prot · FW09116 · 1973-12-31 00:00:00 — § 1 Föredrogs och hänvisades Kungl, Maj:tsproposition nr försvarsutskottet. Vid remiss av Kungl. Maj:ts proposition ang. anställningsskydd,m. § 2 Vid remiss av Kungl. Maj:ts proposition ang.anställningsskydd, m.m. Maj:ts propositionnr 129 med förslag till lag om anställningsskydd, m. m. Ordetlämnades på begäran till HerrLIDGARD (m), som yttrade: De förslag som Kungl. Maj:t lägger fram ipropositionen 129 om trygghet i anställningen är synnerligen betydelsefulla förbåde arbetstagare och arbetsgivare. Det får vi säkert tUlfälle att diskuteraunder ärendets fortsatta behandling. Vad jag skulle vilja framföra här ärett beklagande av att man frän regeringens sida inte har tyckt att dettaviktiga lagförslag, som berör nästan alla anstäUda - inte riktigt alla, men detfår vi också tillfälle att diskutera senare och aUa arbetsgivare, har varitförtjänt av att remitteras till lagrådet. Jag har i denna talarstol när det hargällt andra lagförslag som vi haft att behandla sagt att det är synd attregeringen underlåter att höra lagrådet i frågor av detta slag som berör såmånga människor. Det föreligger ett starkt behov för oss som arbetar här iriksdagen att få en allsidig belysning av sädana här svåra frågor. Här vill jag särskilt understryka att det rör sig om enhelt ny lagstiftning, som vi praktiskt taget inte har några som helstförebilder till. Vi har ingen särskilt stor erfarenhet pä dettalagstiftningsområde, och därför hade det varit bra om vi hade fått redovisatför oss sädana speciella synpunkter som lagrådet normalt har framfört på grundav den granskning som man gjort av andra lagförslag. Jag skall inskränka mig till detta. Jag vUInu bara ge uttryck åt förhoppningen att regeringen skaU bättra sig pä dennapunkt och inte vara sä rädd för att få sina lagförslag granskade av sakkunnigainstanser. Överläggningen var härmed slutad. Maj:ts proposition nr 129 hänvisades därefter tillinrikesutskottet. § 3 Föredrogs och hänvisadesKungl. Maj :ts propositioner nr 135 tUl försvarsutskottet, nr 136 tillsocialutskottet, 5 protokoU 1973. nr 140 nr 141 nr 142 1/1 -\ y-t y-\ t/% c\ i-I r och 138 tUl lagutskottet, § 4 Föredrogs och hänvisades redogörelsen nr 17 tillutrikesutskottet. § S Föredrogs och hänvisadesmotionerna nr 2008 tUl justitieutskottet och nr 2009 tillsocialförsäkringsutskottet. § 6 Föredrogs och biföllsinterpellationsframställningarna nr 90124. § 7 Utsträckt motionstid Ordet lämnades på begäran till HerrPETERSSON i Gäddvik (m), som yttrade: Jag tiUåter mig hemställa att kammaren villebesluta att tiden för avgivande av motioner i anledning av dels Kungl. Maj:tsproposition 1973:135 angående vissa organisationsfrågor rörande armén, delsKungl. Maj:ts proposition 1973:146 angående godkännande av överenskommelsermellan och om dels fasta förbindelser över , delsflygtrafikledningstjänst m. m. med anledning av tillkomsten av en danskflygplats pä Saltholm, m. m. måtte med hänsyn till ärendenas omfattningutsträckas till första plenum efter . Denna anhållan bifölls. §8 Interpellation nr 125 om vidgad rätt till statsbidrag till elevhem för eleveri gymnasieskolan Ordetlämnades på begäran till HerrHENMARK (fp), som yttrade: JämUkt "Bestämmelser om statsbidrag tillelevhem för elever i gymnasieskolan" (kungl. brev av )utgår statsbidrag till kostnader för lokaler för elevhem. Statsbidraget berörde flesta tvååriga pä gymnasieskolan samt specialkurser med undantag avsädana som avser utbUdning för jordbruk, skogsbruk eller trädgårdsnäring. De tvååriga gymnasielinjerna jordbmk och skog är emellertidicke inkluderade i dessa bestämmelser. För skogsbrukets yrkesskolor finnsemellertid en särskild skrivelse frän SÖ av , diarienummer 5501/72, som ger i-notsvarande statsbidragsmöjligheter. För sjuksköterskeskolor finns också motsvarandebestämmelser för statsbidrag. gäller sålunda beträffande landstingensgymnasieutbildning att statsbidrag kan utgä tUl förhyrande av elevhem vidsamtliga utbUdningshnjer utom jordbruks- och trädgårdsutbUdning. Detta förhällandeförefaller inkonsekvent och orättvist. Med här anförda skäl anhäUer jag om medgivandeatt till herr utbildningsministern få ställa följande frågor; att nu rådande statsbidragsregler är tillfredsställande? När kan förslagtill ändrade och rättvisare bestämmelser förväntas? § 9 Interpellation nr 126 om en allsidig informationrörande kärnkraftens säkerhetsfrågor Ordet lämnades på begäran tUl FruHAMBRAEUS (c), som yttrade; beslöt i är att uttala följande: "Inga beslut att bygga ut kärnkraften ytterligare börfattas förrän ett nytt, allsidigt beslutsunderlag, innefattande bl. a.information om forskningsresultat och utvecklingstendenser, har förelagtsriksdagen," (betänkande nr 1973 s. Beslut enligt 2 § atomenergilagen rörande nya aggregat böralltså inte fattas förrän detta beslutsunderlag presenterats. Nägon tidsgränspä ett är har inte satts av , vUket ofta påståtts i diskussionen. Det är av stor betydelse att man kan lita på att deninformation som regeringen kommer att förelägga verkligen ärallsidig. För att detta skaU bli möjligt är det nödvändigt att också sakkunnigakritiker av kärnkraften och sakkunniga som inte deltar i det nuvarande svenskakärnkraftprogrammet inbjudes att informera regeringen. Med hänvisning till det anförda anhälles om kammarenstillstånd att tiU herr industriministern fä ställa följande fräga: På vilket sätt ämnar statsrådet försäkra sig om att deninformation rörande kärnkraftens säkerhetsfrågor som skall föreläggas riksdagenkommer att bli allsidig? Denna anhållan bordlades. § 10Interpellation nr 127 om ökat statligt inflytande över byggmaterialproduktionen Ordet lämnades på begäran till HerrWERNER i (vpk), som yttrade: AB Cementas köp i är av ABGullhögen fullbordar en praktiskt taget hundraprocentig koncentration inomcementvaruproduktionen tUl ett mäktigt monopol. Redan före denna fusion kansägas att AB Cementa jämte AB Gullhögens Bruk utövade en utpräglad dommans. Debåda giganterna inom den tunga sektorn av byggmaterialindustrin har eftermarknadsuppdelning sinsemellan utan inbördes priskonkurrens bestämt vad viktigabasmaterial skall kosta. kommunisternas riksdagsgrupp har underflera är i riksdagsmotioner riktat uppmärksamheten pä den privatkapitalistiskadominansen inom byggnadsmaterialbranschen och speciellt inom denna del. Vadcementvaruproduktionen angår har i vpk-motionerna anförts att de privatägdajätteföretagen redan har sädan kapacitet att statlig nyetablering inte är enframkomlig väg för att skaffa ett statligt inflytande över denna bransch. Ettsådant måste därför enligt kommunisternas mening förverkligas genom ettförstatligande. Senast vid årets vårriksdag ställdes i motion 819 yrkande attriksdagen hos regeringen skulle hemstäUa om förslag om förstatligande av bl, a,AB Cementa och AB Gullhögens Bruk, I såväl motionen som utskottets betänkandeåberopades fastställandet frän statens pris- och kartellnämnd att till följd avföretagsstrukturen förutsättningar för priskonkurrens mellan tillverkarnasaknas. Statens delägarskap i Gullhögen innebar enligt utskottet en direktinsyn i produktion och marknadsföring av cement och lättbetong. En sådan mycketgenomgripande åtgärd som motionärerna förordat fanns det därför enligtutskottets mening inte anledning till, .Prisutvecklingen och den nu genomförda maktkoncentrationen aktualiserar attfrågan om ett statligt ingripande ånyo tas upp tUl behandling, 1 den åberopademotionen påvisades att priserna på cement till hadeökat , I ett tal inför representantskap i den11 maj i är uppskattade förbundsordföranden i , herrKnut , prisstegringen pä bl, a, cement till 25 sedan år1969, Vidare anförde han att anledning tUl misstanke förelåg, att de s, k,byggkedjorna tar ut i materialledet när konkurrensen i byggledet omöjliggörövervinster där. Det statliga delägarskapet i Gullhögen, bestående i ettägande av av aktierna, har inte ens haft till resultat attföretagets försäljning till Cementa kunde ske med regeringens vetskap. En annanaspekt är det hot om nedläggande av fabriken i som uppstått i sambandmed det nya cementmonopolets tillkomst. Fabriken sysselsätter 300 personer. Etthelt samhälle med 1 000 invånare är beroende av fabrikens existens. En märkligomständighet är också att de anställdas representanter i bolagsstyrelsen höllsutanför beslutsfattandet om Cementas köp av Gullhögen. Sammanfattningsviskan alltså sägas att det statliga delägarskapet i Gullhögeninte pä något sätt berättigar den tUlfredsstäUelse över det Nr 116 statliga inflytandet i denna betydelsefulla bransch som utskottets Onsdaeen den betänkande och ställningstagande till den åberopade vpk-mo- -inoktober 1973 tionen gav uttryck ät. I pressdiskussionen efter den genomförda fusionen skrivertidningen (s) i en ledare : "Staten har tillförsäkratsig en mindre del (inflytande). Men kollektivt ägande och kontroll avcementtillverkningen är av sädan betydelse för löntagarna/konsumenterna, atten insats av AP-fondsmedel skulle vara väl motiverad." Slutsatsen för cementvaruproduktionens del kan med sammafog gälla byggmaterialindustrin i vidsträcktare mening. Det inträffadeUlustrerar för cementvambranschens vidkommande behovet av ett sådant vidsträcktaregrepp på denna fråga. Av omedelbar betydelse är att de av nedläggningshotdrabbade anställda i får detta hot avlägsnat och frågan omsysselsättning löst på ett tillfredsställande sätt. Med stöd av det anförda hemställer jag om kammarenstillstånd att till herr industriministern få rikta följande frågor: Cementas förvärv av AB Gullhögens Bruk aktualisera ett ingripandemot den privatkapitalistiska maktkoncentrationen inom cementvarubranschengenom ett förstatligande? situationen nu vara mogen för att i vidsträcktare mening prövafrågan om ett ökat statligt inflytande över byggmaterialproduktionen? Vilka åtgärderavser statsrådet att vidta i syfte att trygga sysselsättningen för de anställdavid Hällekisfabriken? Denna anhäUan bordlades. § 11 Interpellation nr 128 ang. lantbruksrepresentationenvid svenska beskickningar i utlandet. Ordet lämnades pä begäran till HerrHANSSON i Skegrie (c), som yttrade: fattade beslut om enförstärkning av utlandsrepresentationen pä jordbruks-, skogsbruks- ochlivsmedelsområdet. Denna har tidigare omfattat befattningar i , Brysseloch . Genom beslut skapades möjligheter att tillsättaytterligare en befattningshavare, placerad i . I enlighet härmed höjdesanslaget till lantbruksrepresentanter för /74 med 250 000 kronori förhållande till förslaget i statsverkspropositionen. Såväl i den motion (nr 1973) och detutskottsbetänkande (jordbruksutskottets betänkande nr I p. 1973) som låg till grund för frågans behandling i som i kammardebatten framgick det klart och tydligt att beslutet avsåg en utökning av representationen med en befattningshavare i . Motivet för att inrätta en sädan tjänst var bl. a. behovet av att vidga marknaden för svenska jordbruksprodukter men också angelägenheten av att närmare kunna följa den allmänna utvecklingen inom jord- och skogsbruk och på miljövårdsområdet i dessa 69 6 protokoU 1973. Nr 116 länder. avslog samtidigten reservation, där tankar framfördes Onsdagenden senare inrätta en särskUdrepresentant i i anslutning till 17 oktober1973 ' mUjövärdssekretariat. -------------------- Efter riksdagsbeslutet har dentidigare lantbruksrepresentanten i Nägon ny befattningshavare har däremot inte utsetts iBonn. Regeringen har i stäUet inrättat en befattning i . Den förstärkning av bevakningen på lantbmkets område i Europaoch som riksdagsbeslutet avsäg har alltså inte kommit till stånd.Regeringens handlingssätt i denna fräga måste därför inge förvåning. Den genomriksdagsbeslutet möjliggjorda utökningen av lantbruksrepresentationen harsåledes enligt min uppfattning inte skett i enlighet med riksdagsbeslutets andaoch mening. Med hänvisning till vad som har anförts i interpellationenhemställer jag om kammarens tillstånd att till herr jordbruksministern ställaföljande frågor: att regeringens handläggning av frågan om en utökning avlantbruksrepresentationen står i överensstämmelse med beslut? Har regeringenför avsikt att återbesätta befattningen som lantbruksrepresentant i ? Denna anhållan bordlades. § 12 Interpellation nr 129 om återupptagande avutbildningen för vapenfria värnpliktiga vid i Ordet lämnades på begäran till HerrLINDKVIST (s), som yttrade; Ett av de tjänstgöringsalternativ som står devapenfria tjänstepliktiga (VTP) till buds är utbUdningen på SJ-skolan iÄngelholm. Där antages ärligen mellan 50 och 100 vapenfria tjänstepliktiga förutbildning i hnjereparationstjänst. Efter en drygt tvä månader lång teoretiskoch delvis även praktisk utbildning sker den fortsatta tjänstgöringen på deorter där de vapenfria blivit placerade. Denna del av tjänstgöringen pågår iungefär och fuUgöres under handledning av instruktör. Anledningen till att frågan om de vapenfriatjänstepliktigas utbUdning på SJ-skolan i aktualiseras i dennainterpellation är att ifrågavarande utbildning har instäUts under budgetåret1973/74. Ett grundläggande skäl till att utbUdningen inställtssynes enligt de upplysningar som stått att fä i ärendet vara att varken SJ eller AMS är beredda att påta sig kostnaderna för den. Kostnaderna för utbUdningen uppgår till ca I mUjon kronor. Från SJ upplyses att man anser såväl utbildningen som förekomsten av vapenfria tjänstepliktiga i företagets reguljära verksamhet vara en företagsekonomisk belastning för . SJ anser att denna verksamhet saknar motsvarighet hos 70 konkurrerande företag och hänvisar i sammanhanget till den statliga Som en följd därav har SJ i skrivelse till Nr 116arbetsmarknadsstyrelsen begärt ersättning för sina utbUdningskostnader. Kungl.Maj:t har utfärdat närmare bestämmelser om ersättning för utbildningskostnaderoch vederlag för vapenfria tjänstepliktigas arbetsin- -- Engrundläggande regel i dessa föreskrifter är att en s. k. clearingmetod iförekommande fall kan tUlämpas. Metoden innebär bl. a. att kostnaderna kankvittas om utbUdningskostnaderna och värdet av de vapenfrias arbetsinsatsskulle uppgå till ungefär lika stora belopp. Fram t. o. m. /73har AMS disponerat ett anslag för utbUdning av VTP. Det är från detta anslagsom SJ begärt ersättning för sina kostnader. Ersättning förutbildningskostnader har emeUertid AMS endast kunnat utbetala underförutsättning att ansökande myndighet givit vederlag för VTP:s insatser. I samband med att SJ hos AMS begärde ersättning för sinautbildningskostnader framhölls emellertid frän företaget att man inte var vUligatt kvitta dessa kostnader mot ett vederlag för de vapenfrias arbetsinsatser.Som skäl härtiU framhåUes att SJ inte anser sig kunna utnyttja de vapenfriasinsatser i den fredsmässiga produktionen. Därmed har också SJ ryckt undanmöjligheterna för AMS att ur det under /73 disponerade anslagetkunna utbetala ersättning för de kostnader som för statens järnvägarsvidkommande är förknippade med utbildningen av vapenfria tjänstephktiga på SJ-skolani . Fr. o. m. /74 föreskrivs att de medel somavsatts för ersättning av utbildningskostnader skall disponeras av Kungl.Maj:t. Efter hand som ett större antal sökande erhållit vapenfri tjänst harplaceringen av dessa ungdomar i meningsfull tjänstgöring kommit under debatt.Krav har därvid stäUts på en utökning av antalet utbUdnings- och sysselsättningsmöjligheterför dem som erhåUer vapenfri tjänst. Sedan biföU en motioni samma ärende har en statlig utredning fått i uppdrag att bl. a. lämna förslagi denna riktning. Med beaktande av den situation som råder vid placeringenav vapenfria tjänstephktiga framstår beslutet att under innevarande budgetårinte inkalla VTP tUl utbildning vid i som oförklarligt.Denna form av utbildning har ju pågått och berör numera upptill 100 ungdomar. Om snäva bestämmelser om kostnadsansvaret för ifrågavarandeutbildning utgör ett hinder för ett fullföljande av denna /74bör Kungl. Maj:t som under detta budgetår disponerar vissa medel förutbildningskostnader utan dröjsmål ingripa i ärendet. Oavsett var detslutliga kostnadsansvaret skall läggas är det angeläget attutbUdningsverksamheten vid kommer i gäng. Med stöd av denna redogörelse hemstäUer jag om kammarenstillstånd att tUl herr inrikesministern få framställa följande frågor: Vilka åtgärderavser statsrådet att vidtaga för att få utbUdningen för vapenfriatjänstepliktiga vid i återupptagen? Vid vilkentidpunkt kan utbildningen lämpligen åtempptas? Denna anhållan bordlades. § 13 Anmäldes och bordlades Kungl. Maj:ts proposition nr 165 med förslag tiU vissaekonomisk-politiska åtgärder. § 14 Anmäldes och bordlades motionen nr 2010 av herrHermansson m. fl. om svenskt bistånd till motståndsrörelsen i , § 15 Meddelande ang. enkla frågor Meddelades att följande enklafrågor framställts, nämligen av Nr 250 (vpk) tUl herr handelsministern omåtgärder med anledning av de ökade fraktkostnaderna för olja: Avser handelsministern att vidta några åtgärder medanledning av de mycket kraftiga ökningarna av fraktkostnaderna för olja medhänsyn till fraktkostnadernas stora andel i höjningen av oljepriserna och desskonsekvenser för bl. a. boendekostnaderna? Nr 251 () tiU herr utrikesministern ombistånd åt politiska flyktingar frän : Vilka ytterligare åtgärder avser regeringen att vidta direkt eller i samarbete med FN;s flyktingkommissarie - för att uppnå att depersoner som flyr eller önskar fly undan politiska förföljelser i ChUeskaU kunna lämna landet och erhålla i eller annat lämpligtland? Nr 252 i Äkersberga (fp) till herrkommunikationsministern angående beredskapen mot skador vid sjötransport av miljöfarligtgods: att nuvarande bestämmelser om och beredskap mot skadorvid transport till sjöss av giftigt och annat farligt gods är Nr 253 () tUl herr industriministern angående tidpunkten för förslagtUl om ett nytt stålverk i : När beräknas den pågående utredningen om ett nyttstålverk i ha nätt därhän att förslag därom kan föreläggas ? Nr 254 () till herr inrikesministern omhöjning av övre gränsen för direktlån som beviljas av företagarföreningar: villigt att överväga en höjning av övre gränsen för de direktlån,som företagarföreningarna äger att bevilja hantverksföretag samtmindre och medelstora företag? Nr 255 i (c) till herrjustitieministern angående tillsättandetav valförrättare: 116 Anser statsrådet att det är väl förenligt med andan i gällande Onsdaeen den vallagstiftningatt majoriteten i en valnämnd utnyttjar sin majoritets- j- ställningför att besätta samtliga poster som valförrättare med perso------------ ner som tillhör samma pohtiska meningsriktning som valnämndens majoritet? Nr 256 () till herr jordbruksministernangående den svenska fiskarkårens framtida utkomstmöjligheter: Vilka åtgärder ämnar regeringen vidtaga för att i god tidtillförsäkra den svenska fiskarkären möjlighet att för framtiden fortsätta medsitt yrke på , och andra fångstområden, där man fiskatsedan generationer, därest den av FN planerade havsrättskonferensen våren 1974skulle ge de olika kuststaterna rätt att flytta ut fiskegränserna till 200sjömil, vilket nu i olika former planeras? Nr 257 () tUl herr industriministernangående planerna Hur ser statsrådet på planerna att omlokalisera landetscementindustri och vUka möjligheter föreligger att understödja kommunenssträvanden att trygga arbets- och utkomstmöjligheterna för befolkningen iHällekis? § 16 Kammaren åtskildes .