prot · FW0992 · 1973-12-31 00:00:00 — Det finns inte heUer nägot militärt behov av att utbUda sämånga värnpliktiga uppe i som försvarsministern tycksförutsätta. Att det är avståndet som spelar stor roll visar den utredning somgjorts om trivselförhållandena för de värnpliktiga inom Bodens garnison. Jagrekommenderar kammarens ärade ledamöter att läsa den utredningen. Jag vUl ytterligare understryka att när det gällerlokaliseringsfrågorna har man frän mUitärt håll, i Kahx, sagt attKalix är den ort som ur mUitär synpunkt skuUe kunna tänkas för en sådan härlokalisering. Jag tycker att detta har kommit bort i debatten ochförsvarsministern har inte heUer kommenterat det. Jag lyssnade tiU med stort intresse. Jag mästeerkänna att jag inte riktigt förstod vad han menade. Ä ena sidan gratulerar hanArvidsjaur, å andra sidan utgår han tydligen ifrån att man skall kunna behåUaförbanden ograverade i hans hemlän. Man kan inte både äta kakan och ha denkvar. Vi måste, och även , se sanningen i ögonen. Det här kommer attinnebära att ett förband försvinner frän hans hemlän, annars får man leta framnågot nytt förband som skall med i den här karusellen. Då tycker jag att herrKorpås i så fall får tala om vilket förband han avser. En sådan hederlighetmåste vi ha i det här sammanhanget. Avslutningsvis, fru talman, skulle jag vilja fråga herrförsvarsministern om den siffra jag nämnde för kostnaderna för utflyttning frånS I i UppsalatiU pä cirka 78 miljoner inklusive personalomställ-ningskostnader ärkorrekt och varför den i så fall icke är medräknad i interpellationssvaret. Detär nämligen så att man inte bara kan låta förband överta ett annat förbandslokaler när det rör sig om skilda truppslag. Ett signalförband har ett heltannat utbUdningsbehov än ett pansarförband. De skiljer sig mycket väsentligt.De militära experterna har slagit fast att vad man i stort sett kan använda ärnågra lektionsrum utan att behöva göra några förändringar. Vi måste aUtså byggaom P 1 :s kaserner i ganska avsevärt för att den här ekvationen skallgä ihop. Dä vill jag fråga hur mycket det kostar och varifrån de pengarna i såfall skaU tas. Ang. lokaliseringen av ett fredsförband till () kort genmäle: Jag vill bara ge några synpunkter i aU korthettill . Han talar här bl. a. om att det vore vettigare att förläggadet här förbandet till Kahx i . Jag är mantalsskriven och bosatt iKalix. Men jag vill inte ta upp den här debatten på annat sätt än genom attsäga att jag är medveten om aUa de orter som varit på förslag och jag kännertiU mUitärens synpunkter osv. Men det är inte detta vi diskuterar . Fråganhar utkristaUiserat sig tiU att gälla förläggning av ett förband tillArvidsjaur. Jag vill dä inte vara med om att försöka spela ut två kommuner iNorrbotten, som båda har besvärligheter, mot varandra och säga att man istället skulle ha lagt förbandet tiU . ligger förslaget om Arvidsjauroch behöver detta förband. är en lämplig ort. Då skaU viinte på nytt blanda in , som är avfört ur spelet för länge sedan, ochförsöka få folk där att säga; Förbandet skaU inte ligga i när viinte får det. Det sättet att resonera tycker jag vi kan lämna därhän.Norrbottningarna har i gemen nu enat sig om att förbandet bör kunna ligga iArvidsjaur. Sedan en annan synpunkt. talar litet ironisktom att nu använder man försvaret som konjunkturpolitisk dragspel, nu skaU mananvända det som lokaliseringsobjekt också. Hur skaU vi kunna genomföra denregionalpolitik som vi har bundit oss för om vi inte låter också den offentligasektorn, servicesektorn vara med. Industrin ensam kan inte klara avsysselsättningen i de regioner vi talar om. Detta är något som vi inte tyckerskall behöva diskuteras. Slutligen säger : Tänkom ungdomarna uppe i skulle vara tvungna att för sin värnplikt åkatiU Syd- och , vad skulle de säga dä? Jag skuUe vilja uttrycka detså att de tiotusentals och åter tiotusentals ungdomar i som hartvingats flytta på grund av brist på sysselsättning skuUe ha varit själagladaom de endast behövt flytta ned för att göra sin värnphkt. De har varittvungna att flytta ned för gott för att få någon sysselsättning. Det argumentetfrån tror jag inte väger så tungt där uppe. HerrKORPÅS (c) kort genmäle: i hade lyssnat pä mittanförande, där jag för det första sade att jag stöder lokaliseringen av ettförband tiU Ang. lokaliseringen av ett fredsförband till ,för det andra att vi behöver för att fä fram objektiva skäl för att placerapersonal från det ena eUer det andra av nu existerande förband vid förbandet iArvidsjaur. Sådana skäl har ännu inte presenterats som talar för att Uppsalalän skaU drabbas av den totalomflyttning som föreslås. Här tycks det inte iförsta hand vara fråga om att flytta folk från län till utanom att göra en totalomflyttning i län av andra skäl som inte gäUerlänet. Kommer man att ta sig att lägga fram bärande skäl föratt län skaU drabbas på detta sätt kommer jag att acceptera dem. 1 inga sådana skäl presenterade. i (m) kort genmäle: Kahx är avfört ur diskussionen, sade herrSvanberg i . Det är måhända avfört ur den lokaliseringspohtiskadiskussionen, men jag viU understryka - och vi talar ju ändå om försvar - från krigsmaktens sida ingalunda har ändrat uppfattning när det gäUerlokalisering av ett förband tiU . Just försvaret av Kalixlinjen kan behövastödet av ett fredsförband i . Några förändringar i de mUitäraförhäUandena har icke inträtt som påverkar den bedömningen. Självfallet är jag medveten om att också försvaret måstekomma med i vissa sammanhang i regionalpohtiken. Jag hade exempelvis ickeprotesterat om man hade beslutat att förlägga några av försvarets verkstädereUer liknande tiU . Dä hade det rört sig om en flyttning av människorsom själva kunde välja om de viUe flytta dit eUer inte. Men rör det sig inteom det utan nu är det fråga om att med hjälp av värnpliktslagen, som är entvångslag, låta unga människor mot sin vilja flytta dit upp. Värnphktsriksdagar har protesterat.De vämpliktiga på en rad förband har protesterat mot att just de används sombrickor i detta spel. Det är också det som jag i sammanhanget har reagerat mot.Jag tycker också att man skuUe ha fäst betydligt större avseende vid devärnpliktssociala frågorna. Jag vågar påstå att med detta beslut kommer vi attvarje år utbilda några hundra människor som blir försvarsnegativa.Det kan inte vara särskUt lätt, , när man bor i , harhustru och barn eller någon man sammanbor med här nere, att under ett års tidförläggas väldigt långt från hemorten. Och detta hade gällt lika väl om deförlagts i något annat väderstreck. När det icke är militärt nödvändigt, när devärnpliktiga vet att man icke kan försvara detta med att de mäste göra eninsats för att försvara sitt land utan att det är ett lokahseringspolitisktmedel, förstår jag helt de värnpliktigas inställning. HerrSVANBERG (s) kort genmäle: Låt mig bara säga att jag mycket väl kännertiU de militära experternas bedömning av i detta sammanhang. Hurointresserad av försvarspolitik i än tror att jag är, råkarjag veta det. Men det hör inte hemma i denna diskussion utan fär tas upp iannat sammanhang. Jag konstaterar att inte nu är aktuellt i dennadiskussion och därför kan avföras från den. Jag viU sedan säga några ord med anledning av talet om hur de värnphktigaskaU få det i , kanske inte - som säger - på grund avorten som sådan utan därför att den har en så avlägsen placering. Det gjordesför mänga är sedan ett slags undersökning av tidningen om vilka städer somvar de mest impopulära i värt land, och det var intressant att iaktta att tiUdessa hörde praktiskt taget aUa militära förläggningsorter, såsom ,, osv. Det ligger väl i sakens natur att man, om man frågar ungamänniskor som just gjort sin värnplikt, finner en aversion mot tvånget i detmilitära, förknippad med den stad där de varit förlagda. Det var inte värre iBoden, som ligger så långt norrut, än i i . Jag tror därför inteatt man skaU knyta alltför stora förhoppningar till resonemang. De värnpliktiga har naturiigtvis rätt att hävda sinasynpunkter. Jag tror inte att de har större aversion mot att fara tiUArvidsjaur än mot att förläggas tUl exempelvis , där det finns mångamilitära förband och ett stort antal värnpliktiga. Jag tror inte ens att deskuUe vara särskilt förtjusta över att från fara ned tUl ellernågon annan ort, som kanske tror har större anknytning tUlcivilisationen. Ang. lokaliseringen av ett fredsförband till i (m) kort genmäle: Med aU respekt för tidningen tror jag noginte att dess undersökning av personalvården och trivselförhåUandena iförsvaret är särskilt korrekt. Det har ändock inom de personalvårdande myndigheternainom försvaret gjorts en del undersökningar på detta område. Det är inte bäraavståndet som inverkar utan även khmat och hknande faktorer. Rättehgen borde väl denna debatt anstå tillspropositionen om det aktueUa förbandet kommer. gav mig emeUertidanledning att säga ett par saker i denna fråga. Jag kan inte finna detta besked hka heroiskt som herrSvanberg framstäUde det. Jag har själv haft anledning att vid några tillfäUenefterlysa besked om fredsförbandet i . De människor som är berörda avden verksamhet som skaU komma till stånd i har under sä läng tidhållits på sträckbänken att det finns skäl att säga att det var hög tid attbeskedet kom. För min del hälsar jag beskedet iden positiva form det har fått med tillfredsställelse. intar ennyckelposition när det gäUer servicen i inland, ett förhåUande somvi har haft anledning att konstatera inte minst i glesbygdsutredningen. Detblir nu möjligt att bibehålla servicen på denna ort intakt. Man kan dockbeklaga att lokaliserings- och näringspolitiken inte har varit sådan att enmera expansiv verksamhet än ett försvarsförband kunnat åstadkommas i inlandet.Den nu uflovade ätgärden får trots allt hälsas med tillfredsställelse, även omifrågavarande inrättning såvitt jag förstår inte kan bh särskUt expansiv påsikt. HerrSVANBERG (s) kort genmäle; Detta var en ny aspekt pä hela frågan. Ang. den s. k. informationsby råns verksamhet fortfarandevad egentligen vUle ha sagt i valet mellan att säga att det är braoch att säga att det är dåligt. Jag skuUe vilja karakterisera det sä, attfolkpartistisk pohtik, i varje faU i den mån den personifieras av ,kännetecknas av uttryckssättet; Än slank han hit och än slank han dit och nuslank han i diket i också. () kort genmäle: Jag vUl bara säga att icke kräver någon kommentar. Eftersom propositionen kommer skaUjag inte gå in i ytterligare diskussion, men jag vill svara på två frågor. Den första är stäUd av i , som frågar omdet är riktigt att det kommer att bli, skaU vi kaUa det flyttningskostnader på78 mUjoner. Det är en helt orimlig siffra. Vi känner inte tiU den. vänta på propositionen, där dessa kostnader kommer att redovisas. Den andra frågan är , omfredsorganisationsutredningens förslag om att flytta kompaniofficersskolanfrån till kommer med i propositionen. Ja, det gör det.Kompaniofficersskolan måste flytta, och regeringen har beslutat attflyttningen skall ske tiU . Det kommer aUtså också med i propositionen. Jag viU bara helt kort tacka försvarsministernför det svar som han lämnade på min direkta fråga. Det visar att vi kan räknamed att man i kommer att få denna lokalisering av den militäraskolenhet som det här är fråga om. Även om det naturligtvis måste fattas beslut här iriksdagen innan man så att säga kan gå till verket med olika ting isammanhanget, har det väldigt stor betydelse både för de militära myndigheternaoch för berörda kommunala myndigheter att veta vad som kommer atthända på det här området. Därför ser jag detta besked som mycket positivt, ochjag viU gärna tacka försvarsministern för det. Överläggningen var härmed slutad. §5 Ang. den s. k. informationsbyråns verksamhet Herr försvarsministern erhöll ordet för attbesvara (vpk) framställda interpellation, nr 86, tillherr statsministern, och anförde: har ställt ett antal frågor tillstatsministern om den mUitära underrättelsetjänstens verksamhet,InterpeUationen har överlämnats till mig för besvarande. Uppgifter som har betydelse för det militära försvaretsverksamhet inhämtas på många olika sätt. Med hänsyn tiU vårt försvarsuppbyggnad och organisation det är ett värnpUktsförsvar med internationelltsett endast småinsatsberedda styrkor under dagens fredliga och lugna förhållanden måste viständigt inhämta underrättelser om vad som händer i vår omvärld. Noggrannakunskaper om händelserna i vår omgivning, t. ex. mUitärteknisk utveckling ochberedskapsåtgärder inom stormaktsblocken, är nödvändiga om vi skall kunna varahandlingsberedda och genom beredskapsförstärkningar kunna utnyttja de försvarsresurservi kontinuerligt bygger upp för stora kostnader. a. ett ytterligare understrykande av behovet av en god förvarningoch en aUsidig underrättelsetjänst. För att fyUa värt behov av kunskaper bedriver det militäraförsvaret en kontinuerlig underrättelseverksamhet. Den särskUda verksamhetenvid försvarsstaben är en del av denna underrättelseverksamhet. Riktlinjerna förden särskilda verksamheten dras upp i 5-åriga programplaner vilka upprättasärligen. Programplan samt anslagsframställning för ett budgetår inlämnas avöverbefälhavaren tUl Kungl. Detta underlag genomgår utgiftsprövning ochgranskning enligt samma grunder som andra utgifter under fjärde huvudtiteln.Kungl. Maj:t gör i statsverkspropositionen eller i särskild proposition påvanligt sätt anslagsframställning hos . begärs medelför den särskilda verksamheten under anslaget Insatsberedskap m. m. Med hänsyntUl ärendets art lämnas emellertid inga upplysningar tiU statsrådsprotokoUet.Information till lämnas i stället i en hemlig promemoria somöverlämnas till försvarsutskottet. Promemorian redovisar bl. a. riktlinjer förverksamheten, föreslagna utgifter samt personalutnyttjande. Försvarsutskottetkan därefter begära ytterligare upplysningar. Sedan beslut erhåUitsutfärdar Kungl. Maj;t regleringsbrev för verksamheten i fråga. a. bestämmelser om inriktning och uppgifter för verksamheten, budgeteraderesurser, handlingsregler för dessas utnyttjande och personalförteckningar.Verksamheten är föremål för revision genom särskild av chefen förförsvarsdepartementet utsedd revisor. Vad som i InterpeUationen sägs om attriksdagen hållits i okunnighet om den särskilda verksamheten saknar såledesgrund. De eventuella ytterligare upplysningar om riktlinjerna för verksamhetenutöver vad jag sagt här som anser sig behöva torde i särskild ordningfä överlämnas till försvarsutskott. Den särskilda verksamheten vid försvarsstaben bedriveringet avtals-bundet samarbete med underrättelseorganisationer i andra länder. flesta avseenden förehgger av naturliga skäl ett konkurrensförhåUande mellansvensk och utländsk underrättelsetjänst. Dock förekommer kontakter från faUtill faU med underrättelseorganisationer i ett stort antal länder. Den mUitära underrättelsetjänsten bedriver ingenverksamhet som avser att granska svenska politiska organisationer eUer som päannat sätt är riktad mot sädana organisationer. Den personalkontroll somförsvarets myndigheter utför bedrivs enligt personalkontroUkungörelsen. DennapersonalkontroU grundas pä register vid säkerhetsavdelningen inomrikspolisstyrelsen. Ang. den s. k. information sbyråns verksamhet Ang. den s. k. informationsby råns verksamhet HerrMÅBRINK (vpk): Jag tackar för det formeUa svaret, som integer svar på mina frågor. Jag har stäUt frågorna till statsministern, och jagtycker nog att det hade varit pä sin plats att han hade besvarat de härfrågorna han är ju ändå chef för regeringen. Anledningen tiU min interpellation är detuppseendeväckande avslöjandet i Folket i Bild kulturfront om den svenskaunderrättelseorganisationen som bedrivit spionage riktat mot svenskaorganisationer samt skickat agenter tiU andra länder för spionuppdrag. Lät mig i det här sammanhanget poängtera attvänsterpartiet kommunisterna vill försvara nationellasjälvbestämmanderätt. Vi slår vakt om en konsekvent aUiansfri politik. Sverigemåste värna sig mot mUitär uppmärksamhet från andra staters krigsmakt. Givetvisvore det naivt att föreställa sig annat än att tiU varje krigsmakt hör ensäkerhetstjänst. Men en svensk säkerhetstjänst får inte bedrivas så att denstrider mot den alliansfria politiken. Den fär inte heller innebära infUtrationoch annan inblandning i politiska organisationers verksamhet. Jag viU nu hävda att IB:s verksamhet, vars högste chef ärförsvarsministern, för det första bedrivit en verksamhet som strider mot vårdeklarerade alliansfrihet, för det andra använt agenter för att spionera påsvenska politiska vänsterorganisationer, vUket i sin tur strider mot dedemokratiska fri- och rättigheterna. Försvarsministern förnekar i sitt interpeUationssvar attIB gjort sig skyldig tiU dessa handhngar. Det är oerhört svårt att hälla reda påförsvarsministerns aUa turer i den här smutsiga affären. Än harförsvarsministern dementerat en uppgift, än har något senare halva medgivandenlämnats och ytterligare en tredje gång har samma uppgift bekräftats. När det gäller anklagelsen för infiltration av IB-agenteri politiska organisationer så har detta bekräftats av agenterna själva. Trotsdetta nekar försvarsministern. Medlemsregister har fotograferats, penningtalonger somfunnits pä FNL-kontoren och som skänkts av olika personer tiU folk harockså fotograferats av IB-agenter. I vems uppdrag och för vilket ändamål befann sig en avIB-agenterna i under gruvarbetarstrejken? Naturligtvis för attregistrera de personer som ledde strejken. I det här sammanhanget viU jag attförsvarsministern bekräftar eUer dementerar agentens närvaro i under denhär aktuella strejken. Men jag skaU fortsätta och ställa frågan: Av vilkenanledning befann sig samme agent pä i Helsingborghäromåret? Var han möjligen en aktiv HSB:are? Mig veterligt var han det inte.Anledningen till hans besök var tydhgen att kartlägga deltagarna och derasaktivitet pä denna kongress. Den verksamhet som här avslöjats, där agenter används förinfiltration i politiska organisationer, innebär ett brott mot de demokratiskafri-och rättigheterna. Hur kan yttrande- och organisationsfrihet, hur kanfrihet att fritt välja upprätthällas om statliga myndigheter använder sig avagenter i de politiska organisationerna? Detta är det verkligt aUvarliga. Regeringentycks inte fatta vad det är för slags verksamhet den leder. Nr 92 Eller görden det? I så faU är det ännu aUvarligare. 1 kritiseras president för att hanbeordrat telefonavlyssning. Den svenska opinionen instämmer i detta fördömande. I säger regeringen att det är lagligt att sända in infiltratörer i Aitg. den s. k. politiska organisationer. Detta gör aUtså IB som står under högsta befäl avförsvarsministern. verksamhet SkaU vi behöva gå till den amerikanskapressen för att få ta del av en borgerlig-liberal indignation över detta? Frågan ställer jag utan alla jämförelser i övrigt. I Folket i BUd kulturfront lämnas uppgifter om att IB harintima kontakter med den israeliska underrättelsetjänsten. Försvarsministernhar inte förnekat att kontakter från faU till fall förekommer med underrättelseorganisationeri ett stort antal länder. Men frågan är: Skickar IB agenter tUl exempelvis någotarabiskt land för spionuppgifter som sedan överlämnas tiU ? Användssvenska fartygskaptener i samma syften? Bekräftelse har lämnats på att IB-agenter haft uppdrag iflera arabiska länder. På vilket sätt känner sig hotat av något land iMeUanöstern? Vad har vårt land för säkerhetsintresse av bevakningssituationeni hamn och vägarna till denna hamn? Kan försvarsministern lämna enförklaring tUl dessa frågor? Med aU tydlighet framgår på vilken sida svenska generaleroch andra ansvariga ställt sig i . Det är allvarligt närSverige med sin deklarerade aUiansfrihet engagerar sig för en part på det sättsom gjorts av IB. Det handlar dessutom om ett land som befinner sig ikrigstillstånd och som har gjort upprepade anfall mot arabiska städer, byar ochcivilbefolkning. Det är också betecknande att när bevisen haglat överförsvarsministern och ÖB har man gått till personliga angrepp mot en av dejornalister som bidragit tiU att dra fram IB i ljuset för granskning. Jagtänker då på insinuationerna om att haft kontakter med palestinier,att han inte är svensk medborgare osv. Det är också avslöjande att personer,som av IB sänts som agenter till bl. a. för Palestinasfolk, där försökte införa antisemitisk propaganda. Det är sädana provokatörersom sedan utnyttjas i propagandan av samma krafter som skickat in agenterna idenna sohdaritetsrörelse. Att underrättelseorganisationen har goda kontakter medvästvärldens spionorganisationer råder det inga tvivel om. I har vi en mUitärmakt som är uppbyggd som enkopia pä ett stormaktsförsvar. Denna mUitärapparat är väl sammansmält med SfATO och västvärldens krigsmaskineri. Ett omfattande samarbete pågår. är ett exempel. Det är inte för intet som NATO betecknar som västvärldens nordostliga flank. De svenska generalerna är överens om detta. Jag kan som exempel nämna den så omtalade . Det var en övning i psykologiskt försvar, och naturligtvis kom fienden frän öster. I förutsättningarna ingick också att vänsterfolk demonstrerade mot den svenska mUitären. Dessa vänstermänniskor skuUe hällas efter och fängslas. Ang. den s. k. Försvarsministern och ÖB har anklagat dem som avslöjatlB:s smutsiga verksamhet för att vara fientligt inställda mot . Jag viUfråga: Vem är fientlig mot vårt land, de som avslöjar en smutsigspiojjverksamhet som i längden kan skada eUer de som bedriver ochförsöker dölja denna smutsiga verksamhet? Försvarsministern påstår attriksdagen har fått information om IB. Jag tillbakavisar detta. För det förstahar IB och dess verksamhet dolts under . m. Vad dettahar stått för fär ledamöter veta först när min interpellation besvaras.Enligt pressuppgifter har inte ens alla ledamöter i försvarsutskottet känt tiUIB, trots att försvarsministern nu påstår motsatsen. För det andra har inte summan till IB angivits. Villförsvarsministern nu tala om hur stor summa som har anslagits för lB:sverksamhet? För det tredje sade försvarsministern den 22 april 1971som svar på en enkel fråga av min partikamrat huruvida militärregistrering av arbetare i s. k. kuppberedskapsplan fortfarande ägde rumföljande: "Det förvånar mig att förklarar sig icke vara nöjdmed ett svar där jag aUdeles klart säger att en sådan registrering inteförekommer. Den förekommer inte av flera skäl. För det första fåråsiktsregistrering icke ske i numera. För det andra finns det ingenmilitär säkerhetspolis och har aldrig funnits. Det finns bara en polis iSverige, och det är rikspolisen. Det finns ingen mihtär organisation som pänägot sätt övervakar svenska medborgare." Men säger försvarsministernatt IB finns och har ett register på mellan 4 000 och 5 000 personer. Det ärenhgt försvarsministern ett s. k. sökarregister. Man söker namn där. Det gälleregen personal, utländska agenter och andra personer som man kan söka. Ävenmisstänkta personer finns där, aUt enligt försvarsministern. Hur kunde dåförsvarsministern inför 1971 förneka existensen av en militärunderrättelseorganisation? Även vid värnpliktsriksdagen uppträdde militärasäkerhetspoliser. Den affären känner vi också till. TiU sist, fru talman, är det två krav som jag vUl förafram. Ett oavvisligt krav är att den militära säkerhetstjänsten står underparlamentarisk kontroU. måste ha möjlighet att klart veta till vilkaändamål medel anslås och hur dessa medel används. Det räcker inte attförsvarsutskottet, där för övrigt aUa partier ej är representerade, får vissainformationer. Anslagen till informationsbyrån har smusslats undan på ettsådant sätt att det icke framgått hur stora anslag som begärts tiU dennaverksamhet. Någon parlamentarisk insyn i verksamheten finns inte. Detta smusselkan inte accepteras. Vad som framkommit är av sä pass allvarligkaraktär att en parlamentarisk kommission också bör tiUsättas, i vilken skaUingå representanter för de fem riksdagspartierna. Kravet på en sådan kommissionhar t. ex. också förts fram av , och NorrländskaSocialdemokraten.