prot · FW0962 · 1973-12-31 00:00:00 — Utredaren diskuterarvilka krav som skall ställas på denna forskning och på denforskningsorganisation som är den lämpliga och pekar på tre ohka kriterier. Ettav dessa kriterier är förtroende för verksamheten, och utredaren säger alt detär myckel angeläget all allmänheten får stort förtroende för verksamheten redanfrån början. En stor del av kunskapen skall ju samlas in genomintervjuundersökningar, och del är inte minst av den anledningen ytterligtangeläget all det finns ell förtroende hos politiska partier, hos myndigheteroch hos allmänheten. Integritets-frågorna är också väsentliga. Del finns alltså, menar vi, skäl för att vi får enberednmg med den föreslagna sammansättningen som rådgivande organ tillforskningen redan från starten. i Skärstad (c): Jag skulle bara viljatillägga alt bl. a. den gröna vågen har visat alt folk inle endast ser påekonomiska tillgångar och förmåner ulan fäster sig vid andra värden. Och del ärju viktigt att vi som politiker ja, samhället i dess helhet får reda på merom vad del är för grundläggande orsaker bakom detta. HerrGUSTAFSSON i (s): TUl vill jag endast säga atldel verkar som om han tror all del blir en riktig inriktning av den härverksamheten vid bara därför att man sätter ditpolitiker, parlamentariker. Jag drar den slutsatsen att pånågot sätt måste misstro den grupp av representanter som sitter iinstitutets styrelse och ledning och har alt se på institutets verksamhet. Jagtycker det är litet förunderligt, för att nu uttrycka sig mUt, när jag läst upplistan över de organ och organisationer som är representerade i institutetsstyrelse. sade dessutom att allmänheten behöver haett stort förtroende för det här organet. Det är inte nödvändigt att jag läserupp listan igen, men där finns ju de tre stora löntagarorganisationerna LO, TCOoch hksom . Organisationssverige är alltså mycketväl företrätt i den här styrelsen, och det borde väl ändå, med de bredakontaktytor som dessa organisationer har mot folket, vara en garanti för altallmänheten får förtroende för verksamheten. Sedan kan man alllid fråga sig hur långt man skall gå isådana här sammanhang för all den breda allmänheten skall få förtroende i alladetaljer när det gäller sådana saker som intervjuundersökningar, som herrRichardson här tog upp. När man kommer ner på intervjuundersökningarnasdelaljeringsnivå kan del väl hända alt del blir besvärligt hur man änsammansätter styrelsen, men nog tycker jag all denna styrelse ochledning bör ha allmänhetens förtroende, med den sammansättning som den har. Slutligen vill jag upprepa och jag tycker det äregendomligt atl förbiser det att när man vid behandlingen häri får rapporten om institutets utveckling kan man ju se vad som har uträttats.Då kan man också la slällning till hur man vUl ha institutet inriktat. Dettycker jag borde vara en bra grund även för oppositionspolitiker att agerautifrån. HerrRICHARDSON (fp): Ja, i , jag tror delfinns bättre garantier för en riklig inriktning av välfärdsforskningen om del idel beredande organet finns representanter för de olika pohtiska partierna. Delär inle bara jag som tycker del, utan del gör också den enmansutredare iinrikesdepartementet som har skrivit denna forskningsrapport. Och det tyckerockså LO, enligt det remissyttrande som avlämnades . i glömmer emellertid bort envUclig sak, nämligen alt denna beredning är avsedd all vara ettsamordningsorgan mellan , statistiskacentralbyrån och representanter för den övriga forskningen vad gäller välfärds-och levnadsnivåundersökningar. Överläggningen var härmed slutad. Utskottets hemstäUan bifölls. Propositioner gavs på bifaU tUl dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 1 av m. fl., och förklaradesden förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som viU att kammaren bifaller UtbUdningsutskotletshemställan i betänkandetnr 10 punkten 4 mom. 2 röstar ja, den det ejvUl röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 1 av Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen.Då begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Propositioner gavs på bifaU tUl dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 2 av herrar och , ochförklarades 3 protokoU 1973. den 5 aprU 1973 den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. begärt voteringupplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill atl kammaren bifaUer ulbildningsutskottetshemstäUan i betänkandetnr 10 punkten 4 mom. 3 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 2 av herrar Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då begärderösträkning verkstäUdes votering med omröstningsapparal. Denna omröstning gavföljande resultat; Utskottets hemstäUan bifölls. Föredrogs jordbruksutskottets betänkandenr 10 i anledning av motioner angående hyggesplöjning. I detta betänkande hade behandlats motionerna 1973:502 av i Agnas m. fl. (m) varihemställts att som sin mening gav Kungl. Maj.t tUl känna vad imotionen anförts rörande hyggesplöjningarnas skadeverkningar på renbeleslanden, 1973:802 av (vpk) vari föreslagits attriksdagen hos regeringen hemstäUde om utfärdande av sådana föreskrifter, atthyggesplöjning helt slopades i landet, 1973:1398 av herrar i Holmgården (c) ochCarlsson i (c) vari hemställts atl skuUe hos Kungl.Maj:l. anhålla om förslag angående förbud mot s. k. hyggesplöjningar inomrenskötselområdena samt 1973:1430 av herrar () och Slålhammar (fp) varihemställts atl rUcsdagen hos Kungl. Maj:t begärde alt föreskrifter utfärdadesom förbud mot markberedning genom hyggesplogning i avvaktan på alt tUlräckligkunskap erhållits om metodernas förenhghet med ekologiska och mUjömässiga kravoch dess konsekvenser för rennäringen. att ansåg motionerna 1973:502, 1973:802,1973:1398 och 1973:1430 besvarade med vad utskottet i betänkandet anfört. Reservation hade avgivits av (vpk) som ansett att Nr 62 utskottet bort hemställa. att i anledning av motionerna 1973:502, 1973:802, 5aDrillQ73 1973:1398och 1973:1430 hos Kungl. Maj:t skulle anhålla om utfärdande----- ------ avförbud mot hyggesplogning i renskötselområdena. (vpk): I min reservation har jag krävt förbud mothyggesplogning i renskölselområdena, och jag har i korthet redogjort för deuppgifter jag haft om hyggesplogningen från skogsvårdssynpunkt. Med skogsvårdmenar man ju i daghgl tal alla åtgärder som kan främja virkesproduktionen. Allskogen också har betydelse i många andra hänseenden förefaller del närmast varaen oförskämdhet all dra in i diskussionen. Om man nu väher detta vanliga inskränkta betraktelsesättoch bortser från alla andra värden som skogen har, kan man tydligen påstå atthyggesplogningen har åtminstone en positiv verkan - en mycket godföryngringseffekt om den används på lämphg mark. Nyplanterad skog växer därbetydligt bättre . Men resultatet på längre sUct vet man intemycket om, så långt jag har kunnat finna. Jag tycker verkligen att situationen är olustig. Den ärolustig inte minst därför att ingen, allra minst jag själv, vUl stoppa enutveckhng som kan vara positiv. Det är självklart atl ingen motsätter sigdränering av sumpmarker, om del nu är detta som hyggesplogningen används för.Jag använder medvetet beteckningen plogning i stället för plöjning. Här förfarman ju ungefär som vid snöplogning: man skjuter undan humuslagrel i stället föratt vända torvorna som man gör vid plöjning. har enligt utskottsmajoritetens skrivning ettmycket starkt argument, nämligen att etl totalt förbud mot hyggesplogning skullebegränsa de produktiva skogsmarkerna så myckel atl sysselsättningen i statensskogar skulle minskas med 200 å 300 årsarbetare. Jag tror del finns anledningall vara mycket kritisk till den uppgiften. Den avser troligen den tidpunktlångt när skogen bUvit mogen för avverkning. Del förutsätts ocksåatl resultatet av hyggesplogningen bhr det avsedda och vidare all man inle tarmed de negativa verkningarna i kalkylen. Dessa begränsar sig inle tillrenskölselområdena, där stora kalhyggen, hyggesbränningar, hyggesplogningar ochgiftbesprutning åstadkommit betydande inskränkningar i vinterbetesmarkerna. Meneftersom de negativa verkningarna för rennäringen varit de mest påtagliga, harjag i reservationen nöjt mig med att kräva förbud mot hyggesplogning där. Jag nöjer mig med detta nu och yrkar bifall tillreservationen. HerrSELLGREN (fp): I motionen 1430 har jag och uppmärksamhet på de ölägenheter hyggesplogningen åsamkar rennäringen.Första gången aktualiserade jag frågan i en inlerpellalions-deball medjordbruksministern . Jag kunde bl. a. genom brevcitat bevisa all hyggesplogning förekommit inom vinterbetesområdenför vissa fjällsamebyar. Statsrådet uttalade sig mycket klart för atlmarkberedning inle får bedrivas så all den skadar rennäringen. Eftersom hyggesplogningen bevisats medföra en radikalförändring av markförhållandena, nödgas man se mycket allvarligt på de följdersom uppstår för andra intressenter än skogsnäringen inom berörda områden.Hyggesplogningen är i första hand aktuell på fuktiga marker med tjock råhumus.Dessa markområden räknas visserligen inte till de förstklassigarenbetesmarkerna, men kan i stället genom markberedningen ha gjortsoframkomliga för renarna. Metoden är också tillåten på torra marker med extremtsvåra lokalklimaliska förhållanden, där hyggesplogning ur skogsbruketssynpunkt kan anses vara enda medlet alt öka marklemperaluren och förbättrabonilelen. Sådana områden är vanliga vinterbetesmarker inomrenskötseln. Vare sig det rör sig om fuktiga marker eller om torrasynes markberedning av det här slaget vara till förfång för rennäringen. Ännuhar inga egentliga undersökningar gjorts angående vilken eventuell inverkan pårenslammens minskning markberedning av det här slaget medfört. Men man kan inteutesluta alt den haft en negativ inverkan. Del är under sådana förhållanden jagkommit till den slutsatsen alt man inte kan vara nog restriktiv i det häravseendet intill dess att man utvecklat bättre anpassade metoder förmarkberedningen. Enligt min bedömning har utskottet behandlat vår motion liksomövriga motioner i samma syfte mycket formellt. Utskottet bekräftarmöjligheterna till prövning inför allmän domstol, även om ulskoltel synesföredra det samrådsförfarande som uppges förekomma i hithörande frågor.Avgörande för utskottets ställningstagande tUl motionerna synes vara att detvid beredningen framkommit att den mark som främst blir föremål förhyggesplogning inte sammanfaller med de områden som är av särskilt intresse somvinterbele för renar. Mot bakgrund av de uppgifter jag har till mitt förfogandeframstår utskottets skrivning som en förenkling av de faktiska förhållandena. För min uppfattning talar också vad som anförs i denreservation som är fogad till belänkandet. Den mening som företrädare förnaturvårdsverket och lantbruksstyrelsen uttalat synes ha gjorts vidföredragning inför utskottet. Vad lantbruksstyrelsens talesman enligtreservationen anfört stämmer helt med vad jag har läst i en ännu intepublicerad uppsats av en forskare. En expert inom ett av våra större skogsbolagbekräftade också, vid etl samtal som vi haft, det helt olämpliga i att användametoden med,hyggesplogning på steniga marker. Förutom att sådana områdenblir/förfulade för all framlid blir de svära eller kanske omöjliga att forceraför renarna som belesförhållandena blir spolierade. Jag vill med del anförda yrka bifall till denreservation som är fogad till jordbruksutskottets betänkande nr 10. HerrMOSSBERGER (s): 1 det här betänkandet frånjordbruksutskottet har vi, såsom redan har antytts, haft fyra motioner atlbehandla, vilka alla tar upp fråganom förbud mot hyggesplogningar. Som kammarens ledamöter kanske också uppmärksammathar praktiskt taget samtliga ledamöter i utskottet - alla så när som herrTakman - kunnat enas om del yttrande som föreligger i belänkandet. Utskottet har i samband med behandlingen av motionernakaUat företrädare för domänverket, lanlbruksstyrelsen, , statensnaturvårdsverk och , som var för sig har fått synpunkter på denna fråga. Sedan de framfört sina synpunkter harutskottsmajoriteten också enats om del föreliggande betänkandet. Det var endastsamernas representant, advokat , som inte hade exakt samma mening, ochdel är på hans uppfattning som reservationen är grundad. Enligt vadföreträdarna för domänverket och anser är hyggesplogning enmarkberedningsmetod som på vissa marktyper är nödvändig, om återväxt skallerhållas inom rimlig tid efler en avverkning. Den metoden kommer - som här kanske redan har nämnts -till användning i huvudsak på marker som är fuktiga och svårföryngrade, därrenlav i princip inle förekommer. Det är, som nämnde också så, atlom etl förbud mot hyggesplogning skulle beslutas, kan del komma all innebäraall sysselsättningen i statens skogar minskas med 200300 årsarbetare,som förbudet kommer atl begränsa de arealer där skogsbruk kanbedrivas. Den erfarenhet man har i av denna metod förmarkberedning är, säger dessa representanter, god, även om det är en kort tidsom denna metod har tillämpats. Det pågår ständigt forskning i olika former förmarkberedning inom skogsbruket; framför allt sker detta vid skogshögskolan.Hyggenas inverkan på renbetet utreds inom växtbiologiska institutionen vidUppsala universitet. Som nämnde, upplyste jordbruksministern iell interpellationssvar om alt en arbetsgrupp har utrett verkningarnaav kalhyggena, effekterna av olika former av markberedning osv. Resultatet fråndenna arbetsgrupp kommer möjligen alt läggas fram under detta år eller i börjanpä . Utskottsmajoritelen anser inte alt hyggesplogningen slår istrid med rennäringslagen. Men är del så kan frågan, som här också har sagts,föras infor allmän domstol. Som ulskoltel framhåller bör tvistefrågor i sådanaavseenden dock i första hand lösas i samförstånd meUan berörda parter och isamråd mellan representanter för samerna och skogsbruket. Den avlanlbruksstyrelsen tillsatta arbetsgruppen bör också vara med vid sådanasamråd. Utskottet förutsätter alltså att del samråd som redan finns kommer attutvecklas vidare. Vid behandlingen av denna fråga harframkommit att den mark som synes vara aktuell för hyggesplogning i regel intesammanfaller med de områden som är av särskUd betydelse för vinterbete förrenar. Del fick vi lämligen klart belägg för när vi i ulskoltel hördeföreträdare för berörda parter, och vi har ingen anledning att ifrågasättaderas kompetens. Jag ber,herr talman, all få yrka bifall till utskottets hemställan. den 5 aprU 1973 Nr 62 (vpk) kort genmäle: den ' talman! Jag har redan tagit upp den där uppgiften om 200 å 300 5 aoril1973 årsarbetare som jag finner varaväldigt dubiös. --------- 1;----- talade om vilkasom var av annan mening inför Del var inle bara ulan också naturvårdsverketoch lantbruksstyrelsen, som nämnde. betonade atlde plogade områdena i stort sett går förlorade från rekreationssynpunkt, ivarje fall för mycket . Lantbruksslyrelsens talesman framhöllall i praktiskt tagel hela renskötselområdel är vinterbetel styrande. Omvinlerbetel skadas måste renstammen decimeras. Men även hyggesplognmg i områdensom inte utgör vinterbetesmarker äventyrar rennäringen. Del krävs att man harsammanhängande vinter- och sommarbetesområden. Man måste också ta hänsyn tillalla ingrepp som gjorts tidigare. Om hyggesplogning sker utan samråd medsamerna i området slår den i klar strid mot rennäringslagen del var denuppgift som vi fick av lantbruksstyrelsens talesman. Del hör också till saken alt vissa samebyar har drabbatssärskilt hårt. Inom GäUivare revir t. ex. har plogals och har harvats, enligt uppgifter som vi har fått från . Av dessa marker är två tredjedelar vinterbetesmark. Hyggesplogningen kan alltså ha mycket stor negalivbetydelse för samerna. Den kan också ha myckel stor negaliv betydelse frånrekreationssynpunkl och från andra synpunkter, om man plogar områden som överhuvud tagel är användbara och inte är sumpmarker. Jag vill passa på detta tillfälle atl dra enparallell mellan två markberedningsmetoder, nämligen hyggesbränningen ochhyggesplöjningen, eftersom jag i mitt civila arbete sysslar med dessa saker. Jag vill först slå fast atl jag för min del föredrarhyggesplöjning framför den tidigare hyggesbränningen. Det var moderntinom skogsbruket atl bränna hyggena och därigenom förbereda marken förålerväxtålgärder genom sådd eller plantering. Den här metoden kritiseradesmycket kraftigt av våra djurvänner jägare m, fl. Detta skedde med all rättmed tanke på vår fauna. I regel utfördes hyggesbränningen dåluftfuktigheten var låg marken var då torr liksom hyggesavfallel och annatris. Bränningen gjorde då större effekt när del gällde atl bryta ned det tjockahumusläcket. Härigenom skulle både frö och plantor kunna gro och växa bättre. Då bränningen utfördes förstördes fågelbon,och tusentals småfåglar och annan skogsfågel liksom harungar och andra smådjurfick sätta livet lUl, Del gjordes en hel del för att skydda djurlivet, mendetta var inte tillräckligt. Under regniga somrar gick del inte all bränna hyggena, ochibland fick hyggen sparas inle bara ell utan . harhyggesplöjningen blivit på model som markberedningsålgärd - del är jumarkberedning del här är fråga om. Men även plöjningen har på 38 en del håll gått till överdrift det vill jag passa på alt säga vid det här tillfället.Jag tror emellertid all man till slut skall finna en modell som bättre passarsåväl skogsnäringen och rennäringen som fritidsintressena m, m.Hyggesplöjningens fördel är att den kan utföras -den är inleberoende av väderleken. Den är även bättre för djurlivet. Plöjning förekommerframför allt där del finns tjocka humuslager. Del är väl rikligt att man larbort det tjocka humuslagrel för att därigenom förbereda marken för en snabbareföryngring. Om man jämför temperaturen i humuslagrel med temperaturenefler plöjningen i mineraljorden - del är den vi vill ha fram och planlera i-kan man finna skUlnader på . Vi förslår då hur svårt det måste varaför plantorna atl växa i del tjocka humustäcket. Del finns personer som helt förkastar hyggesplöjningen.Jag kan emellertid nämna ett exempel som visar alt plöjningen, om den utförsrikligt, är till nytta för skogsvården. Vi hade satt ut plantor på ell ställedär vi hade hyggesplöjt och på ell ställe intill där del var oplöjt. Del var enväsentlig skillnad i tillväxten på dessa båda områden. Man eftersträvar nu mindre plöjningsdjup än tidigare.Tidigare hade man 45 decimeters plöjningsdjup och kanske ännu djupare. Manskall nu försöka minska det djupet. Det sker på så sätt atl man mäter djupet påhumustäcket på hygget och modifierar plöjningsdjupet därefter. De diken som uppstårvid plöjningen kommer på del viset att gro igen. Det finns redanbevis härpå. Sedan skall man naturligtvis inte och otid plöja vilkethygge som helst. Jag tror del är riktigt alt lämna de områden som del talas om,framför allt när det gäller renbetet. Jag är inte emot kritik. Den tycker jag skall vara fri vidalla tillfällen. Vi vel att om kritik framförs vidtas också åtgärder. Menkritiken får inle bh ensidig på någol område ulan skall naturligtvis varaberättigad. Jag är övertygad om, herr talman, alt vi här som på mångaandra områden i samförstånd skall kunna lösa problemen. Framför allt tänker jagdå på rennäringen. Men eftersom har talat om att man är på vägall klara upp denna fråga, tycker jag all vi mte skall förhasta oss. Därför har jag faktiskt inget annat yrkande än om bifall till utskottetshemställan. den SaprU 1973' HerrJOHANSSON i Holmgården (c): Jag har tillsammans med iVikmanshyttan väckt en motion av ungefär samma art som dem vi tidigare talatom, vari vi yrkar på förbud mot hyggesplöjning inom renskötselområdena. Vi skrev under denna motion dels med anledning av de uppgiftervi fåll angående framfarten med hyggesplöjning på olika platser, dels därförall vi vid tidigare tillfällen sett atl skogsvårdsålgärder satts in, om vilkasverkningar man minsann inle haft någon större vetskap förrän efteråt. Då hardel varit . Vi tyckte följaktligen all del fanns all anledning alt taupp ett resonemang kring dessa frågor. Alt jag, när frågan behandlades i utskottet, . inte anslötmig till reservationen, trots alt reservanten ändrade sitt yrkande så alt detexakt överensstämde med yrkandet i vår motion, berodde inte på att utskottet,såsom ville göra gällande, behandlade dessa motioner på ettformellt och slentrianmässigt sätt. Tvärtom ägnade vi ordentligt med tid den S aprU 1973 åt attsätta oss in i dessa frågor. Framför allt tillkallades representanter församerna och representanter för dem som utfört skogsvårdsinsalserna på enskilda,domänverkets och bolagens skogar. Vid dessa genomgångar, som jag tror var välbehövliga bådeför oss och för dem som sysslat med delta, kom man fram till att detta sätt allbehandla skogsmark kan vara befogal på vissa områden. Mot den bakgrunden tycktejag atl det inte fanns någon anledning att avge någon reservation. Vi fick etlrätt entydigt besked från de olika representanterna om alt de inte hade varesig intresse av eller lust för atl ulföra hyggesplöjningar på de marker,beträffande vilka hyggesplöjning ifrågasatts i de väckta motionerna. Vi harväl anledning atl avvakta utvecklingen. Skulle del bli hyggesplöjning inomrenskötselområdena, vilket har skett i någol enstaka fall, så finns det allanledning att komma tUlbaka antingen från samernas sida i form av en rättegångeller också från vår sida i form av ytterligare initiativ i . Det finns anledning alt peka på all den nya rennäringslagsom antogs för ett eller egentligen inle har hunnit börja fungerapå det sätt som är avsett. När man kommer i gång med de ömsesidiga resonemangsom det i ell sådant här fall finns behov av och när man inom de olikasamebyarna fått ordning på den organisation som skall finnas enligtrennäringslagen, så tror jag all vi kan slippa ifrån sådana härmisshälligheter. Med delta som bakgrund ber jag, herr talman, atl få yrkabifall till utskottets hemställan. HerrSELLGREN (fp): Jag har bara en enda invändning mot vad herrJohansson i Holmgården sade. Han nämnde atl jag hade uttalat all ulskoltelbehandlat frågan formellt och på ett slentrianmässigt sätt. Jag protesterar motpåståendet atl jag skulle ha använt ordet slentrianmässigt. Del är storskillnad mellan atl frågan behandlats slentrianmässigt och atl den är behandladformellt. var inle främmande för att verkningarna ilånga stycken kan vara okända när del gäller hyggesplogning på de marker jagtalade om. 1 en inlerpellalionsdebatl med statsrådet i november förra åretåberopade jag ett par forskare som är av samma mening. Jag har sedan fåttbekräftelse på alt de uppgifter jag då anförde var riktiga. Där sammanfallerherr mening med min. Han har tydligen fått sådana uppgifter isamband med föredragningen i utskottet. Vi är alltså helt eniga om alt här finns det en hel delokända faktorer. Det är när vi tar ställning till frågorna som vi kommer tillolika ståndpunkter. Jag har kommit fram till atl del rör sig om sä små områdenatt vi har råd all avvara dem till fördel för rennäringen som är så känslig idet här sammanhanget. Det är inte bara frågan om all ta bort renbelesområdenulan också att göra vissa områden svårframkomliga för renarna. Som jag sade imitt förra anförande har jag brevcilat som bekräftar atl hyggesplöjning har förekommitinom renbelesområden för vissa fjällsamebyar. HerrJOHANSSON i Holmgården (c): Låt mig i sanningens namn säga några ord medanledning av vad som yttrats om de dåliga erfarenheterna och atl man inte velnågonting om verkningarna. 1 är den här metoden ändå prövad betydligtlängre än i vårt land. På vissa marker har där uppnåtts positiva resultat. Detär detta jag har velat understryka. () kort genmäle: Jag kan väl säga att förr utfördes bränningpå de låglänta och torra områdena, och det var absolut förkastligt.