjämfört med motsvarande månad är 1971. Antalet till arbetsförmedhngen anmäldaarbetslösa ungdomar under 25 är har varit på oförändradnivå. En översyn av ungdomens situation på arbetsmarknaden pälängre sikt har företagits inom . Resultatet av detta arbetehar redovisats i en särskUd promemoria. Ungdom och arbete, som för närvaranderemissbehandlas. Remisstiden utgår och därefter kommer jag att tastähning tUl de i promemorian framförda förslagen. Slutligen vill jag understryka att ungdomens arbetsmarknadinte kan ses isolerad frän arbetsmarknaden i övrigt. De stora insatser som görsför att skapa en allmänt ökad efterfrågan på arbetskraft kommer också ungdomentill godo. Under detta anförande övertog herr talmannen ledningen avkammarens förhandlingar. HerrJOHANSSON i Skärstad (c); Det har varit samhällets strävan att gesvensk ungdom en så god utbildning som möjligt, och vi har väl lyckats ganskabra på det området. Men det räcker ju inte med att ungdomen får utbUdning. Dethör ju tih den tidlösa drömmen hos varje ung människa att få en meningsfulluppgift, en sysselsättning i samhället som gör att man kan försörja sig självoch den familj man drömmer om att få. Dagens situation är ju sådan att ungdomen ser htet mörktpå framtiden, därför att det inte finns sysselsättning för alla. Mänga som har slutat sin skolgång står vidarbetsförmedlingarna och väntar på att få ett jobb. Samhällets phkt och strävanmåste vara att sä forma utvecklingen att denna möjlighet finns för det ungasläkte som kommer. Jag vUl säga redan nu att samhällets möjligheter att lösadetta stora problem också kommer att påverka utbUdningen i negativ ellerpositiv riktning. Om den ungdom som studerar märker att de som varit föredem inte kan få jobb påverkas deras lust att studera vidare. Situationen på arbetsmarknaden har varit bekymmersam i ettpar är. Den betydande arbetslösheten har, som inrikesministern nämnde i sittsvar, uppmärksammats och diskuterats i en mängd skilda sammanhang. Inte minsthar dä uppmärksamheten riktats mot förhållandena för den yngre arbetskraften. Idetta kärva läge har många företag, som jag sagt i min interpellation, lagt omsin anställningspohtik sä att de inte anställer några nya personer utan främstslår vakt om den arbetsstyrka de har, vilket i och för sig är förståeligt ochvälmotiverat. De unga som söker sig ut på arbetsmarknaden blir dock pådetta sätt i stor utsträckning lämnade åt sitt öde. Den osäkerhet som de ungakänner leder tih en otrygghet, som inte kan accepteras frän vare sig socialaeller allmänt mänskhga utgångspunkter. Inrikesministern framhåller att åtgärder har vidtagits.Jag har också i min interpeUation noterat detta. Men det framstår somsynnerligen angeläget att kraftfulla åtgärder snabbt sätts in utöver dettaför att komma tihrätta med ungdomens arbetslöshet. Åtgärderna måste inriktas på att såvälförbereda ungdomen för arbetsmarknadens krav som öka företagens möjligheter ochvilja att anstäUa unga människor. Detta är ett vitt fält när det gäUer företagens stäUningoch möjligheter i dagens samhälle. Jag skah väl inte gå in på detta här, utanjag vihe bara notera ungdomarnas ställning och deras svårighet att fåjobb när de är färdiga med sin skolgång. Jag vih fråga inrikesministern hur han tror att ungamänniskor upplever det att läsa för , där det under en storrubrik står: "Omkring 100 000 människor är arbetslösa i . Över 30 000 går i beredskapsarbete och 50 000 omskolas eller deltar iannan arbetsmarknadsutbUdning. Nära 200 000 människor kanske ännu fler går och väntarpå ett vanligt jobb att försörja sig pä. Det har satsats miljarder för att lösa det här problemet,som är ett av de största vi har i vårt samhälle . Men arbetslösheten harbara fortsatt att öka. Pengarna har hjälpt för stunden. Beredskapsarbeten hargett tihfällig sysselsättning och omskolning har gett mänga chanser att läraett nytt yrke. Men några nya, varaktiga arbetstillfällen har det sällan blivit. --------- Mångamänniskor är utstötta frän dagens arbetsmarknad. del harinte ens fått en chans att pröva pä hur det är att arbeta. Flera av dessa - arbetsmarknadens olycksbarn skulle mankunna kalla dem kommer inte att vara ett dugg hjälpta av en konjunkturförbättring." Det är inte så tiUfredsställande och hoppingivande fördagens ungdom, i sin situation, att köpa en kvähstidning och mötas av en sådanartikel. Det finns kanske anledning att understrykaett par ting när det gäher debatten om ungdomens arbetslöshet. Tyvärr tar det innan de ungdomar som lämnatskolan finner sin plats i arbetslivet. Sä har egentligen alltid varit fallet.Även under högkonjunktur var det när de unga börjadeefterfråga arbete efter sommarens slut de som lämnat skolan tar ju ofta sinferie 32 000 som anmälde sig som arbetssökande. Man har regelmässigt denstörsta ungdomsarbetslösheten just . Efter handfinner ungdomen sin plats. En del har kanske fortsatt sina studier ,och andra finner en uppgift i arbetslivet. Siffran för arbetslösa sjunker månadefter månad, och i marsapril har vi den lägsta noteringen. Det kunde vi komma ner till ungefär 20 000 arbetslösa ungdomar. skolorna på nytt ut en kull av ungdomar, och så får vi de betydligthögre siffrorna . För att komma tih rätta med problemet borde vi fråga ossom vi inte kunde finna en annan rytm i utbildningen. Kan det vara rimligt attarbetsmarknaden skaU tillföras ett så stort antal människor på en gång, att detär omöjligt att ta vara på dem just vid det thlfället? som jaghär har antytt och flera andra är behandlade i den utredning om förhållandenaför ungdomen på arbetsmarknaden som jag har pekat på. Jag kan inte säga att detär så många nya tankegångar i utredningen - en del nya finns där men det ären god systematisk sammanstähning av de problem som gäller ungdomensarbetsmarknad. Jag tror att i Skärstad kan ha anledning att tadel av utredningen, eftersom den visar på en del av de problem som vi har attlösa. Det är fel att säga, att vi inte är intresserade. Jag tycker att jag hargett exempel på att regeringen verkhgen har gjort insatser i syfte att ta varapä ungdomen i arbetshvet. Vi har börjat praktisera nya metoder, exempelvis ettutbildningsstöd på , som ges tih industrier som anstäUerungdom så att säga i förväg. Man har kanske inte ett behov av attrekrytera arbetskraft men anställer folk i förväg för att ha demtillgängliga när uppgången kommer. På så sätt kan man skola in ungdomarna iarbetslivet. Vi vet att ett par tusen sädana utbUdnings-platser redan harthlskapats för ungdomar. Pä samma sätt är det med praktikarbeten som är avseddaför ungdomar här rör det sig kanske om 3 000. Jag skulle naturligtvis ha önskat att vi fått ett ännustarkare svar från näringslivet på erbjudandena, men å andra sidan är aht somhar gjorts välkommet. Om det kommer ytterligare uppslag om hur vi skah kommatUl rätta med svårigheterna och stimulera fram sysselsättning för ungdom, tarvi självfallet emot sådana uppslag med tacksamhet. Som jag har sagt har viredan arbetat efter ett särskUt ungdomsprogram, som arbetsmarknadsverket harutformat. Man har varit angelägen att håUa kontakt med ungdomsorganisationernaoch övriga som kunnat ge tips i fråga om sysselsättning för unga människor. Jag har velat lämna dessa kompletterande upplysningarfrämst för att betona hur den starka tUlströmningen av ungdomar thlarbetsmarknaden ger oss vissa problem. Det tar tid innande unga människorna finner sin plats i arbetslivet. HerrJOHANSSON i Skärstad (c); Resonemanget om utbildningsrytmen är ju mycketintressant, och det kan kanske tas upp i samband med utbildningsutskottetsarbete eher i något annat utbUdningssammanhang. Men kvar står dock densituation som så många ungdomar befinner sig i. Jag har inte nonchalerat deförsök som regeringen gjort, men åtgärderna har väl inte lett till önskatresultat. Jag skulle som förälder och med tanke på den kontakt med de ungdomarsom jag har vara mycket tUIfredsställd, om inrikesministern kunde säga att vinu går in i en högkonjunktur och att svårigheterna nu är borta. Men jag trorinte att inrikesministern kan säga detta, och därför måste vi ännu mer ägna ossåt att det stora problemet med arbetslösheten, både den allmänna arbetslöshetenoch inte minst ungdomsarbetslösheten. Jag ser inte något motsatsförhåUande mehanvad jag sagt och önskemålen att vi skall ägna oss åt detta problem. Vi serungdomsarbetslösheten som ett allvarligt problem. Det har jag ju givit starktuttryck för. Men å andra sidan måste vi erkänna, att vi möter en verklighet,som den jag här har angivit. Inte heller i Skärstad har kunnatange något slags troUformel för att lösa detta problem. Var och en som är bekant med arbetsmarknaden måste inse,att det uppkommer svårigheter att med en gång ta tih vara ett så starkt utbudav arbetskraft som förekommer en gång . Det finns mänga andra frågor somvi har anledning att fundera över, men onekligen är det mycket angeläget förframtiden att se tUl att vi kan få en jämnare utslussning av ungdomen fränutbUdningen till arbetslivet. Vi skulle vinna pä det. Överläggningenvar härmed slutad. § 21 Föredrogs och hänvisades berättelsen nr 5 tillkonstitutionsutskottet. § 22 Föredrogs och hänvisades motionerna nr 365-376 till , nr 377-381 tiU finansutskottet, nr 382-402 till skatteutskottet, nr 403-409 tiU justitieutskottet, nr 410 och 411 tiU lagutskottet, nr 412-415 tiU utrikesutskottet, nr 416-418 till försvarsutskottet, nr 419426 till socialförsäkringsutskottet, nr 427-439 tiU socialutskottet, nr 440 thl kulturutskottet, nr 441 thl civilutskottet, nr 442-455 tiU kulturutskottet, nr 456-470 tiU utbUdningsutskottet, nr 471-491 riU trafikutskottet, nr 492-512 tiU jordbruksutskottet, nr 513-518 till näringsutskottet, nr 519-531 tiU inrikesutskottet samt nr 532-538 rih civilutskottet. § 23 Föredrogs och biföllsinterpellationsframställningarna nr 20-22. § 24 Herr talmannen meddelade att Kungl. Maj:tspropositioner nr 1 och 2 skulle sättas sist pä föredragningshstan förmorgondagens sammanträde. § 25Interpellation nr 23 ang. principerna för undervisningen i religions- Nr 9 Ordet lämnades pä begäran till HerrZACHRISSON (s), som yttrade; Det har inom den svenska skolan sedan längevarit en strävan att vid undervisningen i religions- och livsåskådningsfrågorsamla elever från oUka miljöer och med skUda uppfattningar i dessa frågor. Manhar velat undvika den sphttring av skolväsendet efter trosriktning som i andraländer orsakat så bittra motsättningar och uppshtande stridigheter. Genom attohka uppfattningar i trosfrågor får komma thl tals i skolan lär sig elevernaockså på ett naturligt sätt att förstå och respektera andras uppfattningar,något som är en nödvändighet i ett demokratiskt samhälle. I har det rått enighet om principerna förskolans religionsundervisning. I samband med skolreformerna har också stortintresse och stor omsorg lagts ned pä att vid utformningen av undervisningen ihvsäskådningsfrägor söka förverkliga dessa principer. a. har företrädareför ohka trosriktningar getts möjlighet att lägga synpunkter påläroplansarbetet. Att undervisningen ständigt är föremål för debatt ärnaturligt med tanke på att detta är frågor som starkt engagerar de flestamänniskor. Det är också önskvärt med en sådan debatt och kritik som envägledning för skolan i de självklart svåra och känsliga avvägningar somständigt måste göras i denna undervisning. Det måste emellertid anses som djupt oroande att, somskett , man söker bryta upp principerna för skolans samlandeundervisning i religionsfrågor. Varken skolan eller samhället i övrigt kan varabetjänt av en sådan uppdelning av eleverna efter trosriktning, och denreligiösa isolationism som kan bh följden kan få allvarliga konsekvenser försträvandena efter ett ekumeniskt samarbete. Med hänvisning till det anförda hemställer jag omkammarens tUlstånd att tiU herr utbUdningsministern fä ställa följande fråga; Vill statsrådet redogöra för sin syn på principerna förundervisningen i reUgions- och hvsäskådningsfrägor? Denna anhållan bordlades. § 26 Interpellation nr 24 ang. expeditionen avregistreringsbevis från patent- och registreringsverkets bolagsbyrå Ordet lämnades på begäran tih HerrLÖFGREN (fp), som yttrade: Det är allmänt känt att arbetsbelastningenvid patent-och registreringsverkets bolagsbyrå har blivit starkt ökad. Det ärockså känt att verket vidtagit betydande åtgärder för att möta den ökadeefterfrågan som fortlöpande inträtt inom bolagsbyråns område. Trots de åtgärder som vidtagits tar det att få t.ex. ett registreringsbevis. Det råder på mänga håll inom näringslivet en stark irritation över den långa väntetiden. Enligt uppgifter från flera håh har 57 Nr 9 det inte rört sig bara om veckorutan om månader. Även om det inte kan den uteslutas att vissa uppgifter är överdrivna är förhåhandena på intetsätt 25 ianuari1973 tihfredsstähande. torde det vara ganska normalt att -------------------- väntetiden är . Man frågar sig vad orsaken tih den otillfredsställandelånga väntetiden kan vara. Skulle personalresurserna vara otillräckliga, så ärdet angeläget att dessa förstärks. För många transaktioner inom näringslivet krävsregistreringsbevis som inte får vara mer än högst ett är gamla. Därför måstemånga företag i bolagsform ärligen införskaffa nya registreringsbevis. Medtanke på bl. a. den långa leveranstiden för bevis har dä på vissa håll inomnäringslivet föreslagits, att det borde beredas möjlighet att vid bolagsbyränabonnera på leverans av registreringsbevis en gång vid viss ibeställningen angiven återkommande tidpunkt. Med hänvisning tih vad jag här anfört anhåher jag omkammarens tillstånd att till herr handelsministern fä rikta följande frågor: Vad kan göras för att tihförslagsvis nedbringa tiden för leverans av beställt registreringsbeyis frän patentverkets bolagsbyrå? Är det möjligt att införaen sådan ordning att stående beställning av registreringsbevis för leverans en gång vid i beställningen angiven tidpunkt kan göras? Denna anhållan bordlades. § 27 Upplästes följande till kammaren inkomnaansökningar: Härmed har jag äran anhålla om ledighet frånriksdagsarbetet 26/1-31/1 1973 för att deltaga iInterparlamentariska Unionens konferens i . Undertecknad anhåller om ledighet från riksdagsarbetetunder tiden 1973 pä grund av deltagande i studieresa tillIndien och . Resan anordnas av SIDA. den 24 januari 1973Karin Kammaren biföll dessa ansökningar. § 28 Anmäldes och bordlades följande motioner; Nr 539 av herrar och om en vetenskapligundersökning av valrörelse Nr 540 av herrar och i angäendekollektivanslutningen rill pohtiskt parti Nr 541 av m.fl. om rösträtt åtinvandrare med utländskt medborgarskap 58 Nr 542 av m. fl.angående högtidliga öppnande Nr 543 av i Ahngsäs angäendekollektivanslutningen tih Nr 9 politiskt parti den Nr 544 av herrar och angåendesekretesskyddet för uppgjftslämnare tih intervju- och enkätundersökningar-------------------------------- Nr 545 av om ökad sekretess för handhngarrörande taxering Nr 546 av i m. fl. om rätt förförsamling att bevilja anslag till mission Nr 547 av herrar Wirmark och omproduktionsbidrag för dagstidningar pä annat språk än svenska