prot · FW0954 · 1973-12-31 00:00:00 — Alla uppgifter med tillhörande handlingar frånsamrådsmöten skulle ha lämnats tUl utredningsgruppen för rundahusförslaget föratt möjliggöra en saklig bedömning. har i stället en Ula underbyggd kritiklevererats. Det har gått prestige i ärendet. Departementet har måst fatta sittbeslut på underiag som inte varit fullödigt och allsidigt belyst. Detta ärverkligen mycket otUlfredsställande. Rundahusförslaget har dock visat storstyrka i anpassbarhet och passagerarvänlighet och när det gäller investerings-och driftkostnader. Det är ovUlkorligen nödvändigt att rundahusförslaget gessamma förutsättningar som flngeralternativet, och därför måsteförslagshandlingar tas fram också för det. Med hänsyn tUl projektets stora betydelse hadetävlingsformen varit den mest ändamålsenliga. Det går inte att bara åberopavissa experter; detta visar många genomförda arkitekttävlingar. Som exempel kannämnas sjukhusbyggen, där intressanta och mycket användbara idéer många gångerhar lämnats av förslagsställare som inte har sysslat speciellt medsjukhusbyggande. Att åberopa tidsnöd är inte heller godtagbart, eftersomprojektansvariga borde ha planerat för denna form av konkurrens föratt på så sätt få den bästa terminalbyggnaden på uppförd. När ett alternativ så tidigt som delgavsluftfartsverket genom KBS:s försorg skulle luftfartsverket ha planerat så, attalla de uppgifter och material som fanns tUlgängliga kunde ha ställts tUlrundahusgruppens förfogande. Likaså är det självklart att sammankomster bordeha skett kontinuerligt med rundahusgruppen. Ett sådant sätt att skötahandläggningen hade också givit underlag för sakliga bedömanden av projekten.Det hade besparat kammaren denna debatt och givit landet den utformning av terminalbyggnadensom varit den rikliga både ur funktionssynpunkt och ur ekonomiska synpunkter.Tryckta anvisningar från finns och skulle ha följts. Närnu endast programUlustrationer funnits att föreläggas regeringen borde ettbättre och mer genomarbetat material, dvs. förslagshandlingar, rörande bådaalternativen i stället ha lagts fram för likvärdig bedömning. Hade fråganskötts på det sättet hade vi haft en helt annorlunda situation , därom ärjag övertygad. Jag har med detta klandrat handläggningen av detta ärende.Jag kommer att lämna kammaren en kort beskrivning av rundahusalternativet;jag gör det i form av kommentarer till några diabilder som jag visar påkammarens TV-skärm. I runda huset angör de 20 flygplanen husets periferi runthela omkretsen. Alla uppställningsplatser är helt likvärdiga och kan ta emotvUka flygplanstyper som helst. SärskUt för jumbojet är detta fördelaktigt. Utrikesterm inalen på samt , m. m. Utrikesterm inalen på samt , m. m. Flygplanenkan för egen kraft dvs. utan bogsering - angöra alla platser runt huset utanatt störa någon annan verksamhet. Runda huset är inte större än att det ryms mellanfingrarna i flngeralternativet. Detta visar fördelen av en kompakt lösning. Passagerarna förflyttar sig i runda huset företrädesvis iradiell riktning. I fingeralternativet däremot sker förflyttningen i husetslängdriktning, ut i fingerspetsarna. Bilangöring kan ske i runda huset var somhelst utefter den runda angöringssträckan utanför incheckningshallen. Efteravstigning förflyttar sig passagerarna radiellt mot husets mitt och passerar incheck-ningen,som är av genomströmningstyp. Passageraren väljer sedan den rulltrappa somansluter tUl aktuell avgångsgate. De största flygplanen kan i runda husetangöra nära passkontrollen, vUket inte är fallet i flngeralternativet, där deendast kan angöra längst ut på fingrarna; detta betyder långa gångavstånd. Det är att märka att över gates ifingeralternativet är belägna i fingerspetsarna vilket medför att huvuddelen avpassagerar-strömmarna får de längsta gångavstånden. Nästa bild visar fingeralternativet med några av de trångapassagerna för resenärerna. De avresande anländer i fingeralternativet med busseller bU tUl avstigningsrampen utanför avgångshallen. Resenär somkorttidspar-kerar måste i fingeralternativet förflytta sig med bagage i tvåolika rulltrappor. Härvid måste man efter första rulltrappan korsamötandehal-len för att sedan ta en ny rulltrappa. I runda huset kommerresenären direkt till avgångshallen från parkeringen utan nivåförflyttning. Efter incheckningsförfarandet i fingeralternativet måsteresenären vända sig om och bana sig väg genom den bakomvarande kön. I rundahuset fortsätter passageraren rakt fram efter incheckningen, varför ingaorienteringsproblem uppstår. Passagerarna förflyttar sig sedan i båda alternativengenom passkontrollen in i avgångshallen. Vilka passagerarströmmar och konfliktsituationer som dåkan uppstå i fingeralternativet framgår av nästa bild, som visar passkontrolloch passagerarströmmar i fingeralternativet och i runda huset. Om vi först tittarpå runda huset finner vi att någon egentlig störning av passagerar-strömmarnaej äger rum i samband med passkontroll och förflyttning tUl och från gates,restaurang, tax-free shop och liknande aktiviteter. I fingeralternativet förflyttar sig resenären efterpassage av passkontrollen i mittkorridoren ut till aktuell gate. Här möter hanhemvändande resenärer som skall leta sig fram till rulltrappan, vilken lederned tUl bagageutlämningen. En transferpassagerare skall i fingeralternativetlikaledes möta hela passagerarströmmen och leta sig fram till den över 200meter långa korridoren, som går till det andra fingret. försiggårhär korsande passagerarströmmar från och till bl. a. gates, cafeteria ochtax-free shop. Vi måste ställa oss frågan: Kan detta såväl som iframtiden anses ur planerings- och mUjösynpunkt acceptabelt? När jag gickigenom de här bilderna sade jag mig att detta nästan är en Ulustration av enmodern myrstack. Folk korsar varandra och krockar med varandra ideligen. Det ärprecis som på . Man kan konstatera alt någon direktförbättring av delta förhållande inte är möjlig på grund av fingeriösningensdåliga flexibilitet och anpassbarhet. Följande bUd visar hur passfUtren kan dimensioneras efterolika resandeslrömmar. PassfUter för ankommande och avgående passagerare är irunda huset belägna på samma våningsplan och är utformade så att det är möjligtatt under lågtrafiktid endast ha en passkiosk bemannad. Under högtrafiktid gesdessutom möjlighet tUl ett bättre utnyttjande av kapaciteten i kontrollen, dåman kan ha flera fUter öppna i den mest trafikerade riktningen. Bilden visarett av de ställen i runda huset där man kan spara personal. Runda huset blir genomsin kompakta utformning mer driftekonomiskt än fingeralternativet. I fingeralternativet innebär uppdelningen i fyra passfUteratt man på chartersidan får två passkontroller men kontroll för avgående i ettövre våningsplan och kontroll för ankommande i våningsplanet under. Sammaförhållande gäller i fingret på reguljärsidan. Fingeralternativet ger såledesen lösning som kräver fyra på olika ställen placerade passfUter och måstedärför ges ökade driftkostnader, dvs. Vi ser på nästa bUd hur det är med sektorsutnyttjandet irunda huset. behöver endast en del av huset användas. Beroendepå lågtrafikens omfattning kan denna sektor regleras, vilket åskådliggörs medde olika färgmarkeringarna på bUden. Det är ett antal sektorer -man kaninskränka sig tUl ett minimum vid låg resandefrekvens och sedan flytta ut efterhand som det behövs. Sektorsanvändningen under lågtrafiktid medför också enlämplig koncentration av flygplanen tUl den aktuella sektorn, vilket i sin turmedför en koncentration av ramptjänst och bagagehantering med kortaste möjligaförflyttningar på plattan. Sektorsuppdelningen visar också exempel på altdriftkostnaderna kan hållas nere i förhållande tUl fingeralternativet, näralltid minst ett finger måste vara i drift, alltid mer än hälften avanläggningen bemannad. Jag visar nu ett interiörperspektiv, av vUket framgår attnär den avresande passageraren passerat passkontrollen har han en direkt ochgod överblick över alla de gates som kan komma i fråga för honom. Någonosäkerhet när det gäller att hitta rätt behöver inte föreligga. Den ankommande passageraren ser i runda huset genast vidinträdet i utrikesvänthallen den passkontroll som han har att passera. Ingenosäkerhet kan råda om vart han skall gå. Den ankommande passageraren ifingeralternativet ser oftast inte passkontrollen. Dels kan den ligga ända upptUl längre bort, dels skyms den ofta av olika passagerarströmmar imittkorridoren och av skyltning för olika aktiviteter. Jag visar nu på TV-skärmen en viktig bild avuppställningsplatserna för flygplanen samt mUjön på plattan. 1 fingeralternativet kan jumbojet endast angöra terminalenpå de yttersta platserna på respektive finger. Totalt kommer det att endastfinnas plats för fyra jumbojet i fingeralternativet. Så länge den befintligainrikesterminalen finns kvar kan endast tre jumbojetplan angöra terminalen.Vid de båda innersta platserna i fickan mellan fingrarna kan endast den minstaflygplanstypen t. ex. DC-9:or angöra terminalen. Om denna flygplanstyputgår ur trafik kan dessa platser inte utnyttjas för större plan.Uppställningsmöjligheterna är således fixerade och inte flexibla. 1 rundahuset däremot kan jumbojet angöra terminalen vid minst 12 Utrikesterminalen på samt , m. m. Utrikestemi inalen på samt , m. m. gates, ochvid en utökning av plattan är det möjligt att angöra på samfliga platser.FlexibUiteten är således mycket stor för runda huset. Man bör även notera att irunda huset kommer alla flygbolag att fä lika fördelaktiga avgångsplatser. Som alla vet alstrar jetflygmotorer buller, avgaser ochkraftiga luftströmmar. Som framgår av bUden blir i fingeralternativet förhållandenai fickan mellan fingrarna ej särskUt rnUjövänliga. Buller, jetavgaser och dammoch sand som virvlas upp koncentreras här när flygplanen för egen maskin förflyttarsig ut på banan efter "push out". Vi måste ställa oss frågan hurlänge en sådan arbetsmUjö för dem som sysslar med flygplans- ochbagagehantering samt transporter kommer att accepteras. Man kan befara att detredan när skall tas i bruk framkommit sådana krav påbättre arbetsmUjö att terminaler av typen fingerlösning kan bedömas somoacceptabla. Som framgår av bUden rör sig flygplanen däremot vidrundahusalternativet tangentiellt utefter den cirkulära fasaden.Det uppstår således inga liknande mUjöproblem som i fingeralternativet, utanhär går jetströmmarna fritt ut över nejden och inte in i arbetslokalerna. Här visar jag en mycket viktig bUd rörandeutbyggnadsmöjligheter och kollektiv transport. Den utbyggnad av som äraktuell motsvarar i båda alternativen prognosen . Närpassagerarmäng-den ökar och terminalerna blir för små finns i runda huset eninre utbyggbar överyta . Normalt förutsätts i båda alternativen att en ny terminalbyggs. Fingrarna i fingeralternativet kan inte förlängas eftersom de dåinkräktar på taxibanorna. Fullt utbyggt kommer Arianda irundahusalternativet att bestå av tre runda kompakta terminaler och ifingeralternativet av en krans av fingerbyggnader. Som framgår av bUden frUäggs i runda huset betydandemarkytor, , som kan användas för andra ändamål. Genomdenna markbesparing samt genom de bUligare byggnadskostnaderna och den enklareframlida anslutningen tUl spårbunden trafik kan besparingarna då uppskattastUl minimum 100 mUjoner kronor. Som också framgår av bUden kan anslutning av kollektivatransportmedel ske mycket enklare i runda huset än i fingeralternativet. Delsbehövs i runda huset endast en station tUl följd av det koncentrerade läget,dels kan spåren läggas helt bredvid befintliga byggnader och plattor, vilketmedför en betydande förenkling och kostnadsbesparing. 1 fingeralternativetmåste den kollektiva banan sprängas ner under både plattor och byggnader.Dessutom erfordras två stationer. Vid jämförelsen framstår runda huset klart som det mestfördelaktiga alternativet. Det har god utbyggnadsmöjlighet, är enkelt attansluta till spårbunden kollektiv trafik samt är markbesparande och inte minstkostnadsbesparande. Jag visar nu på TV-skärmen en bild av den mycket viktigabansträck-ningen på Arianda. Det föreligger ännu inget beslut om hursträckningen av den nya landningsbanan blir på Arianda. bekant ennord-sydlig sträckning, medan t. ex. bullerkommilté av bullerskälrekommenderar en öst-västlig bana. Fingeralternativet har placerats ochutformats med tanke på att nästa bana blir nord-sydlig. Det är inte möjligt attutan en omprojektering flytta fingeralternativet och använda det föröst-västlig sträckning. Alternativet med runda huset är däremot oberoende avbansträckningarna, eftersom huset är helt symmetriskt. Någon svårighet att utnyttjarunda huset vid öst-västliga huvudbanor på Arianda finns således inte, vUketframgår av bilden där ett förslag på inpassering av terminalområdet mellan detvå öst-västliga banorna redovisas. Detta är en mycket viktig synpunkt. Min sista bUd på TV-skärmen visar att runda huset anslutersig helt till den internationella trenden för flygplatser. Över hela världenhar man kommit fram tUl att det är denna form som bäst tUlvaratar flygets ochpassagerarnas miljökrav och bekvämlighet. Skall vi då i låsa oss vid enföråldrad princip från propellerplanens tid, nu när det finns ettframtidsanpassat alternativ i runda huset? har av okänd anledning låstsig vid en föråldrad lösning, som utvecklades under flygets propellerepok. Utvecklingeni världen går mot runda eller halvrunda terminaler, där flygplanenenklare kan förflytta sig runt terminalen samt där angöringen av olikaflygplansstorlekar blir valfri på annat sätt. Miljön på "plattan" ärdessutom bättre ur arbetssynpunkt än vad som är fallet i fickan mellanfingrarna. Som exempel på trenden ute i världen kan nämnas de delcirkelformadeterminalerna i i , som närde är fullt utbyggda är världensstörsta terminal och den första i väriden som konstruerats för jumbojetåldern.1 finns även vars terminal har samma runda form. utanför , Kaltenkirchen, får passagerar- ochflygplansvänlig struktur i delcirkelform. Det är upprörande att detta alternativ inte har givitstUlfälle att värderas på likvärdig betingelse som fingerhusalternativet. Det ärett rättvisekrav att förslagshandlingarna i erUighet med motionärernas kravupprättas för båda alternativen. Fördenskull, fru talman, yrkar jag bifall tUlreservationen I i trafikutskottets betänkande nr 6. Utrikesterm inalen på samt , m. m. \ detta anförande, under vilket fru andre vice talmannenövertog ledningen av kammarens förhandlingar, instämde herrar (),Komstedt (m), i (c) och i (m). FruERIKSSON i (s): Efter den ingående redogörelse som herrClarkson lämnat både för det projekt som vi vill föra fram till prövning ochför utvecklingen på flygets område är det onödigt för mig att gå in på någonlängre beskrivning. Jag hade en omgång med herr statsrådet i den härfrågan. Den förlades till en rekordartat tidig morgon och blev kanske därförlitet mer hetsig än den annars skulle ha blivit. Då var statsrådet alldeleslåst vid det förslag som luftfartsverket lämnat och sade bestämt att endast detskulle prövas. Efter denna redogörelse av och med hänsyn till deuppgifter herr statsrådet fått tror jag att Utrikes term inalen på samt , m.m. han kanskefått en annan inställning eller i alla fall blivit en aning nyfiken på vad detandra förslaget egentligen innebär. Kanske finns det nu utsikter tiU att ävendetta förslag tas upp till granskning. Hur handläggningen gått till och om det begåtts något feltillkommer det inte oss här att säga någonting om. Om det inte har gåttjuste till, så är det sak att ta upp det. Jag är tacksam mot utskottet som verkligen tagit sig tidmed ärendet. Utskottet har hört företrädare för den arkitektgrupp som lämnat inett förslag som kallas runda huset och har över huvud taget lagt ned ordentligtmed arbete på detta i den bräda tid nu har. Att utskottet sedan ändåär tveksamt när det gäller att ändra på något som gått så långt som detta kanjag förstå. Varken ett utskott eller en riksdag är ju egentligen något forumsom kan bedöma om det ena förslaget eller det andra bör föredras. Det är mycketsvårt att här gå in på sådana detaljer som skulle kunna ge avgörande svar på defrågor som fortfarande står öppna efter utskottets behandling. Vi har sagt att påståendet att runda huset skulle blidyrare inte håller mot bakgrund av de uppgifter vi har fått. Vi tycker att detligger mycket sunt förnuft i slutsatsen att det snarare skulle bli billigare,eftersom det är en kompakt byggnad och det alltså är mindre byggnadsarbete somskall utföras. Därav följer också att vi betvivlar att det skulle bli dyrare idrift. Det har visst inte utskottet sagt någonting om, men det har framförtstidigare. Vi säger att det är naturligt att det blir billigare i drift,eftersom man med detta alternativ inte behöver förlägga de olika servicefunktionernapå olika ställen, vilket man måste om man väljer att bygga de här långafingrarna; man kan koncentrera en del av servicen och därför använda mindrepersonal. Vi som har velat ha fram rundahusalternativet tillprövning har slagits av att det förefaller som om det skulle bli bekvämare förpassagerarna, som om det skulle göra det lättare att hålla flygplatsen iordning. Vi räknar väl ändå med att få ett flyg som är merfrekventerat än det är . Vi har sett vår närmaste granne råka i bryderimed den typ av lösning som man nu är färdig att göra om i så pass långtefter det att den genomfördes i . Vi menar att det skulle ligga entrygghet i att bägge förslagen prövades lika ordentligt. Jag vet att statsrådet har sagt att han har sett på dettaförslag och hört talas om det. Jag vet också att man på luftfartsverket sägersig ha sett det och anser sitt eget bättre. Men det är väl ändå riktigare attbåda förslagen får föras fram, att de granskas jämsides så att man får ettbegrepp både om kostnaderna där man även kan ta upp detaljer och ommöjligheterna att använda lösningen även när behovet av flygserviceblir större. Vi anser också att det har ett visst värde för attfå en flygterminal som är modern och som inte verkar gammaldags och passé redannär vi bygger den. Vi har inte haft del får vi väl säga så förtvivlat storlycka med vårt flyg, vare sig med placeringarna eller med utformningen avflygterminalerna. Det har inte varit så mycket att hänga i julgranen och visafram för folk som kommit hit, om man nu vill lägga den synpunkten på det. Jag hoppas i detta fall inte på . Det finns ingenmöjlighet för dem som inte sitter i bänkarna och mycket dåliga möjligheter fördem som sitter i bänkarna att göra sig en riktig föreställning om vilket avdessa alternativ som är bäst. Men jag hoppas ändå att statsrådet skuUe vilja taså pass allvarligt på denna sak, att han inte efteråt kan förebrås för att haninte tog all den notis om förslaget som han hade bort göra. Jag tycker att detskulle vara bra om han var en flott och generös person som såg litet framåt ochsom inte fäste sig vid den hårda ordväxling vi hade här eller vid attdet uppkommit motsättningar mellan en myndighet och människor utanförmyndigheten, utan i stället såg det hela litet ovanifrån och med enframtidsblick och verkligen ville få veta vilket alternativ som är det bästa.Då är jag för min del övertygad om att rundahusförslaget icke skulle ligga ilä. Det slutliga avgörandet kommer ändå att få träffas av statsrådet, men detskulle kännas tryggare om man inte kunde förebrå en myndighet eller ettstatsråd för trångsynthet i ett sådant här fall. Jag har inte gjort det jaghar ännu inte förebrått statsrådet men jag är rädd för att han senare kanråka ut för den beskyllningen om han inte vädrar ur den här frågan och granskarden noga. Det är sannerligen ingenting genant för ett statsråd att ta sig litetytterligare betänketid i en sådan här fråga. Det spelar faktiskt en ganska storroll och för dem det berör kommer den att ha betydelse . Med detta ber jag att få yrka bifall till reservationen Iav herrar och . Utrikesterminalen på samt , m. m. Jag hade hoppats att inte behöva gå upp i denhär debatten, allra helst som det i utskottet finns en majoritet för denlösning som jag och därmed också regeringen förordat. Det finns emellertidögonblick här i livet när man liksom känner på sig att det inte hjälper vadvanliga levnadsregler säger. Det kommer stunder när man får klart för sig attdet, om inte medvetet så nästintill, görs försök att vända det som är riktigttill att verka oriktigt. Jag vill börja med att säga till att det ärlätt att med förföriska bilder agitera inför förrundahusalternativet. Så lätt har inte jag och regeringen i övrigt gjort detför oss, att vi under några snabbt har lagt fram våruppfattning inför ett auditorium av vilket man med all respekt för dessoändliga kunskaper inte kan begära att det skall bildasig en definitiv uppfattning i en så komplicerad fråga. Man bör alltså inte taför givet att man på detta sätt kan klara upp så invecklade ting. Jag harrespekt för att inte kan använda mer tid. Då skulle hanantagligen förlora bara av den orsaken. Det finns anledning att säga att man isådana här frågor kanske får lov att gå litet djupare än vad som sketthittills. Jag kan försäkra i att vad som ärgenant för ett statsråd är ganska likgiltigt . Det är ganskalikgiltigt huruvida ett statsråd blir belagd med trångsyn eller någontingannat. Vad det nu gäller är ju inte huruvida mitt humör skall vara si eller så,innan vi slutar här , utan huruvida vi på lång sikt skall kunna lösaproblemen beträffande terminalerna ute på , 1 detperspektivet Utrikesterminalen på samt , rn. spelarmitt eventuella välbefinnande en mycket obetydlig roll. hade vi - i , herrWennerfors och - tiUsammans här i kammaren, närklockan var mellan tre och fyra . Det var kammarenåtskildes för julferier. Jag kan inte påminna mig, , att det varnågra speciellt hårda tag oss emellan. Vi var väl så trötta allihop att någotord kanhända föll fel, men i övrigt har jag en känsla av att den debattenkanske, om vi får skryta, vi fyra som var med, hade förtjänat att bli avlyssnadav några till. Men man skall inte en sådan gång begära ens av sin bäste vän atthan skall orka sitta kvar, när klockan fem . Vad var det vi då sysslade med här i kammaren i anledningav den interpellation och de enkla frågor som var ställda? Jo, precis det somvi på nytt upplever. Det värsta av allt var ett medvetet, eller i bästafall omedvetet, försök att misstänkliggöra luftfartsverket och ;ett misstänkliggörande av de två myndigheter som är Kungl, Maj:tsverkställighets- och beslutsorgan när det gäller dessa frågor och ettbortseende från alla andra relevanta fakta som naturligtvis följer med en sådanhär diskussion med risk för att diskussionen kanske blir litet längre då. De frågor som vid det tillfället ställdes och depåståenden som görs visar att de olika beslut som fattats iArlandaärendet inte tUl alla delar blivit kända för alla. Jag ber därför omkammarledamöternas överseende, om jag tar i anspråk och talar ommin och därmed Kungl, Maj:ts version av Arlandaärendets handläggning. överlämnade luftfartsverket till Kungl.Maj:t en översiktlig utredning om framtida utbyggnad. För att granskaförslaget tillkallade Kungl. Maj:l särskilda sakkunniga, den s.k. Arlandagruppen 70, förkortat Äg 70. Gruppen avlämnade ,alltså 1970, sin rapport som sedan remissbehandlades. Äg 70 hade i stort settinga invändningar mot verkets förslag men föreslog ändå en viss nedbantning avprojektet. 1 fråga om stationsbyggnadens utformning hadeluftfartsverket föreslagit en principmodell, som innebar en central huskropp,i vilken funktioner såsom incheckning och bagagesortering samlas, och tvåplattformsenheter, kring vilka flygplanen ställs upp. Äg 70 fann att verketsförslag kunde läggas till grund för det fortsatta planerings- ochprojekteringsarbetet. inkom sedan - det var -med förslag till byggnadsprogram för stationsbyggnaden. Programmet byggde på degrundläggande förutsättningar och principer som hade redovisats iutbyggnadsplanen men med anpassning till de synpunkter som arbetsgruppen Äg 70hade fört fram.