prot · FW09123 · 1973-12-31 00:00:00 — § 1 Val av fullmäktig jämte suppleant i Företogs val av en fullmäktig i jämte ensuppleant. Det på föredragningsUstan upptagna valet är föranlett avatt riksbankschefen har avsagt sig uppdraget som fuUmäktig iriksbanken. Valet avser återstående del av . Vidvalet tiUämpas acklamationsförfarande, om ledamot ej begär att valet skaUförrättas med slutna sedlar. EnUgt ett tiU kammaren inkommet protokoUsutdrag harvalberedningen till ny fuUmäktig i föreslagit och tiUpersonlig suppleant för honom LO:s ordförande . Kammaren utsåg för återstående del av valperioden1972-1975 tUl suppleant (för ) , , LO:s ordförande § 2 Justerades protokollet för den 23 innevarande månad. § 3 Föredrogs och hänvisadesmotionerna nr 2022 och 2023 tUl försvarsutskottet, nr 2024-2036 tUlinrikesutskottet, nr 2037 och 2038 tUl försvarsutskottet, nr 2039-2050 tUlsocialutskottet, nr 2051-2055 tUl lagutskottet, nr 2056 och 2057 tUljordbruksutskottet, nr 2058-2060 tUl trafikutskottet, nr 2061-2067 tillsocialförsäkringsutskottet, nr 2068-2070 till näringsutskottet, nr 2071 och2072 tUl trafikutskottet samt nr 2073 till finansutskottet. § 4 Föredrogs och bifölls interpeUationsframställningamanr 137 140. § 5 Alkoholpolitiska frågor Föredrogs skatteutskottetsbetänkande nr 45 i anledning av motioner beträffande alkoholpolitiska frågor. I dettabetänkande behandlades motionerna 1973:125 av herrar i (fp) och Petterssoni Röstänga (fp), 1973:132av herrar i (fp) och (), 1973:133 av (),1973 ;245 av m. fl. (fp), 1973:253 av i Agnas (m),1973:261 av i m. fl. (fp), 1973:400 av iStockholm m. fl. (fp, c, m), 1973:401 av i m. fl. (fp,c, m), 1973:575 av m. fl. (vpk) vari hemställts 1. att riksdagenuttalade sig för överförande av bryggerinäringen i statens ägo och hemställdehos regeringen om härför erforderlig utredning samt framläggande av förslag omövertagande, 2. att riksdagenbeslutade om införande av förbud mot reklam i varje form för alkoholhaltigadrycker och hos regeringen gjorde hemställan om erforderlig lagtext, 1973:576av i Skärstad m. fl. (c), 1973:592 av () ochfru (), 1973:593 av i (fp), 1973:594 av herrarWikström (fp) och (), 1973 :894 av herrar () och iKU (fp), 1973:1011 av m. fl. (m) samt 1973 ;1042 av herrarLevin (fp) och (). Utskottet hemställde att skulle avslå 10. motionen 1973:576 11. motionen 1973:592 12. motionen 1973:593 13. motionen 1973:594 14. motionen 1973:894 15. motionen 1973:1011 16. motionen 1973:1042. HerrJOHANSSON i Skärstad (c); Bara några fä ord, när vi behandlar detta betänkande. Det är många som är besvikna över att vi inte fården debatt och det beslut som skulle innebära ett krafttag för att komma tillrätta med vårt lands största problem. Alkoholproblemet är värt största problem,och den alkoholpolitik som har bedrivits är ett allvarligt misstag. be att fäcitera några ord av en känd nykterhetsledare; "Den fördaalkoholpohtiken är ett av detta sekels allvarligaste politiska misstag, som dettyvärr kommer att ta decennier att rätta tiU. Alkoholmissbruket våUar samhälletkostnader och förluster som uppgår till flera mUjarder kronor, även om någonexakt beräkning inte är möjlig att utföra. måste man komma Uiåg attmånga av alkoholens skadeverkningar över huvud inte går att skatta iekonomiska termer. Den som i en mansålder arbetat med alkoholskadademedmänniskor och deras anförvanter vet att detta tyvärr är aUtför sant. Bakomdet statistiska materialet döljer sig mänskliga tragedier av oanadomfattning." Vi har fått vänta och vänta på den alkoholpolitiskautredningen, och har spriten skördat aUt flera offer. haruppgifter kommit fram om att utredningen tänker föreslå ett nytt svensktfolköl. Låt oss säga ifrån med skärpa att det inte är ett svenskt folköl vibehöver utan svensk folknykterhet. Ge oss en måltidsdryck som man kan användautan att bh en säkerhetsrisk när man sedan sätter sig i bUen! Vi säger tiU de sex i alkoholpolitiska utredningen som mansade i TV när man redovisade hur stor andel spriten har i de mängasingelolyckorna; Nej tack! Jag kör bil. Idetta anförande instämde i (c). HerrNILSSON i Agnas (m); Också jag viU med några få ord beklaga attalkoholpohtiska utredningens slutbetänkande gäng efter gång skjutits påframtiden. Vi talade i debatten om meUanölet om att betänkandet ganska säkertskulle förehgga . ser vi faktiskt inga möjligheter att frågan skaUkunna komma upp i förrän möjligen tidigast i slutet av nästa är.Däråt är nu ingenting att göra. väckte vi motioner i dessa frågor, bl. a.motionerna 253 och 400. Vi tog där också upp ordningen pä gator och torg, bl.a. det förhållandet att man inte kan passera , ochandra offentliga platser utan att mötas av och se spåren från människors brukav starka drycker. Jag skaU erkänna att en förbättring tycks ha inträtt då detgäUer centrala delar, och det är en glädje att konstatera detta.Men det är ju ändå bara så att, såsom det framhållits, missförhållandenaflyttats tiU andra platser. Utskottet påpekar att det inte finns någon central stadgaeUer ordning som reglerar dessa förhåUanden utan att de måste regleras genomkommunala bestämmelser. Jag tycker att det är bra att utskottet har skrivit pås. 14 följande som svar på min motion; "Utskottet anser sig kunnaföratsätta att APU vid sin behandhng av frågorna rörande de s. k. förtärings-och förvaringsförbuden i vederbörlig mån beaktar de synpunkter motionärernaanfört." Ätt sä sker är det minsta man kan begära. Ätt jag begärt ordet beror tUl stor del på att jag lUcsomherr i Skärstad är upprörd över användningen av beteckningen"folköl". Jag har just nu i min hand en ledare från gårdagen i en avde stora tidningama, som rent av har överskriften . Det somgör mig så upprörd i artikeln är att man skriver i vi-form. Det heter t. ex.:Skall vi begåvasmed ett folköl? Tidningen är visserligen kritisk mot folkölet -det kaUas aUtförsvagt och intetsägande. Men ändå talar man om "oss" och om"vi", som om alla svenskar behöver öl. Man säger vidare att ett accepterande av ett sådant ölskulle vara att godta en kompromiss av sämsta märke. AUa svenskar behöver enmåltidsdryck och behöver dricka när de är törstiga. Men det finns vatten,mjölk, juicer och andra underbara och hälsosamma drycker. Varför skall vi dä istället stiälpa i oss gift i form av alkohol? Jag tycker att vi som är ansvariga i olika politiskaförsamlingar i skulle föregå med gott exempel här. Framför allt skullevi personligen uttala vär övertygelse om att man inte behöver alkohol för attleva och att svenska folket inte är ett öldrickande folk. Får jag ge en liten Ulustration? var jag påresa med ett flygplan som gick tUl , och jag kom att sitta bredvid enfransk finansman. När det serverades sprit uttryckte han sin förvåning över attjag inte viUe ha någonting. "Det här är gott", sade han och frågadeom jag var skandinav. Jag sade att jag var svensk. Då kom hans reflexioner:"Jag har rest mycket - det tUlhör mitt yrke och jag känner mycket väl tiUSverige och . Ni är den förste svensk jag har träffat som hartackat nej tiU sprit." Jag svarade: "Det är mänga svenskar som intedricker sprit." - "Men kan det vara möjligt?" -"Ja, t. o. m. i finns det minst ett hundratal ledamöter som ärabsolutister." Dä påstod han att jag var ute för att skönmåla . säger tidningen i den här ledaren att i har vifått ett dåligt rykte, men vi är bättre än vårt rykte. Det är troligt, i vissafaU, men att vi skuUe mynta ett sådant ord som folköl underförstått: Sverigehar ett öl som nästan alla dricker ber jag att få avböja. Jag hoppas attordet försvinner snabbast möjhgt. Kalla ölet vad som helst, kalla det öl eller någonting annat - men kalla det inte folköl! HerrISRAELSSON (vpk): I vpk-motionen 1973:575, som behandlas i förevarandebetänkande frän skatteutskottet, yrkas dels på överförande av bryggerinäringeni statens ägo, dels pä införande av förbud mot reklam i varje form föralkoholhaltiga drycker. Jag viU först i korthet framlägga den drog- ochalkoholpolitiska syn som är bakgrunden till motionsyrkandena och slutligenlämna korta motiveringar tiU själva yrkandena. Jag vUl redan inledningsvisbetona att det inte är fräga om att söka håUa någon sorts moralpredikan utan omatt så sakligt som möjligt analysera de bakomliggande problem som föranlettmotionens tiUkomst. Även om motionsyrkandena hänför sig till åtgärder mot alkoholhaltigadrycker, sä kommer jag här ofta att använda mig av begreppet droger. HärigenomviU jag markera att vi har inte bara ett alkoholproblem utan också problem medandra beroendeframkaUande medel. Vi har att göra med en hel skala av medel frånopiaterna över alkoholhaltiga drycker och vissa sömnmedel och lugnande medelned tUl vanlig tobak. Gör man detta klart för sig, sä bhr det möjligt att päett mera nyanserat sätt ta ställning till frågan om införande av restriktioner. Då man försöker analysera drogproblemen och deorsakssammanhang som ligger bakom dem tror jag det är viktigt att göra klartför sig, att här möter vi inte nägra enkla problem utan verkligt komplexaproblem, vilkas lösning kräver långsikliga åtgärder som bygger pä enverklighetsanknuten och riktig analys. Om man studerar drog- och alkoholdebatten, kan man dåurskilja nägra ideologier i denna debatt? Ja, det tror jag att man kan. Jag harför min del kunnat skönja tvä riktningar, dels den alkoholliberala och dels denhelnyktra. Den alkohoUiberala ideologin har jag uppfattat så att deninte anser alkoholbruket i sig skadligt. Vad man vill komma åt är det mankallar missbmk, och skadorna som följer. Målet är ett alkoholskadefrittsamhäUe. Det man betraktar som missbruk anses bero på bakomliggande socialafaktorer. Inriktningen blir dä att söka komma ät negativa sociala faktorer, somanses leda tUl missbruk, och inte att angripa själva alkoholkonsumtionen. I termenmissbrak ligger ju också betydelsen att det kan förekomma ett godtagbart bruksom inte leder tUl skador. Vad sedan gäUer den helnyktra ideologin har jag uppfattatden så att den fördömer aUt bruk av alkohol och att dess mål är ettalkoholfritt samhälle. Företrädarna för denna syn viU, i motsats tiUalkohoUibera-lerna, ha långtgående restriktioner kring alkoholen. Jag viU här i korthet ta upp båda dessa synsätt tillgranskning. Om vi först går igenom den alkoholliberala synen så är jag av denmeningen att vad som kaUas för missbruk inte bara beror på bakomliggandenegativa sociala faktorer, även om dessa spelar en betydande roll. Av dem sombörjar bruka alkohol gör inte aUa detta för att fly från upplevelsen avproblem, utan därför att de tycker sig genom alkoholen få visserligenkortvariga men i alla fall positiva upplevelser. Även dessa personer kan kommai beroende av medlet. Det är självklart positivt att förbättra människornassociala bakgrundsmUjö, men det löser inte hela problemet. Åtgärder mäste ocksåsättas in mot själva medlet som sådant. Det mäste göras klart att denalkoholliberala tesen "frihet under ansvar" inte häller. Det handlarinte om ett verkligt fritt val meUan bruk och icke bruk; den mycket starkaalkoholtraditionens påverkan tUl förmån för bruk är i valsituationenöverväldigande stark. Om vi sedan övergår tiU att granskahelnykterhetsideologin, så anser jag inte heUer denna invändningsfri i dagenssamhäUe. Betraktelsesättet leder lätt tUl att söka lösningen enbart hos denenskUda människan och dennas beteende. En moraliserande inställning tUlalkoholbrukare ligger också nära tUl hands. Helnykterhetstanken som sådan ärsjälvfallet bra, men den är inte tUlräckhg. Den kan också leda tUl att fråganom bruk eUer icke bruk görs tUl en privatsak för individen, lösryckt ur sittsociala sammanhang. Det personliga beteendet i denna fråga - särskUt då detgäller personer i opinionsbUdande stäUning; och till dem får vi väl räknariksdagsledamöterna - måste i stället ses i ett socialt sammanhang. Vederbörandemåste vid vaqe tillfäUe, dä det gäller att ta ställning tUl bruk av alkoholeller ej i offentliga sammanhang, fråga sig hur hans beteende kan påverka andramänniskor. Han måste fråga sig om han bidrar tUl att förstärka eUer försvagaden mycket starka alkoholtraditio- nen idetta land. Att verkligen försvaga denna manifesta tradition är en avalkoholpolitikens viktigaste strategiska uppgifter. Det räcker således inte medett individueUt, snävt och restriktivt, ibland kanske moraliserandehelnykterhetstänkande. Ett dyhkt ensidigt betraktelsesätt kan också leda tiUatt restriktioner införs som inte har stöd hos den breda aUmänheten och dåskapar ett motstånd hos denna aUmänhet mot restriktioner som sådana. Jag villhävda den meningen beträffande restriktioner när det gäller tiUhandahållandetav alkoholdrycker, att sädana restriktioner kan accepteras endast då de ärmotiverade av solidaritetsskäl, har förankring bland folket och är tUlfälligtnödvändiga med hänsyn tUl hela samhälls-koUektivet. Huvudinriktningen måstevara att den totala konsumtionen skall mmska. Med detta, herr talman, har jag sagt något om hur jag serpå bakgrunden tUl de förevarande motionsyrkandena. Jag skaU nu övergå tUl attkort motivera just dessa. Vill man följa huvudhnjen att försvaga och sluthgen krossaalkoholtraditionen, en målsättning som endast kan uppnås på läng sikt, måsteman söka hkvidera aU marknadsföring i form av reklam för alkoholdrycker. Endasättet att effektivt stoppa dylik reklam är att ingripa med lagstiftning.Marknadsföring för att öka konsumtionen av mellanöl är särskilt skadligeftersom den appeUerar tiU i första hand ungdom i känsliga åldrar. En annan faktor som mäste angripas i detta sammanhang ärbakomhggande ekonomiska vinstintressen. Svensk alkoholpolitik har också ibetydande utsträckning präglats av en bestämd vilja att i möjligaste måneliminera privata vinstintressen inom alkoholhanteringen. Detta gälleremellertid endast den hantering som avser rusdrycker, ett begrepp sorn inteinnefattar mellanölet. Erfarenheten har visat att meUanölet kan fungera som msdryckom tiUräckliga mängder förtärs. Risken för alkoholskador, då meUanöl användssom berusningsmedel, mäste bedömas som större än om starksprit används församma ändamål. Det är nämUgen nödvändigt att förtära dubbelt så stor mängd renalkohol i form av meUanöl för att uppnå samma påverkan som med starksprit. Deskäl som talat för och lett till att tillverkning och distribution avstarksprit sker genom samhällets försorg talar följaktligen också för attbryggerinäringen borde ligga under samhäUet. Det är inte obetydhgavinstintressen som då skulle elimineras. Att, som skedde i samband med beslutet1972 om meUanölet, hävda statsfinansieUa och sysselsättningsmässiga skäl föratt upprätthäUa en hög mellanölskonsumtion mäste avvisas som förkastligt. Det går att tUlverka goda drycker som inte är skadliga,och samhäUet måste kunna bereda sysselsättning med mera konstruktiva uppgifterän tiUverkning av skadliga alkoholdrycker. Att förbjuda alkoholreklam och överföra bryggerinäringen istatens ägo löser givetvis inte alkoholproblemet, men åtgärderna utgör viktigasteg i en medveten långsiktig strävan att bryta alkoholtraditionen och minskaden totala alkoholkonsumtionen i . Detta är viktiga delkrav, som visserligen alkoholpolitiskautredningen har att överväga men som kommer att hävdas oberoende av vad denna utredningkommer att föreslå. Jag hävdar för min del att mycket väl kan tastäUning i princip i dessa två frågor utan att alkoholpolitiska utredningensslutbetänkande behöver avvaktas. Jag vUl slutligen yrka bifaU tiU yrkande nr 1i motionen 1973 om bryggerinäringens överförande i statens ägo. DessutomvUl jag yrka bifall tUl det yrkande som kommer att delas ut tUl 'Kammarensledamöter i anslutning tiU motionen 575 och som är av följande lydelse; att hos Kungl. Maj;t hemstäUer om förslag tiUlagstiftning om förbud mot reklam i varje form för alkoholhaltiga drycker. Genom detta förfarande ges ledamöterna tUlfälle att tastäUning tUl dessa tvä delkrav vart för sig. I skatteutskottets förevarande betänkande nr 45 föresläsmed hänvisning tUl alkoholpolitiska utredningen att vi inte heUer skallfatta beslut i de alkoholpohtiska frågorna, och man förutsätter att det arbetesom utredningen håUer på med snart skall vara avslutat. Ja, det har viförutsatt . Vi har hoppats på ett snabbt ställningstagande. Men omuppgifterna i pressen rörande alkoholpolitiska utredningens kommande förslag ärriktiga, så undrar jag om det är så värst mycket att vänta på. Ett s. k. folkölmed ett populärt namn och med en obetydligt lägre alkoholhalt än meUanöletstorde inte göra saken så mycket bättre, såvida utredningen inte dessutom harandra verkhgt goda förslag i bakfickan. Det hoppas jag att utredningen har. Jag instämmer i vad som sagts tidigare, att det inte ärett folköl vi behöver utan folknykterhet. Men när det nu inte har avgivitsnågon reservation till utskottets betänkande är det väl hopplöst att nu fåkammaren med på ett yrkande om bifall tUl något motionsyrkande, och bara därförskall jag avstå frän att yrka bifall tUl någon motion. Men jag vUl klart hasagt ifrån att det ständiga förhalandet av dessa frågor är djupt olustigt.Alkoholbruket i vårt land är vårt största sociala problem. Närmare hälften avtrafikolyckorna, en mycket stor del av drunknings-olyckorna, minst 10 procentav de snabbt stigande sjukvårdskostnaderna och en stor del avsocialhjälpskostnaderna är nägra konsekvenser av alkoholbruket. TiU detta kommer sedan aUtpersonUgt lidande för de inblandade, kanske framför aUt för de närmastanhöriga. Vi får mte blunda för problemet. Alkoholbruket mäste minskas. Därförhoppas jag verkhgen att vi skaU kunna fatta beslut med sädanverkan att vi inte blir besvikna då också. Det får inte vara så att kärlekentiU alkoholen är starkare än kärleken till medmänniskorna. HerrWIKLUND i (fp); Bara ett par randanmärkningar i all korthet. Jag har i förklarat mig vara enövertygad anhängare av heltäckande lösningar inom alkoholpohtiken, som ju omfattaren rad komplicerade delproblem. MeUanölsfrågan exempelvis bör därför ses i sittsammanhang med andra alkoholpolitiska problem och Det kan emellertid uppstå allvariigt otiUfredsställandeförhållanden inom ett specifikt alkoholpolitiskt avsnitt, då deUösningar ochsärbehand-Ung av just dessa förhållanden kan vara nödvändiga. Ett sådantproblem är det som redan har berörts här, aUtså meUanölsproblemet. Jag skalldock inte gä in närmare på det . Jag viU bara vid detta tUlfäUe uttala min förvåning överskatteutskottets optimism för att inte säga överoptimism - när utskottet hargjort upp sm tidtabeU för hur en mer heltäckande alkoholpolitisk reform börkunna komma tUl prövning här i . Trycklov, herr talman, är intedetsamma som en färdigtryckt produkt. Redan alkoholpolitiska utredningensbetänkande kan fördröjas det mser var och en som vet hur kontroversieUa dealkoholpohtiska problemen är, då man på allvar böqar ta itu med att försökalösa dem. Det finns tecken som tyder på att det finns risk för en betydandefördröjning. Jag var i kontakt med utredningen. Detvisade sig att utredningen i en rad frågor ännu inte gjort någraställningstaganden. Ett trycklov är en sak - ett färdigt betänkande är enannan. Men anta att tidtabeUen i skatteutskottets betänkandehåller så längt att alkoholpohtiska utredningens betänkande verkhgen avgesförsta kvartalet 1974. Det bhr säkerligen ett mycket kontroversieUt betänkande,och det måste av det skälet rimhgen bli föremål för en relativt långremissbehandling. Redan bedömningen att remissvaren skaU kunna finnas .samladetiU är optimistisk. Sedan skuUe arbetet med propositionen vidtaoch propositionen därefter föreläggas höstriksdag. Jag tror inte attdet aren realistisk bedömning. Remissmaterialet blir säkerligen mycket digert.Här finns mängder av detaljproblem som i många faU är känsloladdatkontroversiella och svårtacklade och som därmed kräver mera tid vidpropositionsskrivandet än några korta höstmånader. Och propositionen kan juinte rimligen läggas på bord ; skall välockså ha pä sig att handlägga ett sä stort och omfattande ärendesom det här mäste bli. Jag har på detta sätt bara önskat markera min uppfattningatt några snabba resultat av alkoholpohtiska utredningens arbete knappast kanväntas och att skatteutskottets tidtabell med aU sannolikhet inte håUer. Skulleden mot min förmodan hälla är det klart att det ger anledning tUltiUfredsställelse. Jag skall gärna tUlfoga att jag tycker attskatteutskottets betänkande är ett läsvärt och högst informativt aktstycke. Bara dock en liten anmärkning i kanten viU jag tillfoga.På s. 8 meddelas rörande alkoholpolitikens organisation: "De centralamyndigheter och organisationer som närmast har intresse avalkoholförhåUandenas utveckling i landet har etablerat samarbete på dettaområde genom i alkoholfrågan. I nämnden finns företrädare förRSV, , , och statensungdomsråd samt för alkoholforskningen, och idrotten.Vidare ingår representanter för produktion och distribution på alkoholmarknadenoch för de där anstäUdas fackförbund." Det finns verkligen, herr talman,en sådan nämnd - men bara på papperet. saknar förnärvarande vaqe alkoholpohtisk betydelse. Nämnden har inte sammanträtt pämycket länge, fastän det funnits åtskUliga anledningar därtill, inte mmstutbyte av information meUan de i nämnden ingående representanterna för olikaintressen på detta område. Vad alkoholreklamen beträffar - berördeden och ställde ett yrkande om den - är det som bekant sä, att en grundlagsändringär på gäng för att möjhggöra en lagstiftning bl. a. mot alkoholreklam ochreklam för andra folkgifter. I ärendets nuvarande läge när det gäUer de alkoholpolitiskareformerna avstår jag, herr talman, från att stäUa något särskUt yrkande. Som framgår av skatteutskottets betänkande är detta enhälligt.Det betyder ingalunda att ledamöterna är helt ense i denna kontroversieUafråga. Anledningen tUl att betänkandet är enhäUigt är att utskottet inte harvelat fördröja . Även om det, som i härsäger, är risk för att det bhr en fördröjning är det ändå obestridligt attutredningen nu är i ett slutskede. Alla i utskottet oavsett vUken instäUningvi har i den här frågan var övertygade om att vi skulle fördröja ettbetänkande frän utredningen ännu mer om vi skuUe ha brutit ut något, tUlstyrktnågra motionsyrkanden eUer vidarebefordrat motioner tUl utredningen. Detta är kort och gott vad hela utskottsbetänkandetgrundar sig på. Vi har inte bundit utredningen på något sätt, vi har inte tagitställning. Vi har bara en förhoppning att det skall läggas fram ett förslag såsnart som möjligt. Även de yrkanden som har stäUt här behandlasredan av utredningen. Den har sysslat med de problemen, och efter vad jagerfarit kommer den också att lämna en redogörelse just i de frågorna. Då finnsdet väl ingen anledning att nu fattar beslut därvidlag. Det måsteändå vara viktigt för kammarens ledamöter, när de skall fatta beslut, att hahela utredningsmaterialet framför sig. Jag föreställer mig att det där finnssakuppgifter som är av ganska stor betydelse för ledamöterna när de skall tastäUning i dessa frågor. Det brukar förfaras sä i riksdag att viavvaktar resultaten från en utredning. Med det anförda ber jag att få yrka bifalltUl utskottets hemställan. Överläggningen var härmed slutad. Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. anförde:Propositioner ställs särskilt beträffande de olika frågor som behandlas imotionen nr 575 av m. fl. Fråga omöverförande av bryggerinäringen i statens ägo Propositioner gavs på bifall tUl dels utskottets hemställan, dels motionen nr 575 imotsvarande del, och förklarades den förra propositio- nen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärt voteringupplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller skatteutskottets hemställan i betänkandet nr 45 punkten 9 såvitt avser fråga om överförande av bryggerinäringeni statens ägo röstar ja, den det ejviU röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit motionen nr 575 i motsvarande del. Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då begärderösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstning gavföljande resultat: