prot · FW0943 · 1973-12-31 00:00:00 — Eftervad jag kan förstå blir utrymmet exakt detsamma. Jag är nog förmäten att föreslå att herrargeneraldirektörer i och postverket företar en gemensam studieresa,exempelvis tUl telefonhuset i , där jag har mycket godasläktförbindelser. Jag skall med glädje förmedla den kontakten. Men enligt min mening går våra vänner i en omvägdå de har en hänvisning till ett register. Detta torde sammanhänga med attpostnummersystemet i vissa kommuner i inte synes vara så utbyggt somhos oss. Det synes mig som om det av och mig föreslagna systemetär det absolut bästa. Jag vill med detta yrka bifall till reservationen av herrGustafson i m. fl. Skulle denna reservation falla det kan ju trotsallt inträffa hoppas jag att och jag genom vår motion drivitfrågan framåt och att den rekommenderade studieresan verkligen blir av. HerrMELLQVIST (s); har inbjudit tiU någon form avsläktresa till i detta ädla studiesyfte. Men faktum är att saken harstuderats tidigare. Postnummerförteckningen fanns intagen i telefonkatalogentUl . Det kostade att haden införd i telefonkatalogen. gjorde en undersökning som visade atticke fullt av teleabonnenterna visste att det fanns enpostnummerförteckning i katalogen, och det var mot den bakgrunden man plockadebort detta och sparade . HerrGUSTAFSON i (fp); Den postnummerförteckning som utskottets viceordförande nu talar om är inte den som reservanterna begär. Det var enfölteckning som fanns i början av telefonkatalogen över postnumren för de olikaadressorterna och gatorna. Den infördes bl. a, efter påstötningar från viceordförandens tillfällige bänkkamrat, , Jag tyckte att den fylldeen uppgift. Men det orimliga i detta sammanhang var att för dessauppgifter tog ut annonskostnad. Bl, a, påtalade att det är enorimlig ordning att ett verk som så att säga skall hjälpa ett annat verk medatt ge korrekta uppgifter tar ut annonskostnad för det. Det borde kunna ske påannat sätt. Den postnummerförteckningen togs bort, och det kan manbeklaga. Men det är självklart att den egentligen bara var en nödlösning detrimliga är att man får den fuUständiga adressen om man slår upp i entelefonkatalog. När det gäller kostnaderna säger utskottets viceordförande att utskottsmajoriteten htar mera på uppgifter än påmina. Men jag bygger inte på några andra uppgifter än dem som vi har fått frånteleverket och som har varit tUlgängliga för utskottet. Jag har här redovisat att om man går en annan väg än densom tänkt sig och det är mycket enkelt att se att det är möjligt så reduceras kostnaderna. När säger att det är besvärligt att fäfram teleabonnenternas postnummer har jag påpekat det förhållandet att närutskottets vice ordförande och jag får brev från så finns postnumretdär - alltså postnumret finns redan hos , och därför är det inte såbesvärligt att få fram det. Man har sagt mig att den årliga kostnaden för att införapostnumren (bortsett från engångskostnaderna som man tror skall bli ganskahöga; enligt uppfattning varierar de mellan 4 och 6 å 7 miljonerkronor, och har utskottet angivit den högre siffran för säkerhets skull) -skulle uppgå tUl ungefär 7 mUjoner kronor. Hela kostnaden för den årligatryckningen av samtliga telefonkataloger ligger enligt uppgift på ca 35 mUjonerkronor. Att införa de här fem små siffertecknen skuUe aUtså fördyra den årligadriftkostnaden med . Det är inte särskUt rimligt - det måstegå att göra det mycket billigare. Om kammaren stöder reservationen kommer vinog att kunna finna en väg att till rimliga kostnader få en korrektadressangivning också i telefonkatalogen. 11 protokoll 1973. För att använda finansministerns språkbrukfår jag säga att jag med stigande förvåning har lyssnat till den här debatten.Många ord har yttrats men inte ett enda förnuftigt om en tUl omfånget obetydligmen sakligt väsentlig motion, nämligen motion nr 480, Min blygsamhet förbjudermig som vanligt, herr talman, att gå närmare in på upphovsmannarätten, I motionen yrkas på en riksdagsskrivelse till Kungl,Maj;t, vari skuUe framhållas att en telefon inte bara är ett mer eller mindrenödvändigt hjälpmedel för våra gamla då de vill beställa tjänster eller varor,inte bara ett hjälpmedel för dem i rena nödsituationer, inte bara ett medel attkomma i kontakt med barn och anhöriga på annan ort - utan i själva verket ensjälvklar del av den välfärd som de själva genom hårt arbete varit med om attgrundlägga, I konsekvens härmed yrkas i motionen att folkpensionärerna skullebefrias från installations- respektive abonnemangsavgiften. Prisstegringarnaför de rena nödvändighetsvarorna har som bekant varitbetydande, och i dagens läge torde många pensionärer, om de viU betala sin hyraoch äta sig mätta, tvingas avstå från telefon. Om motionsförslaget, som utskottet ägnar hela 16 ordskommentar, säger man att detta är en angelägenhet, I ett annatsammanhang har påpekat att vi har en miljon pensionäreroch drygt det i vårt land, I min hemstad bor bortåt 7 000 pensionärer -dvs, av befolkningen i staden. Finansministern har vid en s, k,frivUlig överenskommelse förmått primärkommunerna att hålla igen medskattehöjande utgifter. Hur man under sådana förhållanden från utskottets sidasom lösning på problemet kan föreslå en belastning på en enda kommun medkostnader för abonnemangsavgifter i storleksordningen 1,25 mUjoner är för migen gåta. Jag tUlåter mig uttrycka den förhoppningen att utskottetoch därmed tänker om års session, så att Sverigespensionärer äntligen får möjlighet att utan stora uppoffringar håUa sig medtelefon. sade att de förteckningar somvar införda i telefonkatalogen 1971 kostade . På s. 8 i detutskottsbetänkande som skrivit under står det att postverketsavgift för dessa förteckningar uppgick till cirka en halv mUjon kronor. Detblir tydhgen dyrare ju längre vi håller på. Danskarna arbetar på sitt system,så jag tror att det erbjudande jag gav tUl verkligen vorenågonting att tänka på. Danskarna har gått över tUl data. De har mycketavancerade planer och kommer nog med postnummer. Jag tycker att viväl kunde vara litet före dem. HerrMELLQVIST (s): Det var detta jag kommenterade, när iGöteborg sedan begärde ordet. Det var vad hade att säga om detförträffliga i dettasystem, som jag då närmast hade en annan uppfattning om. Jag skall inte här med diskutera de olikauppgifter som lämnades vid utskottets behandling av propositionen ochmotionerna i detta ärende. De uppgifter utskottet har fått lämnades avgeneraldirektören vid föredragningen tillsammans med finanschef.Jag tror faktiskt att de uppgifterna är fuUt korrekta. Jag vet att herrGustafson sedan har fått uppgifter direkt från . Jag vill inteifrågasätta dem men vUl starkt understryka att utskottet erhöll sina uppgifterdirekt vid den föredragning som ägde rum inför utskottet. Den motion som har väckt är givetvis i och försig mycket beaktansvärd. Det är klart att alla människor, framför allt äldre,har behov av telefonservice. Men kostnaderna just för installationen jämteabonnemangsavgiften måste enligt utskottets mening betalas på annat sätt än attaffärsverket skall svara för dem. Det måste bli kommunernas sak, omde gamla inte har egna möjligheter att betala kostnaderna, eller också får manbegära ett direkt anslag av för att kunna betala för denkostnad som är förenad med installationer eller flyttningar av televerketsapparater. Vi hävdar att det måste ligga utanför televerketsverksamhet såsom affärsverk att svara för just sådana subventioner. Problemetmåste lösas på helt andra vägar. i (fp); Med anledning av de uppgifter som utskottetsvice ordförande lämnade i sitt senaste anförande vUl jag bara säga följande. Sedan generaldnektör Bjurel haft en föredragning iutskottet, har jag under hand från honom fått två promemorior om kostnaderna.Det är på dessa två promemorior som jag byggt vad jag här har sagt. Kopior avdessa två promemorior har vid sammanträde i utskottet utdelats tUl samtligaledamöter. Vi har alltså alla haft precis samma underlag. Jag vill säga till att jag ärmedveten om att det gäller mycket pengar. Om vi utgår från att abonnemanget är160 kronor och att vi har ungefär en mUjon pensionärer, är det alltsåfråga om 160 mUjoner kronor. Även om jag inte betvivlar att finansministernskulle kunna finna en lämplig inkomstkäUa, har jag i motionen inte hesiteratinför det problemet - jag har påpekat att vi tar ut en skatt påläskedrycker med per flaska och att ganska många av de gamla skullekunna få telefon, om vi ökade den skatten till . Vi är, herr talman, med rätta mycket generösa mot många avvåra invandrare och våra utländska gäster, och i vissa fall betalar samhälletjust telefonkostnader jämte många andra tunga utgifter för dem. Blandsocialstyrelsens meddelanden har jag funnit anvisningar tiU delokala organen om hur man borde förfara i fråga om just telefonkostnader. Jaghar funnit bestämmelser om obetalda avbetalningsskulder som samhället skullestå för - det gällde TV, hushåUsmaskiner, bilar, bilskatt, bilförsäkring m. m.och t. o. m. TV-licenser. När det gäller installations- kostnaderför ny telefon rekommenderades att det allmänna endast undantagsvis skullebetala dessa, men däremot ansågs det helt rimligt att dryga telefonräkningarskulle betalas, och det var inte fråga om tUlfälliga lån eller förskott, utanom direkta betalningar utan regressrätt. Såvitt jag kan finna, herr talman, måste många svenskapensionärer, som själva har svårt att klara sina löpande utgifter, bli litetledsna och känna sig ställda åt sidan, om samhäUet inte också vUl hjälpa dem,som under sitt produktiva liv har fått göra rätt för sig både genom arbete ochskattebetalningar. Detta gäller aUdeles särskUt dem som bor ensamma och sommånga gånger har stora svårigheter att etablera kontakt med yttervärlden.Alltför ofta läser vi i våra tidningar om åldringar som hittats döda i sinabostäder och om människor som har legat i veckor utan tillsyn. Det är faktiskt,herr talman, dags att tänka om! Överläggningen var härmed slutad. Mom. 1 och 2 Utskottets hemställan bifölls. Propositioner gavs på bifall tUl dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 2 av i m. fl., ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr i begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller trafikutskottets hemställan i betänkandetnr 2 punkten 3 mom. 3 röstar ja, den det ejviU röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 2 av i Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr i begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Utskottets hemställan biföUs. Maj:t hade (s. 211-236) föreslagit attdels till Järnvägar m.m. för /74 anvisa ett investeringsanslagav , dels godkänna de av departementschefen i statsrådsprotokolletförordade riktlinjerna för nedskrivning av statens järnvägars statskapital, dels bemyndiga Kungl. Maj ;t att i enlighet med vad i Nr 43 statsrådsprotokoUet förordats inrätta dänster på löneplan C vid statens Qnsdaeen den järnvägar. I detta sammanhang hade behandlats motionerna 1973:45 avherr NUsson i Agnas (m), 1973:46 avherr NUsson i Agnas (m), 1973:479 av m. fl. (vpk) vari, såvitt nuvar i fråga (punkten 2), föreslagits att beträffande anslaget tillmUande materiel för SJ beslutade höja investeringsramen för Järnvägar m. m. med15 till , 1973:766av () samt 1973:1353av i Ulfsbyn (c). Utskottet hemställde att skulle 1. med bifall tillKungl. Maj:ts förslag och med avslag å motionen 1973:479 punkten 2 tUlJärnvägar m. m. för budgetåret 1973:74 anvisa ett investeringsanslag av , 2. godkänna de avdepartementschefen förordade riktlinjerna för nedskrivning av statensjärnvägars statskapital, 3. bemyndigaKungl. Maj:t att i enlighet med vad departementschefen förordat inrättatjänster på löneplan C vid , 4. avslå motionen1973:45, 5. avslå motionen1973:46, 6. avslå motionen1973:766, 7. avslå motionen1973:1353. 3. beträffande SJ;s investeringar av iKristinehamn (vpk) som ansett att utskottet under I bort hemställa, att i anledning av Kungl.Maj :ts förslag och med bifall till motionen 1973:479, punkten 2, tUl Järnvägarm.m. för /74 anvisade ett investeringsanslag av 397 600 000kronor. HerrMAGNUSSON i (vpk): Innan jag börjar mitt egentliga anförandeskulle jag vilja påpeka en sak som jag under min korta riksdagsperiod faktisktreagerat en smula mot. Under de förhandlingar som sker kanledamöterna begära ordet den ena gången efter den andra och stå här och bredaut sig. Det ena inlägget blir då längre än det andra. Men så fort vi harkvällsplenum måste man nästan be om ursäkt för att man går upp i talarstolen. Jag antar att det var något av detta som låg bakomherr ' kostnadsresonemang. Om hade yttrat sig ,hade antagligen kostnaden inte varit så hög som den blev just . Men eftersom man själv inte bestämmer tidpunkten för sina framträdandeni talarstolen, bör vi nog ta hänsyn tUl detta. Statensjärnvägar framhåller i sina petita att den knappa tUlgången på investeringsmedelunder en följd av år har gjort att SJ tvingats bibehåUa en hel del äldre,starkt förslitna lok. Loken är dyra att hålla i driftdugligt skick. Många hardessutom otillfredsställande prestanda för dagens trafikuppgifter. Reservdelarsaknas i vissa fall. Enligt det aktuella slopningsprogrammet är det nödvändigtatt /1973-1977/1978 slopa ca 340 el- och diesellok. Avdessa utgörs 74 av s. k. träkorgslok. De nya lok som skall ersätta deutrangerade blir betydligt färre, eftersom de nya loken har betydligt högreprestanda. Men nya lok behövs också för nytillkomna behov på grund avökad godstrafik och höjning av hastigheten för flertalet godståg på huvudlinjerna.Enligt SJ;s anskaffningsprogram för nämnda sexårsperiod behövs ca 100 ellok ochca 155 diesellok, lokomotorer och batterilok. Vad beträffar godsvagnar framhålls att SJ vidtar olikaåtgärder för att öka sin godstransportkapacitet. Befintliga vagnar anpassas vidbehov till de moderna transportuppgifterna genom ombyggnader vid bl. a. SJ;shuvudverkstäder. Men SJ har också vidtagit åtgärder för att förbättrautnyttjandet av vagnarna. Man söker bl, a, att förkorta terminaltiderna. Utöverdessa åtgärder fordras en årlig anskaffning av vagnar på grund av delstrafikutvecklingen - SJ räknar med en fortsatt trendmässig ökning av godstrafiken dels att ett visst antal vagnar faller för åldersstrecket, SJ har vad beträffar rullande materiel yrkat på ett anslagpå sammanlagt 190,6 mUjoner kronor. Departementschefen har för detta ändamålanvisat , vilket jämfört med föregående år innebär en ökningav 13 mUjoner kronor, I samband med den senaste tidens trafikdebatt har fråganom överförande av tung trafik från landsväg tiU järnväg intagit en framträdandeplats. Allt flera människor blir på det klara med att detta blir nödvändigtinte minst av trafiksäkerhetsskäl och miljövänliga orsaker. Vi har i vpk:strafikpolitiska motion tagit upp kravet om utarbetandet av ett program föröverförande av tung trafik från landsväg till järnväg. Ett sådant borde varagenomförbart inte minst med tanke på att den fjärrgodstrafik, som lastbilarnahar, i huvudsak går utefter samma huvudstråk som efter våra stambanor. Ettrealiserande av ett sådant program skuUe utan tvivel ställa stora krav på SJ:sgodsvagnskapacitet men även givetvis på lokkapaciteten, I direktiven för den tillsatta trafikpolitiskautredningen sägs det att det inom ramen för det trafikpolitiskautredningsarbetet finns anledning att ägna särskild uppmärksamhet åtjärnvägstrafiken och dess möjligheter att utvecklas i marknads- ochservicehänseende. Skälen härför är givetvis att SJ:s möjligheter att ta hand omden trafik som rimligen bör överföras tUl järnväg måste ökas. Att detta är enangelägen inriktning bör poängteras därför att redovisade prognoser visar attden trafikpolitiska utvecklingen , om nuvarande trafikpolitikfår fortsätta, kommer att bli helt motsatt den som en allt starkare opinioneftersträvar. Det har i vpk-motionen och i min reservation påtalats attav anslaget tUl rullande materiel en ökad andel borde gå till upprustning ochkomplettering av motorvagnar för att därigenom göra servicen på framför allt detrafiksvaga bandelarna mera tUlfredsstäUande, Det är ett faktum att det ären fråga som är mycket påkallad, I SJ:s petita ingår motorvagnar som en posttillsammans med lok, men det sägs ingenting i petitan om planer på upprustningoch komplettering av motorvagnar. Stark kritUc har annars riktats mot demotorvagnar som i regel företrädesvis trafikerar de trafiksvaga bandelarna, Isamband med att järnvägsmän vid ett möte i tillsatte enfacklig front för bevarande så betonades det att man ävenbeträffande fordonen måste få en förbättring för att ge inlandets tågresenäreren med andra landsdelar jämlik resestandard. Det beslutades att krav om nyamotorvagnar skall framföras till ansvariga instanser. Järnvägsmännen vid tolkar säkert en allmänuppfattning beträffande motorvagnarna vid SJ, De är i regel ålderstigna ochmånga gånger också nedslitna. Om inriktningen i fortsättningen skaU vara att detrafiksvaga linjerna i största möjliga utsträckning skall bevaras är det heltnödvändigt att se över motorvagnsparken, vUkenjust svarar för transporten avresande på dessa linjer. Med utgångspunkt i de skäl som här redovisats beträffandenödvändigheten av ett ökat anslag till ruUande materiel vid SJ yrkar jag ireservation nr 3 att anslaget under Järnvägar m. m, till SJ;s investeringar höjsmed ytterligare 15 mUjoner kronor. Den av departementschefen föreslagnaökningen för detta ändamål förefaller otillräcklig, inte minst om de synpunktersom här framförts skall beaktas. Jag ber, herr talman, att få yrka bifall tiUreservation nr 3 i detta betänkande. HerrERIKSSON i Ulfsbyn (c); I detta trafikutskottets betänkande nr 2 ipunkten 4 hemställer utskottet att avslår motionen 1353, Innan jagtar upp utskottets motivering för avslag låt mig helt kort för kammarensledamöter nämna något om SJ;s verkstäder i , 1 slutet av , då staten övertog Bergslagensjärnvägar sysselsatte järnvägens anläggningar i ca 925 personer. Företagetvar då största, , 25år senare, är siffran nere i bara drygt 300 anställda. Verkstäderna i har en årlig omsättning av 25 miljonerkronor och de är en självständig resultatenhet som bär alla kostnader föravskrivning och pensionering. Ledamöterna i inrikesutskott besökteförra hösten verkstäderna, och jag tror att dessa kan intyga bl. a. attverkstäderna är centralt och ändamålsenligt belägna i Åmåls centrum på ett industriområde92 000 m' stort, samt att verkstadslokalerna är väl underhållna och har storaöppna golvytor. Till detta har en omfattande förnyelse av maskinutrustningenskett . Planeringen är huvudsakligen inriktad på underhåll avjärnvägsmate-riel, men såväl lokaler som utrustning är generellt användbara förtyngre industriproduktion. Elverkstadens högskepp har t. ex. golvytan 18 X 100 m och två 50 tons traverser medlyfthöjden 7 m. Som helhetsomdöme kan sägas att anläggningar ochinventarier är av hög klass. tyder olika tecken på att SJ:s behov av tjänster frånÄmålsverkstä-derna kommer att minska trots att verkstäderna i samband med strukturrationaliseringtillförs arbetsuppgifter som inom specialområden omfattar SJ:s hela behov.Personalen är i huvudsak rekryterad från och dess närmaste omgivning.Anställningsstopp har rått , och när företaget nu minskar medpensionsavgången och nyrekrytering icke sker så kommer medelåldernatt stiga från 1970 tiU omkring 1980, Denna utveckling med årlig personalminskning och kraftigminskning av verksamheten inger stor oro och jag får säga berättigad oro föralla anställda vid företaget. Kommer inte trenden att ändras, så blir snabbtbetydande kapitaltillgångar outnyttjade. Här har vi en driftfärdig anläggning,en etablerad organisation och en kunnig personal. Naturligt vore därför attfullt utnytda Ämålsverkstädernas kapacitet. Hur ser nu utskottet pä denna fråga? Utskottet kan intebiträda i yrkandena i motionen 1353 "men förutsätter att i förevarandefall hksom eljest arbetsmarknadsmässiga synpunkter vederbörligen beaktas". Får jag i denna utskottets mening lägga en positivtolkning? Kan jag från utskottets talesman få bekräftat attarbetsmarknadsmässiga synpunkter beaktas på sådant sätt att den ogynnsammautvecklingen och trenden för Åmålsverkstäderna kan vändas i - skaU vi säga -rätt riktning. HerrNILSSON i Agnas (m): Jag ber att få tacka utskottet för denförståelse som utskottet uttryckt i betänkandet nr 2 på s. 12, Den var jugrandios. Jag tänker inte strida för motionen och inte göra någotyrkande, men jag tycker att det här är en allvarlig fråga och jag ber att medanledning av utskottets motivering få anföra några synpunkter. Egentligen borde motionen ha gått tiU det utskott som harmed hälso-och sjukvård att skaffa. har för sin del funnit attdet inte bör ankomma på utan på SJ att utfärda föreskrifter av dettaslag. Det kan väl vara riktigt. Men hur åstadkommer man att SJ kommer något åstad?Riksdagen borde väl ha någon talan över denna byråkratiska inrättning. Ändrasom försöker komma till tals med SJ möts av ohörsamhet och i vissa fall, somjag mött, rent av av snorkighet. och samhälle t, ex, med 40 000medlemmar har försökt tala med SJ om det jag tagit upp i motionen 45 -rätten att föra med djur i kupéerna men man har avvisats. En docent, verksamvid , har sökt påvisa de stora riskernaallergiker, t, ex, astmatiker, utsätts för, men har avvisats rätt ohövligt.Vederbörande tjänsteman på SJ upplyste docenten om att det bara finns 50 000allergiker av detta slag men minst 500 000 hundar i landet. En strålandevärdering tio hundar på var astmatiker och då väger hundarna tyngre! Jag såg vid påstigning i sovvagn vid en hund placerad av en kärleksfull matte på bäddens filt i en sovkupé troligen avvisad av konduktören vid tågets avgång eller senast i menvad händer när en allergisk passagerare får filten som hunden suttitpå! Dessutom är det ju rätt snuskigt även för oss som inte får andnöd ellerutslag av djur! Vilket strålande förakt för en stor grupp handikappade -bara 50 000 astmatiker. Enligt min mening ankommer det på att tala ifrågor som angår folkhälsan och aUmän trivsel. Vi betalar inte biljetterna föratt sedan få en hundnos mot kläderna, ansiktet eller händerna men vi friskadrabbas dock mindre svårt än de sjuka - det kan rent av gälla hvet för några.Men det kan ju inte trafikutskottet blanda sig i. Hur har denna bestämmelse kunnat utfärdas? VUka organ hartUlfrågats? Vi har ju ingen medicinalstyrelse ellerhar vi det? Finns det remissorgan som tiUstyrkt? Är det bevisat att det ärnyttigt eller ofarligt - eller att detta skall rädda SJ ekonomiskt? Från denna talarstol, herr talman, kan jag eventuellttrots en avslagen motion göra mig hörd hos SJ och vUl framföra en hälsning frånen stark opinion mot sättet att genomföra denna reform. Jag träffade en konduktör på min första resa hit tillriksdagen på nyåret. Han berättade - utan att veta att jag är motionär i frågan- hur han hade blivit upprörd när han fick ett cirkulär,där det stod att det numera är tillätet att medföra djur i kupéerna. Man hadealltså inte heller frågat personalen. Jag kräver en ändring . Vi är många som lovar attaldrig åka tåg i annat fall - och de 50 000 som är mindre beaktansvärda än de500 000 hundarna har också vissa tankar. Så var det en sak till, herr talman. kan inteheller tycka något om rökningen i serveringsvagnarna. Detta är också enhälsofråga. Det är därtill en jämlikhetsfråga vi som inte röker och som ivissa fall mte tål rök måste ha rätt att slippa förtära den mat och dryck viköper på tågen utan att utsättas för hälsofara och otrivsel. Allt torftigare är det kulinariska inslaget på tågensserveringsvagnar. Man undviker att gå dit - men på en lång resa eller på en kortsådan när man hungrig kommit tiU tåget, kanske efter en dags arbete, kan manvara tvungen att ställa sig vid disken och få något på en bricka och sittaeller rent av stå vid ett bord för att intaga födan. Försök att göradet och att känna hur maten smakar!