prot · FW0994 · 1973-12-31 00:00:00 — Och är det nägot somomlokaliseringen medfört, så är det att myndigheter sett och ser över sinaorganisationsproblem och att delegering ut till regionala organ äger mm ellerplaneras. Man kan titta på domänverket och på , som har varit uppe häri diskussionen. Men att ta upp frågan om omfördelning av arbetsupp-giftemamellan stat och kommun i det sammanhang som vi diskuterar tycker jag ärfelplacerat, då frågan är under utredning i länsberedningen. Det kan endastvara ur en synvinkel som det kan vara motiverat, och om det är någon av de häruppgifterna som man kunde placera ut på kommunala organ från de statliga. Jag hade tänkt visa upp hela den härutlokaliseringsetappen plus den första på TV-skärmen, men det har inte gått attordna tekniskt. ändå frågaherrar reservanter från borgerligt håll: Är det t. ex. fråga om en omfördelningav beslutsfunktioner från statlig tiU nivå när det gäller de verk somskaU tUl - , militärpsykologiska institutet, försvaretssjukvårdsstyrelse, del av , försvarets civilförvaltning,? Eller tUl statens kriminaltekniskalaboratorium, statens rättskemiska laboratorium, statens geotekniska institut,statens väg- och trafikinstitut, del av , del ? VUka av de här verken är det som ni vill attlandsting och kommun skall ta över? i sade att det finnsmycket som vi kan plocka ut tUl 280 kommuner. VUka kommuner skaU ta hand omvärnpliktsverket eUer fortifikationsförvaltningen? Skall vi ha kommunala arméerhär? Det vore bra om ni sade ifrån, att de här verken kan inte decentraliserasut tiU kommuner och landsting, och inte bara använde sådana här rundaformuleringar som inte har någonting med verkligheten att göra. När det gäller reservationerna 2, 3 och 4 skall jag integå in i någon motivering för utskottets ställningstagande, då alla reservanterännu icke haft ordet, utan nöjer mig med att yrka avslag på desamma. Jag skall emellertid säga ett par ord tUl ,som talade om att det regnar manna och att hur man än vänder sig har man ändanbak. Men vpk tar ju också stäUning för hela den här propositionen och har baraett särskUt yttrande, så "hycklarnas ve" kanske i så fall ocksådrabbar er. Jag tycker att det är viktigt att poängtera för vadjag redan har sagt när det gäUer omlokaliseringen, nämligen att i förlängningenser vi också möjligheter till att den skall ge industrisysselsättning o. d. TiU slut, herr talman, ett konstaterande! När vidiskuterade omlokaliseringen 1971 fanns det 15 reservationer. har vibara 6. Det synes också som om det finns en betryggande majoritet i riksdagenför utskottets och propositionens förslag. Min personliga uppfattning är attäven om det i ett inledande skede kan uppstå såväl personliga somorganisatoriska svårigheter, så kommer ett beslut om utlokahsering av statligaverk att vara något positivt i samhällsutvecklingen. Administration kommer attspridas till regioner som brottas med problem och vara den injektion som kan fätrenden att ändras, så att -vi i får regioner från norr till söder meden mer differentierad arbetsmarknad, som kan ge människorna arbete och trivseloch goda mUjöer såväl under dagens id som under friheten. Med detta,herr talman, yrkar jag bifall till utskottets hemställan. Omlokalisering av viss statlig verksamhet HerrNORDGREN (m) kort genmäle: började sitt inlägg med attsäga att debatten präglades av viss försiktighet, i varje fall i jämförelse meddebatten förra gången. Det är kanske inte sä underligt, . Jagtror att den präglas av försiktighet från båda parter från oss som enligtpartimotionen har yrkat avslag, vilket ju i realiteten motsvarar uppskov i dethär fallet, och även från sida. Och varför präglas debatten avförsiktighet? Vi är faktiskt på båda håll ovissa om erfarenheterna av denbeslutade etapp nr 1. Vi vet inte säkert vad den Omlokalisering av viss statlig verksamhet kommer attbetyda, och därför har vi frän moderata samhngspartiet hemställt ipartimotionen, att vi inte skall fatta något beslut om fortsattomlokalisering utan först avvakta erfarenheterna och sedan ta stäUning. Därförgår ju också vår partimotion ut pä ett avslagsyrkande. påstår att vi yrkat uppskov. Det är ju ipraktiken i det här faUet samma sak ett avslagsyrkande och ett yrkande omuppskov för att få erfarenheter från den nu pågående utlokaliseringen. Vi vetju inte vare sig vad det kostar, vad det betyder för mottagningsorterna ellerhur det går att lösa personalproblemen. Först när det visar sig att samtligadessa punkter är positiva, är det anledning att på nytt pröva en ytterligareutlokalisering. Vi har inte begärt uppskov därför att vi viU försvåraeller göra det bekymmersamt för personalen i de här verken, utan vi har begärtdet endast för att få se om erfarenheterna visar om det ur både personalsynpunktoch ur andra synpunkter är riktigt med ytterligare en etapp nr 2. Sedan sade att utskottet i en av de förstameningarna säger att man skall tiUgodose regionalpoUtiska synpunkter, att manskall ta hänsyn tiU människor osv. Det är ju aUdeles riktigt. Men då borde man,och herr finansmmister, också ha tagit litet större hänsyn tiUdet aUmänna stödområdet och därmed jämförbara orter. Det är där de storaproblemen finns. Då borde man inte på nytt placera större delen av deföreslagna utlokaliseringarna tiU orter som redan i etapp nr 1 blevtiUgodosedda. vi avvaktar erfarenheterna tycker jag nog,herr finansminister, att man kunde överväga en annan ekonomisk politik, enannan näringspolitik, som gör det lönsammare och fördelaktigare att drivarörelser och arbeta inom de här områdena. HerrNILSSON i (c) kort genmäle: frågade mig vad som skullehända om socialdemokratin förlorade valet . Kunde man lita pä att dagensriksdagsbeslut häller efter valet? Är 1971 var det en mycket stor majoritet förutflyttningen. I är kan vi förutse en mycket stor majoritet. Oavsett vad somhänder i valet tror jag också att man kan förutse att kommer att haen mycket stor majoritet för det som beslutas . Och eftersom en regeringinte kan föra någon annan politik än vad accepterar, torde väl svarettiU vara givet. Vad gäller ortklassificeringen säger attmed regionalpolitik kan man inte tUlgodose allsidiga arbetsmarknader.Jag har tidigare påpekat att har en ensidig arbetsmarknad. ,och de flesta av våra stora orter har ensidiga arbetsmarknader. Vi harknappast möjligheter att bygga upp en helt aUsidig arbetsmarknad i någon ort iSverige; vi måste lita tUl regioner. Jag tycker att det var ett onödigt gräl som upp här, eftersom vi ju från vår sida helt accepterar de orter tUl vilkautflyttningen skall ske. HerrFageriund har mycket stor anledning att hysa förståelse för att det kundeuppstå fel i motioner under den värsta motionsbrädskan . Aldrigtidigare har väl regeringens brist på planering varit så iögonfallande när detgäUer att framlägga propositioner som just . Vid ett tUlfälle utgickmotionstiden för ett fyrtiotal stora propositioner . Vi har alltså anledning att frän vår sida beklaga dettaliksom att det stycke som läste upp inte kommit med i vårpartimotion. Men även på den punkten mäste det vara ett onödigt gräl, som herrFagerlund tar upp, eftersom enighet råder mellan oss vad gäller ifrågavarandepersonalfrågor. Det är väl också ett besked om att skrivningen i motionen ärett missöde som vi naturligtvis beklagar. i (fp) kort genmäle: Med anledning av den långa talarlistan skalljag bara säga några få ord. Jag hoppas att inte uppfattade mitt tal omsanningen som att jag skuUe ha monopol pä den. Jag menar i stället att medhänsyn tiU oerhörda kunnighet pä detta område kan ingenbetvivla att han talar av uppriktighet och framför synpunkter som är byggda päverklig erfarenhet. Jag vet att det inte är populärt att tala om uppskov ochuppskjutande av en sak. Men i det här läget finns inget annat val för mig närdet gäller att få mer fast mark under fötterna än att denna fråga blir föremålför ytterligare utredning. Omlokalisering av viss statlig verksamhet HerrFAGERLUND (s) kort genmäle: Jag skall fatta mig mycket kort. Lät mig börja med , som säger att jag harmissuppfattat detta med uppskov eller avslag. Ja, det gäller avslag påpropositionen och uppskov med ställningstagandet tUl ytteriigare omlokaliseringm. Uppskov med ställningstagandet tiU ytteriigare omlokalisering - det äratt skjuta beslutet . i tycker att jag har tagit upp ettonödigt gräl med honom här . Jag godtar fullständigt förklaringen tUlfelet i motionen. Jag tyckte bara att det skulle ut inför kammaren, ochdärför tog jag upp det. Och när det gäller den ensidiga arbetsmarknaden menar jag,att om man vUl hävda medflyttande familjemedlemmars möjlighet att få arbete ochsamtidigt har en annan uppfattning när det gäller ortsklassificering och alltdetta, så bör det bara göras ett påpekande härom. Jag söker inte gräl med någoni detta sammanhang. I mitt tidigare inlägg glömde jag att berörareservationen 3 angående omprövning av mynt- och justeringsverketslokalisering. Det berodde inte på att jag skuUe anse att reservationen inteskall behandlas. Det är riktigt som säger, att majoriteten idenna fräga var liten, men det fanns dock en majoritet. Detta har lett tUl satt i gäng, och man räknar faktiskt med att böria bygga ellerjuh. Därför kan vi inte här i - och det gäller väl i synnerhet ettparti som brukar tala om sparsamhet kasta bort ett par tre miljoner iproduktionskostnader bara för att få ett beslut ändrat. Omlokalisering av viss statlig verksamhet HerrNORDGREN (m) kort genmäle: återkom till frågan om avslageUer uppskov. Vi har i vår partimotion begärt avslag för att avvaktaerfarenheten från etapp 1, och det innebär väl i dagens läge exakt samma saksom uppskov med beslutet. Är erfarenheterna goda skall naturligtvis enutlokalisering ske även i fortsättningen, om man kan lösa alla de problem somuppstår på utlokaliseringsorten och på mottagarorten samt för personalen. Sedan nämnde mynt- och justeringsverket.Vid utskottsbehandhngen fick vi beskedet att kommunen hade inköpt en tomt, ochdet är man ju från stat och kommun angelägen om att göra i aUa sammanhang, sådet betraktar jag inte som så farligt. Men om några ytterligare arbeten skullevara förberedda sä förstår jag mycket väl att det är svårt - och kanske urekonomiska synpunkter inte heller riktigt - att ompröva frågan. I annat falltycker jag det är på sin plats att gör detta, speciellt som samma orthar fått ytterligare en ordentlig på-spädning. Däremot har orter inom allmänna stödområdet, som verkligenhar stora problem, inte fått någonting, trots att det har givits löften om det.Reservationen syftar tiU att skapa rättvisa och tiUgodose de områden ifortsättningen som blivit helt lottlösa trots löften och förhoppningar. Detborde man ha gjort i denna etapp. Men eftersom så inte har skett hoppas jag attregeringen och finansministern nu är beredda att medverka tUl andra insatser iHälsingland och i aUmänna stödområdet över huvud taget. i (c) kort genmäle: totalangrepp i förra replikenmot fär vi väl återkomma tUl när den frågan kommer attdiskuteras här i kammaren. Jag kan inte finna annat än att hittUls har varit och är obestridliga och riktiga. Vad som skiljer och socialdemokraterna när detgäller ortsstrukturen och befolkningsfördelningen i landet är att socialdemokraternavUl fortsätta att koncentrera befolkningen tUl orter, som i många fall inte fårnågon del i utflyttningen, medan anser att vi skall ha en fortsattregional utjämning bl. a. tUl orter som är föremål för utflyttning av statligaverk. uttalade sig för en mera regionalpolitisk inriktning avdenna andra etapp. Så har också skett i någon mån. Och det innebär att deområden som socialdemokraterna inte viU försvara lika starkt som fär ennågot större andel av utflyttningen. Efter vad jag kan se finns detalltså inte något sakligt underlag för kritiken i anförande ochnu senast i hans replik. HerrFAGERLUND (s) kort genmäle: i tycker att jag sökergräl, och då vill jag hänvisa till vad som står i inrikesutskottets betänkandenr 1972, s. 28. Om läser detta kanske han får klart för sighur vi behandlade befolkningsramarna den gången. Sedan talade om allmänna stödområdet ochsade att man där har fått för litet. Men han viU ju ge orterna där ännu mindre,eftersom han naturligtvis kommer att stödja den reservation i vUken föresläsatt FOA inte skaU flyttas upp tUl . Vidare vet , att när budgetsekreterare hos oss i utskottet meddelade han hur långt man hade kommit med planeringeni , och säger nu att då bör man inte flytta. Men det ärväl nästan detsamma som att tar tUlbaka sin reservation. Omlokalisering av viss statlig verksamhet HerrERIKSSON i (fp): Jag har gjort den reflexionen: Vad skall detalare som står sist på talarlistan säga? Jag har en känsla av att en del av deargument som jag tänkte anföra redan nu är avbetade, och jag kommer ju ändåganska långt fram på talariistan. Men låt mig börja med att säga nägot om en sak som viallesammans är ense om, nämligen det uttalande som departementschefenstatsrådet som är inne i kammaren nu gjorde, när han talade omvilken effekt utlokaliseringen kommer att fä i . Han följdeupp det uttalandet med att säga; "Någon ytterligare omlokalisering avcentrala statliga myndigheter i de former som har föreslagits i de tvåutlokaliseringsetappema bör därför inte ske." Både och ettenigt utskott har slagit fast dessa synpunkter. Jag tror att detta besked är värdefullt av flera orsaker.Det skapar arbetsro i många av de verk som har känt sig hotade av en eventuellomlokalisering . Det är också bra att beskedet ges därför att viallesammans säkerligen är ense om att ärenden av den här typen är mycketbesvärliga och svårhanterliga. Personalfrågorna är ytterst betydelsefulla -dethar understrukits av flera talare och genom det svåra läget påarbetsmarknaden är det nu ännu mer bekymmersamt än det såg ut att pä denya lokaUseringsorterna skaffa arbete åt famUjemedlemmar. Vi har märkt att oronspeciellt har gjort sig gällande beträffande sysselsättning åt kvinnligarbetskraft. Vidare råder oklarhet om den verkliga kostnaden. Här ståruppgift mot uppgift, såsom redan framgått i debatten. Även vid behandlingen av etapp 2 har vi ett enigtutskott, vilket jag noterar med tillfredsställelse satt som mål att allagrupper, som vill informera utskottet, skall beredas möjlighet att göra det.Självfallet har det medfört en stor arbetsbörda för utskottet, men jag trorinte att någon ängrar att vi fuUföljt värt arbete på ett sådant sätt att viuppfyllt den målsättningen. De synpunkter som framförts har varit ytterstvärdefulla, och de informationer som har getts har varit mycket instmktiva.Totalt har nära 100 personer - eUer för att var exakt 99 personer representerande 19 olika personalgrupper, verksledningar och kommuner,uppvaktat utskottet. Även om tiden för överläggningar varit begränsad i mångafaU har vissa grupper ändå deklarerat att vi i utskottet har gett lika myckettid för uppvaktning som den delegation som planlagt utlokaliseringen har gettdem. 3 protokoll 1973. Omlokalisering av viss statlig verksamhet Vi har i utskottet också behandlat 34 motioner tillsammansmed propositionen. Beträffande motion vill jag instämma i vad herrPeterson i sagt om vårt yrkande om decentralisering. Han påmindeklart och utförligt om att vi pekade på decentraliseringsmöjligheten.Han framhöll att vi i en motion anförde att vi ville ge direkt uppdragtill verken att själva redovisa hur hårt man kunde flytta ut beslutsfunktioner och därmed också anställda. Vi har upprepat detta krav, men vi har inte fåttgehör för det. I vår partimotion redovisas avslutningsvis fyra krav sommotionärerna anser skaU vara uppfyUda för att beslut om genomförande av etapp 2nu omgående skall kunna accepteras. Det heter i motionen vidare: "Om det vid inrikesutskottets behandling avregeringens proposition visar sig att ovanstående fyra huvudkrav i något fallär uppfyllda bör nu kunna fatta beslut om utflyttning. Dä det ärfräga om lokalisering av ny verksamhet bör självklart dessa krav kunnatUlgodoses, om beslut därom fattas i detta sammanhang." Detta är skälet till att vi enhäUigt har accepteratutlokalisering av en del av luftfartsverket tiU . Det är också skälet tillatt vi enhälhgt har anfört precis detsamma som departementschefen har påpekat,nämligen att man bör invänta resultatet av utredningen om utlokaliseringen avstatens bakteriologiska laboratorium. Jag tycker det är tUlfredsställande attredan departementschefen har tänkt om på den punkten. Personligen har jag beträffande ett antal verksutflyttning gjort en annan bedömning än majoritet. Jag vill öppetredovisa skälen för detta ställningstagande. Jag anser att denregionalpolitiska effekten av utlokaliseringen något kommit i skymundan idebatten. Det är möljigt, jag erkänner det, att jag som själv kommer från ettmottagarlän som och vet vUken betydelse utlokaliseringen beräknas fåför Karistad och för länet i stort - är påverkad av just detta. Ett annat skäl tUl att jag stannat för den bedömning somjag gjort är de skrivningar som vi var eniga om betänkande och somutskottets vice ordförande, , redan har redovisat i debatten. Vipekade pä vissa regioner som behövde förstärkning genom utlokalisering i nästaetapp. Ett sådant område var t. ex. sydöstra . föresläs enutlokalisering av delar av tUl , och det är då självklart attjag, som har varit med om att skriva denna beställning, stöder det förslaget. TUlsammans med ett par andra ledamöter av utskottet stodjag 1971 bakom ett särskilt yttrande där vi uttalade följande om Kopparbergslän: "Vi vill med detta yttrande framhålla att måste kommai fråga som lokaliseringslän för en sammanhängande del av den statiigaförvaltningen även när nästa etapp för utlokalisering övervägs." I åretsförslag är den beställningen effektuerad, och jag biträder alltså helt logisktäven det förslaget. Som framgår av handlingarna är jag beredd att redan nuacceptera en utlokalisering av ytterligare några av de verk som föreslås ipropositionen. Det är dock några verk där jag tycker det är alldelesklart att de punktvis uppstäUda kraven i folkpartimotionen inte uppfylles. a. FOA. Jag behöver inte dra upp den debatten därför att jag vet att den ändåkommer att föras . Vi vet allesammans att starka skäl har redovisats frånolika häll om ett uppskov med FOA;s utlokalisering. Jag är besviken över att viinte har kunnat enas om det i utskottet liksom vi har kunnat enas om ettuppskov med utlokaliseringen av statens bakteriologiska laboratorium. Samma sak gäller också delar av . Däranser jag att ett uppskov är sakligt berättigat därför att det pägår enorganisationsförändring inom . Vi vet ju inte ens om dessaavdelningar inom SÖ finns kvar då de skall utlokaliseras. Dethar också sagts vid föredragningar i utskottet att man i princip inte harnågonting emot att flytta ut avdelningar från , men man vill att viskall vänta med det beslutet tUls man vet vilka avdelningar som finns attflytta ut. Jag tror att tidsschemat för den utflyttningen kan följas även om vii dag inte fattar något beslut. Det tredje verket är jordbruksnämnden. Frågan är om detinte är det mest kontaktintensiva verket av dem som föresläs bli utflyttade.Jag vet att andra talare mycket utförligt kommer att redovisa skälen för attjordbruksnämnden inte nu bör utlokaliseras, och jag nämner därför bara sakensom en uppräkning av de reservationer som jag står ensam bakom i utskottet mensom flera andra har deklarerat att de kommer att stödja som ett andrahandsyrkande. Jag ber, herr talman, att med dessa korta reflexioner ochmotiveringar för mitt ställningstagande få yrka bifall tUl reservationerna 2,4, 5 och 6. Omlokahsering av viss stadig verksamhet I dettaanförande instämde (). I likhet med vad som var fallet införriksdagsbeslutet om statlig utlokalisering har utskottet, såsomordföranden redovisade, även den här gången fått motta en ström avuppvaktningar frän myndigheter, personalorganisationer, personalgrupper ochstatliga verk som är berörda av utlokaliseringen samt dessutom från kommuneroch landsting som den mottagande parten även om jag skulle vilja säga attdansen kring guldkalven pä detta häll något har dämpats i förhåUande till deformer den antog vid den förra utlokaliseringen. Invändningarna mot förslaget och kritiken mot det har ihuvudsak också varit desamma som 1971. Jag tiUät mig då att i debatten i ettantal punkter sammanfatta den kritik och de åsikter som har kommit utskottettUl del i samband med uppvaktningarna. Tyvärr är situationen inte ett duggbättre än den var då. De flesta anmärkningarna är lika aktuella somde var 1971, och jag kan inte underlåta att även i dagens sammanfattning ta medden kritik som riktats mot det nu föreliggande förslaget. Det harhävdats frän dessa uppvaktande grupper: Stora bristervidlåder såväl utredning som proposition i fråga om sakligt underlag och detsätt pä vUket de har presenterats. Framfördaåsikter från berörda myndigheter har icke beaktats. Icke heller nuföreligger godtagbara samhäUsekonomiska och företagsekonomiska anlyser. Omlokalisering av viss statlig verksamhet Effektivitetskravetinom förvaltningarna eUer myndigheterna har inte gjorts tUl föremål förgranskning, och myndigheternas möjligheter att fungera på den nya platsen haricke utretts. Kontakt ochsamarbete med de myndigheter som skall utlokaliseras har varit mycketknapphändiga. Kontakterna medpersonalorganisationerna har även denna gäng varit praktiskt taget obefintliga. Inom ettflertal myndigheter pågår rationaliseringar och organisationsutredningar somtar sikte pä delegering av verksamheter och funktioner tUl platser utanförStockholm. Någon hänsyn tUl de förslag och de strävanden som många myndigheterpä ett ambitiöst sätt bedriver har inte tagits. Samstämmigaönskemål från myndigheter och personalhåll att invänta dessa pågåendeutredningars slutförande har man heller icke lyssnat tiU. Deföretagsdemokratiska principer, samråd, samverkan och medinflytande, som man iandra sammanhang talar vitt och brett om har man helt åsidosatt. Listan skulle kunna göras betydligt längre,men låt oss nöja oss med detta! Exemplen ger en klar bild av stämningen ochirritationen bland de myndigheter och personalgrupper som är föreslagna förutlokalisering och även bland många andra utanför dessa led. Som här har sagts är oron bland deutflyttningshotade mycket stor - och nog finns det anledning tUl det. Man harbekymmer, vilket också har framgått av både press, intervjuer och annat, medhur man skall trivas med arbetet på den nya platsen och i den nya miljön, manoroar sig för om det finns arbete för medföljande maka eller make eller annanmedflyttande och hur det ordnar sig med barnens skolgång, för uppbrottet fränen mUjö som är invand och som man trivs i. Man tvingas bryta kontakten medvänner, föräldrar, syskon, kamrater - umgängeskretsen över huvud taget. Manblir inte av med sin bostadsrättslägenhet det är ingen som vUl köpa den;sådan är konjunkturen. Man betraktar och uppfattar omlokaliseringen som en rentvångsförflyttning. Som jag har sagt stödde flera av moderatasamlingspartiets ledamöter den förra utlokaliseringen. Bland dem var jag själv.Det var dock med mycket stor tveksamhet som jag gjorde det, och jag redovisade,såväl i utskottet som här i kammaren, min stora tveksamhet. , herr talman, ärjag inte tveksam längre; jag är fast övertygad om att vi på ett bättre sätt ängenom utflyttning av hela verk kan genomföra decentralisering av statligverksamhet, tUl gagn såväl för myndigheter som för mottagande orter. HerrFagerlund räknade upp ett antal verk och ifrågasatte, om det vore möjligt attdelegera arbets- och beslutandefunktioner. Men vi har ju fått bevis för -genom de redogörelser som lämnats i utskottet frän m. fl. - att sä ärmöjligt. Även på det sättet kan man nå en regionalpolitisk effekt. Man kan naturligtvis med rätta fräga sig hur man på bästasätt skall kunna gagna de regionalpolitiska strävandena. Nog synes det migbättre om man använde de, som jag tror alla är överens om, stora penningsummorsom nu skall läggas på utflyttningen till att skapa bättre förutsättningar attfå värt näringsliv att fungera och skapa lönsamma