prot · FW0968 · 1973-12-31 00:00:00 — Jag försökte svara på dessa frågor, och jag försökte talaom att bekymmer i stort sett är desamma som jordbruksministrarnahar i FrankrUce, , och andra utvecklade kapitalistiska länder.Jag är inte säker på all jag lyckades förklara vår jordbrukspolitik för denneutländske diplomat. Alla vet all det ibland är problematiskt alt förklara dessaförhållanden för vanliga svenska barn-famiher och svenska folkpensionärer.Maten är dyr. Många får avstå från vissa livsmedel helt och hållet på grunddärav och begränsa konsumtionen av andra livsmedel till sällsynta högtidligatillfäUen. hör man och läser man om atl jordbruket har enöverproduktion som är myckel bekymmersam. kommunisternassida tidigare motionerat om en utredning om övergång till lågprislinje pålivsmedel. Delta motionsyrkande bifölls som bekant . Frågan hänskötstUl 1 jordbruksutredning. Vi har också rest krav om etl slopande avmomsen på livsmedel som kostar svenska folkel någonting på 4 miljarder kronorom året och som Uksom de höga matpriserna drabbar dem som ofta har lågainkomster - barnfamUjer, folkpensionärer och andra. Jag skall inte hålla något långt tal. Jag skulle haavlämnat en reservation om jag funnit starka skäl för den. För att del inleskall bli någol missförstånd viU jag säga att mitt parti inle deltar i dendemagogiska kampanjen om atl lantbrukarna har för stora inkomster. Vi vet altmånga lantbrukare - säkerligen flertalet av dem - inte har stora inkomster företl ofta mycket hårt arbete under långa arbetsveckor, ofta utan semester. Vihar nu en statistik gäUande 1971 om nettointäkterna för jordbruksfastigheter.Undersökningen har omfattat 10 500 slumpmässigt valda lantbrukarfamiljer.Nettointäkten var för jordbruksfastigheter i genomsnitt . För uppgår inkomsten till , för och för . Detta gäUer nettointäkter frånjordbruksfastigheten. Sedan lUlkommer inkomster från andra sysselsättningar.Ofta har man en del av inkomsten, ibland den mindre delen, frånjordbruksfastigheten och en del från annan sysselsättning, från fabriksarbeteeher skogsarbete osv. När vi vänder oss mot de höga livsmedelspriserna är delsåledes inle mot jordbrukarna kritiken riktas utan mot andra förhållanden ochmissförhållanden. den 12 aprU 1973 Produktionsbalansen inom jordbm-ket och avsättningen avjord-bmksprodukter, tn. HerrPERSSON i (s); De frågor som tagit upp ärsjälvfallet väsentliga. Jag vet inle om jag gjort mig skyldig lill någonklappjakt på jordbrukarnas inkomster. I likhet med tror jag att deinte är större i genomsnitt än andras. har accepterat eller i varje fall ställt sigbakom utskottsbelänkandet här. Jag har sett hans särskilda yttrande, och jaghar tänkt atl eftersom han har åberopat storheter som t. ex. äryttrandet skrivet med den tanken att de som har hand om dessa frågor gör detgrundligt. Jag hoppas atl del skall kunna ske även i fortsättningen. När delgäller lågprislinjen pågår ju som bekant en utredning. har åberopat jordbruksministrar i olika delarav den kapitalistiska världen. Vi hade ju litet tur att vi kunde exportera endel överskott lill ett visst land österut. Alt jordbruksministern där sedanråkade bli sillande vid sidan om taburetten kan man självklart beklaga, men delär sådana saker som man inte rår för. Jag använde avsiktligt ordet produklionsbalans och log inteordet överskott i min mun. Det finns onekligen, som sade här, vissaområden där vi har en export och det får man liksom läcka med import av andravaror. den 12 aprU 1973 Produktionsbalansen inom jordbruket och avsättningen avjord-bmksprodukter, m. m. HerrTAKMAN (vpk): Jag skall inte ta upp någon större diskussion med herrPersson i om princip. Jag tror bara, , all om manhar denna princip i grytan, som jag har sagt, är det svårt att få locket atlligga horisonleUt på aUa kanter. log upp del överskott vi hade möjlighet altsälja tiU . Det var alldeles specieUa förhållanden. 1972 var väldet svåraste år jordbruket där har haft i modern historia. Först hade man enulomordenligl sträng vinter. Sedan var del torka över stora områden. Och sedanregn och hagel och t. o. m. snöfaU i de östra delarna . Därförfick man en lägre skörd än man normall skuUe haft. Vi kan länka oss alt man fortfarande hade haft kvarsmåjordbruk i stället för kollektivjordbruk i , då hade man hafthungersnöd över stora delar av landet vid det här laget. Tack varestorjordbruken har man kunnat reducera inverkan av ogynnsammaväderleksförhållanden, bl. a. genom konstbevattning. Denna bygger man varje årul med någon miljon hektar, men fortfarande har man inte kunnat bygga ut så atlden omfiittar all mark som bör konstbevattnas. i Skegrie (c): Jag skall inle beröra särskildayttrande. Jag uppskattar det därför att det har ett humoristiskt stänk, och jagtycker vi kan ha rätt att en och annan gång kosta på oss något utanför delvanliga stela kanslispråket. Men jag vänder mig bestämt emot uttalande attom haft kvar sina små jordbruk hade man haft hungersnöd där. Jag harprecis motsatt uppfattning. I de stora kolchoserna har varje medlem rätt attför egen räkning odla , tror jag det är. Från dessa små jordbilarsom man odlar av eget intresse kommer, om jag är riktigt underrättad, 30procent av livsmedel. Del talar i rakt motsatt riktning. Om man hadehaft kvar privatjordbruket i , hade det sannolikt icke varit någonhungersnöd och ingen dålig skörd heller under del år som gått. 1 den härintensiva driften, där man är sin egen företagare och där man har intresse avatt producera därför att man får ut någonting själv av det, blir produktionen ivarje fall mycket större än i kollektivet. i (s): Jag tycker i likhet med iSkegrie att sådana här litet skämtsamma inslag skall man kunna tolerera, ochdet gjorde jag. Men del var inget annat som behövde bemötas därför att herrTakman står under utskottet. Därför tyckte jag del var lämpligt alt ta uppdenna fråga. Jag skall inle delta i diskussionen om storjordbruk kontrasmåbiuk. Jag kan väl sluta, herr talman, och jag lovar att inte komma tillbaka,med atl citera . Han sade en gång: De högsta sanningarna är inletillgängliga för förnuftet. De fattas av hjärtat. (vpk): Det här är väl inle en debaltpunkt för någonstor diskussion om småjordbruk kontra kollektivjordbruk. Jag är inle aUs säker påatt i Skegrie har rätt när han säger atl av Sovjetslivsmedel kommer från jordbrakarnas egna lotter. Jag tror all det är envåldsamt överdriven siffra, men jag kan inle plocka fram den rikliga uppgiftenför ögonblicket. Jag vet bara all exempelvis i såg iSkegrie hka väl som jag och de andra ledamöterna i utskottet'som reste där det nya väldiga konstbevattningsprojekt som var igångsatt. Att fätiU stånd ett sådant är naturligtvis helt uteslutet om man bara harsmåjordbruk. Det krävs stora sammanhängande arealer och det krävs koUektivaansträngningar för atl få en konstbevattning till stånd på de enorma ytor somdel där gällde. Jordbmkets kapital- och kreditförsörjning, m. tn. Överläggningen var härmed slutad. Utskottets hemställan bifölls. § 21 Jordbrukets kapital- och kreditförsörjning, m.m. Föredrogs jordbruksutskottets belänkande nr 15 i anledning av motioner angående jordbrukels kapital- ochkredilförsörjning, m. m. I dettabelänkande behandlades motionerna 1973:496 av m. fl. (c) vari såvitt nu var ifråga (punkten 4) hemställts att hos Kungl. uttalade, attlantbrukets rekryteringsproblem borde bli föremål för en allsidig utredningbeträffande framlida kapitalanskaffningsmöjligheter, rekryteringsunderlag m.m., med särskUd belysning av eventuella speciella problem för norra , 1973:506 av i Heden m.fl. (c) vari hemställtsalt hos Kungl. Maj:t skulle anhålla om en omedelbar översyn avgällande bestämmelser och tillämpad praxis beträffande tillståndsgivningen förförvärv av jordbruks- och skogsfastigheter i enlighet med vad som anförts imotionen, 1973:773 av m. fl. (m) vari hemställts allriksdagen hos Kungl. Maj:t skulle anhålla att jordbruksutredningerhöll tilläggsdirektiv all utreda och framlägga förslag lill förbättring avjordbrukets kapital- och kreditförsörjning samt 1973:1388 av m.fl. (c) vari såvitt nu var ifråga (punkterna 3 och 5 b) föreslagils atl 3. hos Kungl. Maj:tbegärde sådan ändring i jordförvärvslagen all a) innebörden och syftet medbegreppet "yrkesmässigt och varaktigt" i jordförvärvslagens 4 §första stycket fick en sådan tolkning atl för familjejordbruket uppenbararalionaliseringsobjekl verkligen kom lill användning i fastighetsraliona-liseringen,b) prioriteringen av skogsförvärv fick en sådan utformning altintressearronderingar och strukturrationaliseringar mom privalskogs-bruketfrämjades före prioritering av råvaruförädlare och 5. hos Kungl. Maj:themställde all b) jordbruksulredning fick i uppdrag all pröva hurlättnader i jordbmkets finansiering borde kunna åstadkommas. Jordbrukets kapital- och kreditförsörjning, m. m. 1. lämnamotionerna 1973:496, yrkande 4, 1973:773 och 1973:1388, yrkande 5 b, utanåtgärd, 2. lämnamotionerna 1973:506 och 1973:1388, yrkande 3, utan åtgärd. I. av herrar i Skegrie (c), Antby (fp), (), i (c), Krönmark (m). i (fp) ochLeuchovius (m) som ansett att utskottet under 1 bort hemställa, alt i anledning av motionen 1973:496, yrkande 4,samt med bifall till motionerna 1973:773 och 1973:1388, yrkande 5 b, som sinmening gav Kungl. Maj:t till känna vad reservanterna anfört angående utredningrörande jordbrukels kapital- och kreditförsörjning, 2. av herrar i Skegrie (c), Antby (fp), (), i (c) och Berndlsson i (fp) som ansett atlutskottet under 2 bort hemställa, att med bifall lill motionen 1973:506 och ianledning av motionen 1973:1388, yrkande 3, som sin mening gav Kungl. Maj:l tillkänna vad reservanterna anfört angående översyn av jordförvärvslagstiftningenm. i Skegrie (c): Som ett led i den jordpolitik som lanseratsunder senare år har ingått en ändring av jordförvärvslagen i syfte altunderlätta för andra kategorier än jordbrukare atl köpa jord. När manuppmjukade jordförvärvslagen hette del att det skulle vara till fördel förjordbruket som helhel om s. k. friskt kapital kunde tillföras näringen ävenfrån utomstående. Med ullrycket friskt kapital menade man då närmast riskvUligtkapital. torde emellertid föhden närmast ha blivit den all del ärspekulationskapilal som har placerats i jordbruk i större utsträckning än vadsom var möjligt tidigare. Naturligtvis finns undanlag, del vill jag inle förneka.Del bör också vara så atl vem som helst skall få ägna sig ål jordbruk, men delfordras efler denna lags uppmjukning en ganska härd kontroll så att inte despekulativa köparna får för stort utrymme. För någon tid sedan beslöt vi en annan, liknande ändring ijordförvärvslagen. Det gäUde atl utvidga rätten för kommunerna alt lägga undersig markområden. Denna ändring är också riklig så lill vida alt kommunerna börha möjligheter att förvärva den mark som de behöver för tomländamål. Men i de fall där kommuner uppträder som köpare tilljordbruk belägna så långt borta från tätorten alt det inle finns någon rimligförutsättning för atl denna mark skall användas för bebyggelse, är del fråga omett missbruk av den jordförvärvsrätt som kommunerna har fått. Alt jag säger"missbruk" beror på alt förvärv som görs på detta sätt hindrar enannars möjlig rationahseringsåtgärd inom bygden. kommer dånämligen inte att underkastas någon generationsväxling och blir därför inleheUer tillgänghga i strukturrationaliseringen. En föhd av denna utvidgade jordförvärvsrätt har blivitavsevärt uppskruvade markvärden. Del har medfört atl vi fått priser påjordbruksjord, som avsevärt överstiger avkastningsvärdena. Del medför enorimlig skuldsättning för de unga jordbrukare som vill ägna sig åt denna näringliksom en nackdel genom atl man vid fastställandet av taxeringsvärdena påjordbruksegendomar utgår från dessa höga markvärden, som ligger betydligt övermarkens värde som jordbruksjord för den som försörjer sig på den. Jordbrukarnakommer härigenom att påföras ett orealistiskt förmögenhelsvärde, för vilket deändock får betala skatt till stat och kommun. Jag tror inle alt någon annangrupp i samhäUet på det sättet påföres fiktiva förmögenhelsvärden, som ickesvarar mot det värde tUlgångarna i grund och botlen har. Det hade varitriktigare, som vi en gång föreslagit i , att lägga avkastningsvärdenatill grund för taxeringsvärdena. En utredning har framlagt ett belänkande om dennya fastighetstaxeringen, och enligt den utredningen skaU man nu ylterhgarevidga förutsättningarna för dessa fUctiva värden, som jordbrukaren inle harnågot gagn av. Han hade haft bättre nytta av etl rimhgt jordvärde. Sammanfattningsvis kan man därför säga atl utvidgningen avjordförvärvslagen och av jordförvärvsrätten i övrigt ingalunda har varit tillfördel för det egentliga jordbruket utan i vissa avseenden till förfång. Det ärdärför påkallat med en översyn av jordförvärvslagen, som vi har begärt i enreservation. Föhden av ändringen i jordförvärvslagen har blivit krav påökad tillgång till kapital för köpare av jordbruk, främst för de yngre som villetablera sig som jordbrukare. Därför är inle heller de hittillsvarandemöjligheterna tillfredsstäUande ulan också de behöver överses av den nusittande jordbruksutredningen. jordbruksbeslul förutsatte man, som del hette,en fortsatt snabb rationalisering inom jordbruket, och detta försökte ocksåjordbrukarna åstadkomma. 8 00010 000 jordbruk försvinner , och mångaav dem går upp i större enheter. Denna utveckling kostar emellertid pengar bådeför inköp och för utlösning. Om inte beslutet att övergå till bokföringsmässigredovisning förfuskas hos skattemyndigheterna, kommer även denna nya reformatt innebära en ökning av rationaliseringsåtgärderna, med påföhande höjt behovav kapital. Dessa vällovliga ansträngningar från jordbrukarnas sidariskerar atl bromsas upp av brist på lånemöjligheler. Visserligen har riksdagenbeslutat att SläUa några hundratal mihoner tiU förfogande som kreditgarantiergenom lantbruksnämnderna. Men vad hjälper detta om sedan inle kreditgarantinkan effektueras i bankerna på grund av vissa återhållande åtgärder? Deltagäller för övrigt även lån utan kreditgarantier. Det finns en köav länesökande vid hypoteksföreningarna söm representerar ell belopp av ungefär550 mihoner kronor. I stället för all dä höja ramen för Hypoleksbankensobligationsförsörjning har man minskat denna ram med 50 miljoner och därmedkrympt möjligheterna för kreditgivning. Men utöver denna åtgärd gentemotHypoteksbanken den 12 aprU 1973 Jordbrukets kapital- och kreditförsörjning, m. m. Jordbmkets kapital- och kreditförsörjning, m. m. skärperockså sin hållning gentemot , dvs. jordbrukskassornasutlåning, och det betyder också för jordbrukarna mindre möjligheter alt erhållakredit. Här stämmer, såvitt jag begriper, ord och handlingsynnerligen iUa överens. Del är därför som vi i reservationerna menar all manallvarligt bör pröva ett underlättande av kapitalanskaffningen inom jordbruket. Jag ber att få yrka bifall till de bäggereservationer som har fogats liU detta betänkande. Hert ANTBY (fp): Först vill jag säga att genom ett misstag,som helt beror på ett fel från min sida och som ingen annan skall lastas för,har mitt namn kommit att stå under reservationen 2 vid delta betänkande. Jagkommer i det avseendet att rösta med utskottsmajoriteten. Så över till reservationen 1. Kapitalförsörjningen är etlav näringslivets stora problem. Detta gäUer inte minst inom jordbruket. Baraett enda exempel. Ett familjejordbruk som är inriktat på mjölkproduktionbehöver inte vara alltför stort för att det skall kräva kapitalinsatser somnärmar sig mihonen eller i vissa faU överstiger detta belopp - onekligen en högkostnad för en arbetsplats. Den ojämna arbetsbelastningen, föranledd av såddoch skörd, som gör att man måste hålla sig med arbetsbesparande men dyrbaramaskiner vUka inte kan användas alltför lång lid , är som bekant en avanledningarna till jordbrukels höga kapitalbehov. TUlgång på nödigt kapital till rimhgt pris är därför enmyckel väsentlig sida av våra jordbrukares möjhgheter att driva sin näring. Detär således i hög grad angeläget atl åstadkomma bästa möjliga betingelser i delavseendet. Vi reservanter anser att jordbruksutredningen härvidlaghar atl arbeta med alltför snäva direktiv. Vi föreslår sålunda att direktivenutvidgas så atl utredningen får pröva jordbrukels kapital- ochkreditförsörjning i hela dess vidd. Med dessa ord, herr talman, vill jag yrka bifaU tillreservationen 1 vid detta betänkande. Hert (): Två frågor är avgörande för jordbrukets framlid i vårtland - hvsvillkor för alt unga driftiga lantbrukare över huvud taget skallsatsa på jordbruk i framliden. Den ena frågan är lönsamheten, som måste förbättrasavsevärt. Det är ännu långt liU målet, att jordbrukarna skaU få en inkomst somär jämförbar med andra gruppers. Jag noterade i debatten om föregående ärendeatl också hade den uppfattningen. Den andra frågan är kapitalförsörjningen. Jordbruket är enav de mest kapitalkrävande näringarna i vårt land i förhållande liUomsättningen. Framför allt för nytillträdande lantbrukare är därförkapitalanskaffningen ell stort och ibland helt oöverstigligt problem. Lanlbruksstyrelsen har genomfört en omfattandeförelagsekonomisk studie av olika företagslyper när del gäUer utnyttjande avolika slags teknik.Man har där kommit fram till alt vid vad man kaUar medelhög teknik skulle detbehövas två lUl så mycket kapital i företaget .som med den tekniksom nu används man bhckar alltså in . Vid"hög teknik"skulle del gå ål ännu mera - tre tiU fyra gånger mer än vad som behövs. Med rationalisering, med ökad teknisk utveckling som ju ärofrånkomlig inom jordbruket, föher alltså avsevärt ökat behov av kapital.Genom att ta fram uppgifter ur deklarationsundersökningarna har man kommit framtiU all ell genomsniltsföretag av famiheförelagslyp har ungefär 330 000kronor som totalt kapital. För motsvarande förelag med en kalkylerad lönsamhetav för dem som arbetar inom förelaget behövs det enhgtlantbruksstyrelsens undersökning betydligt mera kapital. Enligt den undersökningen skulle för lönsamma företagkapitalbehovet per man och företag när det gäller mjölkproduktion vara mellan600 000 och , för företag med modersuggor och för företag med slaktsvin omkring 1 mUjon kronor. Dessa sifferexempel visar att kapilalfrågan är oerhörtstor och svårlöst. Framför allt är det stor brist på långfristigtkapital. Enligt uppgift motsvarar lånekön där ; herrHansson i Skegrie nämnde 550 miljoner för hypoteksföreningarna. För alt förbättra jordbrukets lönsamhet behövs detsjälvfallet stora rationaliseringar och investeringar, och del kräver betydandekapilalliU-skott. Del finns all anledning alt utreda förutsättningarna för altförbättra jordbrukets möjligheter atl skaffa både investerings- ochdriftkapital till rimliga räntekostnader dessutom. Till följd av den dåligaförränlningen inom jordbruket - ibland är den ju direkt negaliv är det förnärvarande mycket svårt för jordbruket alt konkurrera med företrädare för andranäringar på lika villkor i fråga om kapitalanskaffning. Jag tycker för min del att det är förvånansvärt atl den nuarbetande jordbruksutredningen inle i sina direktiv har fått till uppgift attgå in på de här oerhört vUctiga frågorna. Ulskottsmajoriteten säger nu altutredningen naturligtvis är oförhindrad att ta upp dessa frågor. Men är vi enseom alt det här är oerhört viktiga frågor är det väl både lämpligt och naturligtändå atl ge ett direkt utredningsdirektiv atl frågorna skall tas upp. Jag berdärför, herr talman, att få yrka bifall till reservationen 1. Jag kan fatta mig ganska kort jag har inle så mycket meratl anföra än del som redan har anförts i ulskotlels betänkande. Den enda skillnaden är ju egenlhgen atl reservanternaanser atl direktiven för jordbruksutredningen är alldeles för snäva vad gällerkapitalförsörjningsfrågorna. Vi har sagt i utskottets betänkande - och detfinns också angivet i utredningens direktiv - alt utredningen kan la upp de frågorna,om den så viU. Likaså skall utredningen överväga utbyggnaden avinvesteringsstöd i form av investeringsbidrag eller andra Jordbmkets kapital- och kreditförsörjning, m. m. 6 protokoU 1973. Jordbrukets kapital- och kreditförsörjning, rn. investeringssubventioner.Det är också ett led i kapitalförsörjningen. Utskottsmajoritelen har därförinte ansett det behövligt med någon komplettering av utredningsuppdraget i detavseendet. Vad sedan frågan om jordförvärvslagen angår säger man imotionen 1388 atl hittiUsvarande erfarenheter av lagstiftningen har givit vidhanden alt många för familjejordbrukarna lämpliga ralionaliseringsobjekl förvärvasav personer som endast med tvekan kan anses ha för avsikt att yrkesmässigt ochvaraktigt ägna sig åt jord- och skogsbruk. Atl antalet sådanajordbruksförvärvare skulle vara särskilt stort är emellertid för mig enfrämmande tanke. Det finns kanske en och annan som köper jordbruk utan atl varajordbrukare i egentlig mening, det vill jag inle förneka. Men deras antal kaninte vara stort. Och därför behöver man inte heller ändra någonting i jordförvärvslagenpå den punkten. 1 mitt hemlän fanns en person, om vilken man kan säga alldet var tveksamt huruvida han borde få köpa det jordbruk han vUle ha. Men hanhade i alla faU studerat jordbruk och gick också på en jordbruksskola, även omhan väl inte direkt kom från jordbrukarleden. I ett sådant fall kan mannaturligtvis vara litet tveksam huruvida han bör få köpa en så pass stor gårdsom det här var fråga om, men eftersom denne man inte behövde låna någol störrekapital ansåg jag del inte vara orikligt all han fick köpa gården. I motsattfaU hade vi ju kommit in på ett monopolförfarande, och det tycker jag inte ärriktigt. Reservanterna säger också alt det råder brist på pengarinom jordbruket. Ja, pengar får man ju aldrig för mycket av, vilken rörelse somman än driver. Men jag är inle alldeles säker på att det är rikligt somreservanterna säger. Jag sitter själv med i en lantbruksnämnd, och där har deli stort sett i varje faU inle varit några egentliga problem alt skaffa pengar.De som köpt en gård har i regel fått pengar lill del genom jordbrukskassorna,till dess att hypoteksföreningarna kunnat teckna långfristiga lån. I regel hardet rört sig om en ganska även om det väl där kan variera från läntill län. Jag tror inle alt liden varierar mer än från två upp . Sedan är lånen i regel avlyfta. Och dä har jordbrukaren ändå fått sinkapitalförsörjning från början tillgodosedd genom jordbrukskassorna. Därförtror jag att inte heller de problemen med kapitalförsörjningen är så svåra somreservanterna har velat göra giillande. Med del anförda ber jag all få yrka bifalltill utskottets hemställan. HertHEDIN (m): Det är riktigt som utskottets ärade vice ordförande säger,atl jordbruksutredningen har fåll i uppdrag atl överväga frågan om en utbyggnadav investeringsstöd i form av investeringsbidrag och andrainvesteringssubventioner, men det är en mycket liten del av den stora frågan omjordbrukets kapitalförsörjning i dess helhet. Jag har myckel svårt alt tro allutredningen utan något påpekande om saken går in på den i och för sig myckelstora och enligt vår bedömning myckel angelägna frågan. Utredningen har nogtiUräckligl all göra med de uppdrag utredningen fåll enligt direktiven. Om manskall gå in på hela den storakapitalfrågan, så behöver man sannolikt få en påstötning om det frånjordbruksministern. Jag tyckerdärför att det finns aU anledning all följa reservationen 1. i Skegrie (c): Jag betvivlar inte alt kan hade erfarenheter som han redogjort för från sitt ledamotskap i lantbruksnämndeni . Jag har mina erfarenheter från ledamotskap i styrelse förjordbrukskassa och centralkassa i , och där har vi precis debekymmer som jag redogjorde för. Vi kan inte avlasta de kreditanspråk somställs från jordbrukarna. Del jag här anförde alt det ligger en köi hypoteksföreningarna och Hypoteksbanken på betyder attvi, om vi från jordbrukskassornas sida hade kunnat avlyfta bottenlånen, självaskulle ha kunnat lösgöra mera lånemedel lill övriga krediter. Det går inte .