prot · FW09119 · 1973-12-31 00:00:00 — Fyllnadsval tiU utskott och besvärsnämnd § 1 Fyllnadsval till utskott och riksdagensbesvärsnämnd () erhöll pä begäran ordet och yttrade:Herr talman! De pä föredragningslistan uppförda valen är föranledda av att herrJohanson i avlidit samt att herrar i och iHalmstad lämnat . För vart och ett av valen har valberedningenenhäUigt godkänt en gemensam lista av det utseende som framgår av en i kammarenutdelad promemoria. 1 egenskap av ordförande i valberedningen ber jag att fäframlägga dessa listor. Sedan härefteravlämnat ifrågavarande listor företogs val av en suppleant ikonstitutionsutskottet, en ledamot i finansutskottet, en suppleant ifinansutskottet, en suppleant i justitieutskottet, en ledamot ikulturutskottet, en suppleant i kulturutskottet, en ledamot ijordbmksut-.skottet, en suppleant i jordbruksutskottet och en suppleant iriksdagens besvärsnämnd. De för nämnda val framlagda listorna, alla medpartibeteckningen "Den gemensamma listan", upplästes av herrtalmannen och godkändes av kammaren, varvid befanns att följande personer,vilkas namn upptagits på respektive listor, utsetts att vara suppleant i konstitutionsutskottetherr () ledamot i finansutskottet () herrSvensson i (s) herrSvensson I (s) i (s) suppleant i kulturutskottet herrSörenson (s) ledamot i jordbruksutskottet fruTheorin (s) i Ankarsrum (s) Vidgad besvärsrätt för kommunalt anställda m. fl. personligsuppleant i (valet gäller föråterstående del av valperioden 1974) i (s) § 2 Justerades protokollet för den 16 innevarande månad. § 3 Föredrogs och hänvisades motionen nr 2012 till trafikutskottet. § 4 Föredrogs och bifölls interpellationsframställningarna nr 132 134. § 5 Föredrogs betänkande nr 28 medanledning av motioner om underlättande för förtroendevalda att åtaga sig kommunalaförtroendeuppdrag m. m. Utskottets hemställan bifölls. § 6Vidgad besvärsrätt för kommunalt anställda m. fl. Föredrogs konstitutionsutskottetsbetänkande nr 29 med anledning av motion om vidgad besvärsrätt för kommunaltanställda m. fl. I detta betänkande behandladesmotionen 1973:120 av herrar i (fp) och i (fp) vari hemställts att hos Kungl. Maj:t begärde utredning ochförslag till besvärsrätt, så att rättstryggheten för kommunalt anställda ochsökande av kommunala anställningar som ej var kommunmedlemmar blev likvärdigmed kommunmedlemmars i vad gällde egen tjänstetillsättning, entledigande,disciplinära åtgärder m. rn. Utskottet hemställde att skulle avslå motionen1973:120. Reservation hade avgivits av herrarNelander (fp), (). i Äkersberga (fp) och () vilkaansett att utskottet bort hemställa, att med bifall till motionen 1973:120 hos Kungl.Maj.t begärde utredning och förslag till besvärsrätt så att kommunalt anstäUdaoch sökande av anställning vilka ej var kommunmedlemmar fick sammarättsskydd som kommunmedlemmar i vad gällde egen tjänstetillsättning,entledigande, disciplinära åtgärder m. m. i Äkersberga (fp): Många vackra ord sägs om företagsdemokrati,om inflytande för den enskilde arbetstagaren i frågor som direkt berör denne iegenskap av anställd. Men när det gäller att gå från ord till handling svikeribland dådkraften. I betänkande nr 29 med anledning aven motion om vidgad besvärsrätt föv koi-nmunalt anställda m. fl. sägersålunda utskottsmajoriteten att en ändring av nu gällande regler förbesvärsrätt skulle medföra åtskUliga praktiska gräns- dragningsproblem,som med nuvarande ordning kan undvikas. Att det handlar om enskilda människorsmedinflytande och lika rätt håller man försiktigtvis tyst om. Praktiskagränsdragningsproblem är för utskottsmajoriteten viktigare än grundläggandeprinciper. Utskottsmajoriteten kryper bakom den kommunalasjälvstyrelsen och motsätter sig inskränkningar i den, vilket naturligtvis ären lovvärd ambition. Men det är ju inte det det handlar om. Det är ju i ställetfräga om enskilda människors rätt gentemot kollektivet. En vidgad besvärsrättför kommunalt anställda och sökande till i ärenden sompersonligen berör dem och som gäller oberoende av om man är kommunmedlem ellerinte kan lätt införas utan att den kommunala självstyrelsen träds för när. i Luttra, som i denna fråga företräderutskottsmajoriteten, har ju en framträdande position i och bördärför vara väl insatt i den kommunala självstyrelsens spelregler. Jag är därförlitet förvånad över att mer eller mindre ställtlandets kommuner mot väggen och krävt att de skall anta ett nyttupphandlingsreglemente, under hot av att de eljest får en statlig lagstiftningpå sig. Där var det inte mycket utrymme för den kommunala självstyrelsen. Idetta fall, när det inte i första hand handlar om den kommunala självstyrelsenutan om alla människors lika rätt, kryper man däremot bakom den kommunalasjälvstyrelsen. råder ju det märkliga förhållandet att den som enbarthar anknytning till kommunen genom ett fastighetsinnehav är kommunmedlem ochhar besvärsrätt, medan den som uteslutande har anknytningen att vara anställdav kommunen utan att vara kommunmedlem saknar besvärsrätt i t. ex. disciplin-eller befordringsärenden, om kommunen inte har inrättat en besvärsnämnd. Ochdet har långt ifrån alla kommuner gjort. För att uttrycka det litettillspetsat: den som satsar sitt kapital i kommunen har alltså besvärsrätt, menden som "bara" satsar sin arbetskraft i kommunens tjänst saknarbesvärsrätt. Detta visar hur otroligt skeva förhållandena är . Detta villalltså utskottsmajoriteten, socialdemokrater och centerpartister, icke råda botpä. Man vill alltså fortsätta att favorisera kapitalägarnas inflytande före deanställdas inflytande. För den som slår vakt om den enskildamänniskans rätt och medinflytande är ställningstagandet enkelt i den härfrågan. Jag yrkar därför bifall till reservationen av m. fl., ivilken vi föreslår att hos Kungl. Maj:t begär utredning och förslagtill besvärsrätt så att kommunalt anställda och sökande av kommunalanställning, vilka ej är kommunmedlemmar, får samma rättsskydd som kommunmedlemmari vad gäller egen tjänstetillsättning, entledigande, disciplinära åtgärder m.m. Vidgad besvärsrätt för kommunalt anställda m. fi. i Röstänga (fp): Utskottsrnajoritetens skrivning om att det ärväsentligt att den kommunala självstyrelsen inte onödigtvis regleras ellerbinds är en princip som jag delar. Men när principer blir viktigare än denenskilda människans situation, när likhet inför lagen inte tillämpas och när Vidgad besvärsrätt för kommunalt anställda m. fl. kommunaltanställda delas upp i kategorier beroende pä var de råkar bo, då måsteprinciperna vika. Då kan ordet "onödigtvis" inte finnas med. Den enskilda människan är för mig värd mer än allaprinciper. Betänkandet är därför enligt min uppfattning ett synnerligen magertdokument. Utskottet har inte ens försökt motbevisa att här finns ett område därlikhet inför lagen inte gäller, och det har naturligtvis inte gått attmotbevisa. Vi motionärer har ju klart visat hur kommunalbesvärs-institutetdelar in de kommunalt anställda och sökande till kommunala befattningar i tvåklasser. Första klassens anställda är de som är kommunmedlemmar. De har besvärsrätt,och de kan använda sig av denna besvärsrätt, om de anser sig utsatta för ettbeslut som vilar på oriktig grund. Den andra klassens komrnunanställda är desom inte är mantalsskrivna i kommunen eller där brukar eller äger fast egendomeller är taxerade till allmän inkomstsskatt. Personer som bor pä olika håll men är anställda i sammakommun har alltså olika rättigheter i vad gäller deras egen situation när detrör sig om tjänstetillsättande, entledigande, disciplinära åtgärder ochliknande saker. Jag ställer mig frågande inför orsaken till attutskottsmajoriteten motsätter sig en utredning för att ge samma rättstrygghetåt kommunalt anställda oavsett om de råkar vara mantalsskrivna i kommunen ellerej, och jag vUl därför med utgångspunkt i tre konkreta exempel efterlysautskottets talesmans bedömning av om det föreligger lUchet inför lagen. Det första exemplet härrör frän en kommun som delades,varvid de olika kommundelarna hänfördes till tvä skilda kommunblock. Enkommunalt anställd blev härigenom anställd i en annan kommun än den han ifortsättningen var mantalsskriven i. Han ansåg sig senare förbigången vid entjänstetillsättning, men kunde han inte besvära sig, trots att det rörde sigom samma anställningsplats som tidigare, och trots att han bevisligen inte hadeflyttat. Det andra exemplet berör en pendlare, kommunalt anställdäven han. Han entledigades, enligt egen uppfattning pä oriktiga grunder. EjheUer han hade möjlighet att besvära sig över sin egen situation. För honomlöstes problemet genom att en kommuninvånare tog på sig besväret ochöverklagade. Det tredje exemplet gäller en kvinna, entledigad enligtegen uppfattning pä oriktiga grunder. Eftersom hon inte var bosatt i kommunenkunde hon inte besvära sig. Hade alla dessa tre råkat vara mantalsskrivna inomkommunen dä hade de haft besvärsrätt, då hade de kunnat utnyttja den. Jag frågar aUtså utskottets talesman: detta den likhetinför lagen vi alla eftersträvar? Jag ber, herr talman, att fä yrka bifall till denreservation som finns fogad till utskottets betänkande. i Luttra (c): Den motion som behandlas i dettautskottsbetänkande begär "utredning och förslag tUl besvärsrätt, så atträttstryggheten för kommunalt anställda och sökande av kommunala anställningarsom ej är koniinunniedlenimar blir likvärdig med kommunmedlemmars i vad gäller egentjänstetillsättning, entledigande, disciplinära åtgärder m, m,". Rätten att anföra besvär över kommunala beslut alltså vanligakommunalbesvär är enligt kommunallagen begränsad till kommunmedlemmar, VUkaär då kommunmedlemmar? I kommunallagen I kap, 2 § står: "Medlem av kommunär envar, som är där mantalsskriven, även som var och en, vUken, utan att varamantalsskriven i kommunen, därstädes äger eller brukar fast egendom eller ärtaxerad till allmän kommunalskatt," Medlemmar av kommunen är alltsåkommuninvånarna och de som har en ganska stark anknytning till kommunen. Det är väl ganska svårt att tänka sig att den som söker entjänst hos kommunen därigenom skulle bli medlem av kommunen. Det finns ju ocksåandra kategorier som här kan tänkas ha intressen leverantörer till kommunen,anbudsgivare osv. och som då skulle kunna åberopa en motsvarande rätt. Sedan kan det starkt ifrågasättas om en besvärsrätt idetta fall skulle hjälpa vederbörande så värst mycket. Besvärsprövningen gällerju beslutets laglighet enligt kommunallagen och landstingslagen och icke desslämplighet. Beslutet kan undanröjas om det finns anledning till det, mendäremot kan besvärsmyndigheten icke sätta annat beslut i det undanröjdasställe. Kommunmedlemmarna har samma rättighet att överklaga oavsett om de ärmantalsskrivna i kommunen eller inte. De har alltså i princip möjlighet attöverklaga alla beslut. Motionärerna tänker sig tydligen inte en sädankonstruktion. Man tänker sig en viss inskränkning i denna besvärsrätt, och denskulle bara gälla, som man säger, "deras egen situation". Jag ärsäker på att en sådan besvärsrätt skulle bh svår att konstruera och inte ge såvärst mycket. Ätt låta besvärsmyndigheten göra en lämplighetsprövning av detkommunala beslutet skulle också stå i klar motsättning till den kommunalasjälvbestämmanderätten. Det skulle ju innebära att besluten i vissatjänstetillsättningsfrägor flyttades över från kommunen till den statligabesvärsmyndigheten, och det skulle nog bli en rätt svårsmält sak för denkommunala självstyrelsen. Av reservationen framgår att det främst gäller denolikställdhet som råder genom att vissa kommuner har en besvärsnämndoch vissa andra inte har det, och det finns utan tvivel en skillnad därvidlag.Genom de sammanläggningar som gjorts och slutgUtigt kommer att göras vidinstundande årsskifte får vi nu bara omkring 270 kommuner, och det blir i regelganska stora kommuner. De flesta av dessa skaffar sig väl en kommunalbesvärsnämnd, och därigenom ges ju sökande till kommunala befattningar m. fl.en möjlighet att orn de anser sig orättvist behandlade gå till besvärsnämnden.Där gäller inga begränsningar i fråga om komrnunmedlemskap eller annat, utandär är det avgörande att man har sökt befattningen, oavsett varifrån man är. För egen del är jag inte främmande för tanken att man ,när man har fått de här nya kommunerna, gör besvärsnämnden obligatorisk ikommunerna. är ju i själva verket en smidig lösning, som germöjlighet till en objektiv värdering när det gäller sökandes meriter, och ändabehåller man den kommunala självbestämmanderätten. Medanledning av vad som sagts av dem som varit uppe i talarstolen Vidgad besvärsrätt för kommunalt anställda m. fi. Vidgad besvärsrätt för kommunalt anställda m. fi. före migkan det finnas anledning att erinra om att personalorganisationerna när detgäller de anställdas situation har ett mycket stort inflytande - det förefallersom om de föregående talarna helt bortsett från detta. Jag tror att det i självaverket innebär betydligt starkare garantier än en besvärsrätt med mer ellermindre begränsad omfattning. i Äkersberga var inne på ett resonemang somjag inte riktigt förstod. Han menade att vill genomföra en vissupphandlingsordning under hot om att det annars kan bli den statligaupphandhngsordningen som gäUer. Men jag tycker att det är ganska naturligt omman hellre väljer en upphandlingsordning som kommunerna via Kommunförbundethar varit med om att utarbeta än den statliga upphandlingsordningen. Jagförstod alltså inte riktigt resonemang. Med vad jag nu har anfört ber jag att få yrkabifall tUl utskottets förslag. i Röstänga (fp) kort genmäle: Kommunala besvärsnämnder är snarare undantagän regel i dagens läge. De finns i de största kommunerna, men många kommunersaknar sådana här besvärsnämnder. För övrigt har vi inte motionerat om besvärsnämnder -något som ju utskottet sysselsätter sig med i huvuddelen av sin skrivning.Tvärtom har vi påpekat att uttalat sig mot obligatoriskabesvär-snämnder, och har dessutom uttalat sig mot interkomniunalabesvärsnämnder. Vad vi menar är att den olikhet inför lagen som finns meddet snaraste bör och måste rättas till. Tyvärr har vi inte fått utskottetstalesman med oss i det fallet, men han har deklarerat att han finner förslageti viss mån sympatiskt. Han använde kanske inte ordet sympatiskt, men han fanndet kanske nödvändigt med obligatoriska besvärsnämnder. Självfallet skall inte den som söker en tiänstbli kommunmedlem, i Luttra, Men det mäste finnas möjligheter förmänniskor att fä sin sak rättvist prövad, om de av någon anledning anser sigförbigångna. Det är möjligt att en besvärsrätt är svär att genomföra, men vimåste pröva alla möjligheter. Vi motionärer har därför hemställt att riksdagenhos Kungl, Maj:t begär utredning och förslag till besvärsrätt, och den frågankan måhända lösas, sä att vi får den jämlikhet inför lagen för de kommunaltanställda som vi har talat om i vår motion och sorn jag har talat omfrån denna talarstol. Slutligen efterlyser jag också ett svar på min frågarörande jämlikheten inför lagen i de konkreta exempel som jag här tog upp. i Äkersberga (fp) kort genmäle: i Luttra sade att om dekommunalt anställda och de som söker anställning I kommunen får besvärsrätt, såskulle också leverantörer och anbudsgivare kunna åberopa sådan besvärsrätt.Men för att trygga deras ekonomiska intressen har ju gjort enkraftfuU insats genom sin mycket hårda rekommendation till kommunerna att antadet förslag till nytt upphandlingsreglemen- te som nuföreligger. Om man får samma bestämmelser i alla kommuner stärks ju ocksårättstryggheten för leverantörer och anbudsgivare. Det är en sak somKommunförbundet som sagt har engagerat sig hårt i. Men sedan sade i Luttra nägot verkligtintressant, nämligen att han mycket väl kan tänka sig obligatoriskabesvärsnämnder. Det var en mycket markant reträtt från utskottstalesmannenssida, I utskottets betänkande stär nämligen pä s, 4: "Med hänvisning till bl, a, principen om kommunernassjälvbestämmanderätt har hittUls ställt sig awisande tUl inrättandeav besvärsnämnd som obligatoriskt organ. Enligt utskottets mening är det väsentligt att denkommunala självstyrelsen inte onödigtvis regleras och binds av olika slag avföreskrifter utan att kommunerna i största möjliga utsträckning fär bedriva sinverksamhet i de former och pä det sätt de själva finner lämpligast," Här har alltså utskottets talesman sagt att han mycket välkan tänka sig obligatoriska besvärsnämnder och att det kan vara en smidiglösning. Det är ju en mycket intressant reträtt. Jag tycker, herr talman, attdet då finns anledning för kammaren att följa i Luttrarekommendation genom att rösta på reservationen. i Luttra (c) kort genmäle: SjälvfaUet måste vi eftersträva likhet införlagen, men en sädan strävan har ju kommit till uttryck i kommunallagen genomatt besvärsrätten begränsas till kommunmedlemmar, lnte ens motionärerna tänkersig ju någon obegränsad besvärsrätt för alla och envar, oavsett var i landetman är bosatt. Besvärsrätten skall gälla inom ett alldeles speciellt område,och det måste alltså vara en pä speciellt sätt konstruerad besvärsrättmotionärerna här viU ha. i Äkersberga sade att vad jag tidigare anförtinnebär en reträtt. Nej, det gör det inte. Jag har alltid haft den meningen,att om vi har att välja mellan olika alternativ, så skall vi välja det sominnebär den bästa och smidigaste lösningen. Skall jag välja mellan en pä dettasätt konstruerad besvärsrätt och ett obligatorium när det gäUer besvärsnämnder,tar jag det . Besvärsnämnderna har ju vunnit burskap; vi har t, o, m.alldeles valt en suppleant till besvärsnämnd haralltså också en besvärsnämnd. Det är ett inslag i det offentliga livet som manskulle önska kunde genomföras på frivillighetens väg, som det är , men detkan mycket väl också tänkas att det finns goda skäl för ett obligatorium. i (fp) kort genmäle: Finns det många och klara exempel på attanställda missgynnats i egen situation därför att de inte har kunnat besvärasig, dä finns det allså inte hkhet inför lagen, och då måste alla hjälpa tillatt få ett sådant tiUstånd att det råder likhet inför lagen. Det här är en märklig debatt, 1 betänkandet hänvisarutskottets majoritet till att det finns möjlighet för kommun, som så Vidgad besvärsrätt för kommunalt anställda m. fl. 2 protokoU 1973. Vidgad besvärsrätt för kommunalt anställda m. fi. önskar,att inrätta en särskild besvärsnämnd. säger utskottets talesman atthan gärna vill se att det fanns skyldighet att inrätta en sådan nämnd det ärinnebörden i vad han säger. Varför sades det då inte i utskottet, och varförskrev inte majoriteten i betänkandet att denna möjlighet i rättssäkerhetensintresse borde ersättas av en skyldighet? Det har man inte skrivit; det sägs nui debatten. Det är märkligt, det är intressant och det är ett steg framåt, mendet har alltså tagit utskottet skrev sitt betänkande, den17 oktober, och till dagens dato innan detta kom fram. Jag utgår ifrån, herrtalman, att majoriteten i utskottet nu gör en helomvändning och ansluter sigtill kravet på en skyldighet att inrätta besvärs-nämnd och alltså nalkasreservationen. Jag instämmer med den talare som sade att man kan ge dettaomtänkande en skjuts framåt genom att rösta på reservationen. Så var det en annan sak som jag tyckte var litet märklig iutskottets talesmans yttrande. Han sade att rnan inte vinner så mycket på enbesvärsmöjlighet, eftersom det som prövas inte är lämpligheten utanlagligheten. Ja, det är just det; det är lagligheten man prövar. Skulle detvara något fel att man prövar lagligheten, herr talman? Var och en som vill slåvakt om rättssäkerheten i landet är väl intresserad av att man prövarlagligheten. Jag tycker det är djupt komprometterande att en sä skickligtalesman för kommunerna som i Luttra säger att det inte är avnägot intresse att pröva lagligheten när man inte får pröva lämpligheten. Jagtycker att det är av oerhört stort intresse att pröva lagligheten av ett beslutäven när det gäller kommuner, i Luttra! HerrLARSSON i Luttra (c): försöker pressa det jag harsagt ytterligare en bit sä att det blir litet mer tilltalande för hans egenuppfattning. Jag har inte sagt att jag gärna säge en skyldighet för kommunernaatt inrätta besvärsnämnder. Jag har sagt att jag i valet meUan olika alternativkan tänka mig obligatoriska besvärsnämnder. Det är möjligt att inte upplever det sä,men kommunalmännen upplever en begränsning i besvärsmyndigheternas rätt att taställning till de kommunala besluten. Det är en begränsning. Jag har den uppfattningen att en sökande till en kommunalbefattning, om han anser att hans meriter inte har blivit rättvist värderade,har små möjligheter att fä rättelse genom vanliga kommunala besvär. Kommunenhar nämligen rätten att anställa den kommunen vill. Det är däri jag menar attdet ligger en begränsning som mäste vara ganska besvärande för den härkategorin av sökande. Visserligen kan man få lagligheten prövad. Men om detfinns en besvärsnämnd har denna skyldighet att göra en objektiv värdering avsökandes meriter. Dessutom sker det hela inom kommunens ram, och det är en bådesmidigare och bättre lösning. Man kan alltså ha uppfattningen att man frivilligt bordeinrätta besvärsnämnder i alla kommuner och alla landsting. Jag har anfört somett extra argument att vi efter fär ett 270-tal ganska stora kommuner,och att man framför allt i de stora kommunerna måste känna ett starkt behov aven besvärsnämnd, som tar ställning till dessa besvärliga frågor. Det finns besvärsnämnder i ca 25 kommuner av ca 400,Det vittnar om behovet. säger i Luttra att han är beredd atttUlstyrka inrättandet av besvärsnämnder om det finns behov av sådana. Hur skallvi utröna det behovet? Det kan bara ske genom att vi ersätter ordet möjlighetmed ordet skyldighet. i Luttra (c): Den uppgiften kan då kompletteras med attbesvärsnämnderna åtminstone i de mindre kommuner som har inrättat sädana istort sett är arbetslösa. När det sedan gäller landstingen vill jag anföra att detövervägande antalet numera har besvärsnämnder. Om besvärsnämnden är arbetslös är helt ointressant. Det ärdet förhällandet att den finns som är intressant. Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs pä bifall tilldels utskottets hemstäUan, dels reservationen av m, fl,, ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr i Äkersberga begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller konstitutionsutskottetshemställan i betänkandetnr 29 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen av m, fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr i Äkersberga begärde rösträkning verkstäUdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: § 7 Föredrogs betänkanden Nr 30 med anledning av motion om ökad rättshjälp irättstvist med kommun Nr 31 med anledning av motion om rätt för församling attbevilja anslag till mission och utvecklingsbistånd Vidgad besvärsrätt för kommunalt anställda m. fi. KammarenbiföU vad utskottet i dessa betänkanden hemställt. Sekretesskydd för uppgiftslämnare tiU intervju- och enkätundersökningar § 8Sekretesskydd för uppgiftslämnare till intervju- och enkätundersökningar Föredrogs konstitutionsutskottetsbetänkande nr 32 med anledning av motion rörande frågan om sekretesskydd föruppgiftslämnare till intervju- och enkätundersökningar, I detta betänkande behandladesmotionen 1973:544 av () och () vari hemställts attriksdagen hos Kungl, Maj:t begärde att frågorna om sekretesskydd för enskildauppgiftslämnare till intervju- och enkätundersökningar och om etiska regler fördessa undersökningar gjordes till föremål för utredning. Utskottethemställde att skulle avslå motionen 1973:544, Reservation hade avgivits av herrar () och () vilka ansett att utskottet med bifall till motionen 1973:544 borthemställa, att hos Kungl, Maj;t begärde att frågorna omsekretesskydd för enskilda uppgiftslämnare till intervju- ochenkätundersökningar och om etiska regler för dessa undersökningar gjordes tillföremål för utredning.