prot · FW0952 · 1973-12-31 00:00:00 — Den vanligaste anledningen till avslag ärjust att vederbörande antingen är ägare till gården men inte brukar den ellerbrukar gården men inte äger den. Då skulle jag, herr talman, bara vilja ställafrågan till utskottets talesman: det verkligen så som det sägs iutskottsbetänkandet, då skuUe de brukare som fått avslag vid besvär få rätt ochaUtså beviljas bidrag. Jag skuUe gärna vUja ha svar på den frågan frånutskottets talesman. Jordbrukets rationalisering, m. m. Först skall jag be att få instämma i beträffande skördeskadeskyddet. Sedan ber jag bara att få nämnanågra ord om min motion, nr 927, som rör jordbrukets blockorganisation, som jaghar tagit upp tidigare här i andra sammanhang. Maj:ts beslut om en nyblockorganisation för jordbruket i verkställighet som den gamlaarbetsblock- Jordbrukets rationalisering, m. m. är ju i första hand enberedskapsorganisation som syftar till som bl. a. utskottet har skrivit isitt betänkande "att i ett krisläge verka för att tillgängligaproduktionsmedel inom jordbruksnäringen fördelas och utnyttjas på sådant sättatt bästa möjliga produktionsresultat uppnås". Men blockorganisationenhar också fredsuppgifter, bl. a. en del uppgiftslämnande. harockså hänvisat tiU blockorganisationen när det gäller behandhngen av motionerom inkallade ensamma jordbrukares möjligheter till befrielse frånmilitärtjänstgöring då arbetstoppar inom jordbruket lägger hinder i vägen. Skall emellertid denna blockorganisation kunna fungera pårätt sätt, vilket mål jag nämnt tidigare, måste den naturligtvis planeras ochsättas i funktion. Trots att det nu har gått nära sedan den nyabestämmelsen trädde i kraft har ingen som helst information lämnatsvare sig till tidigare blockfunktionärer eller till jordbrukets utövare. Ingablockfunktionärer av något slag, vare sig riksblockledare ellerlänsblockledare, överblockledare eller blockledare, har ännu utsetts. Det finnsheller inga medel tUl planering av verksamheten. Maj:ts beslutskall den bedrivas inom ramen för tillgängliga resurser hos lantbruksnämnden,som har ansvaret på länsnivå för denna planeringsverksamhet. Några medel finnsinte anslagna tUl detta speciella ändamål. I motion har jag begärtomdisponering av de medel som står till lantbruksnämndens förfogande för att deskulle kunna täcka även detta område. Utskottet har i sitt avslagsyrkande sagt att förberedelsepågår, och då planeringsarbetet fortskrider anser utskottet att inga åtgärderbehöver vidtas på detta område. Min fråga är då bara: Hur länge får det dröjamnan denna blockorganisation träder i verksamhet efter det att beslutet träddei kraft ? Är detta en vanlig ordning i svensktbeslutsfattande, och kan vi vara till freds med detta? Jag vet mycket väl att det inte lönar sig att ställa någotyrkande på denna punkt mot ett enigt utskott, men jag har ändå velat framföradessa synpunkter och emotser åtgärder i detta avseende. I annat fall ämnar jagåterkomma i frågan. När det gäller punkten 20 har antytt att vi i utskottet haft att behandla en motion om bidrag tillskördeskadeskyddet. I denna motion tas det gamla kravet om höjning avbidragsprocenten för det behovsprövade skördeskadeskyddet upp på nytt.Motionärerna önskar fortfarande att bidragsandelen höjs till av denutgående allmänna kontanta ersättningen för skördeskador, dock lägst 800 000kronor. Det är som jag redan antytt ingen ny fråga, och motioner av liknandeslag ledde ju inte heller tiU någon åtgärd. Enligt gäUande bestämmelser skall behovsprövadeskördeskadebidrag kunna utbetalas i sådana fall där så betydande skördeskadoruppenbarligen föreligger, att skadeersättning bort utgå men detta ej skett pågrund av systemets allmänna konstruktion. Jag kan gärna medge, , att detkan te sig litet konstigt att den ene lantbrukaren kan få ersättning men inteden andre, men det beror på systemets konstruktion. Det är ungefär sammaförhällande som när det gäller den allmänna sjukförsäkringen eller detallmänna pensionssystemet, som inte har individuell utan kollektiv uppbyggnad. Enligt av godtagna riktlinjer skall strängrestriktivitet tiUämpas vid denna bidragsgivning. För behovsprövade bidrag stårårligen tUl förfogande ett belopp som motsvarar av de utgåendeallmänna kontanta ersättningarna för skördeskador eller, om beräkningen enligtenprocentsregeln ger lägre belopp, högst . Skördeskadeskyddet är genom skördestatistiska nämndensarbete fortlöpande föremål för översyn och förbättringar. pågårju inom nämnden en allmän översyn av systemet, och denna översyn beräknas bhfärdig . Allmänt vågar man kanske säga att allteftersomskyddssystemet förbättras minskar också angelägenheten att ha ett behovsprövatskördeskadebidrag. Som jag tidigare nämnde står tillförfogande för de behovsprövade bidragen, och detta belopp fastställdes avförra årets riksdag. Beloppet var tidigare och höjdes aUtså med200 000. Motionärerna och reservanterna vUl detta år höja beloppet medytterligare , alltså till . Det bör anföras atttill bidrag för permanent skördeskadeskydd anvisats ett belopp på 30 miljonerkronor. Utskottsmajoriteten anser inte att det finns någon anledning att nuföreslå några ändrade bestämmelser för detta bidrag, eftersom skördestatistiskanämnden har den frågan under sin prövning. Med det anförda ber jag, herr talman, att få yrka bifalltill utskottets förslag under punkterna 4 t. o. m. Jordbrukets rationalisering, m. m. i (s): i Nennesholm frågade ommöjligheterna för arrendator att erhålla stöd för täckdikning. Utskottet harskrivit att om lån för att genomföra en täckdikning kan återbetalas under denåterstående arrendetiden, så har lantbruksnämnden möjlighet att beviljalånegaranti. Det är samma sak med stöd tiU andra åtgärder inom jordbruket. I det särskilda fall som herrMagnusson åberopade har vi här i ingen möjlighet att uttala oss.Prövningen av det får ske på annat håll. HerrJONASSON (c): jämförde skördeskadeskyddetmed sjukförsäkringen, men det måste ändå vara alldeles fel. Inte skall det välvara en slump om den sjukförsäkrade får ut någon ersättning eller inte. I frågaom skördeskadeskyddet kan den situationen föreligga att vederbörande drabbasav en fuUständig katastrof och ändå inte får ersättning. Den som är sjuk fårdäremot ersättning. Det går inte att jämföra dessa båda ersättningsformer. Jag är medveten om att det pågår en översyn - det sade jagockså -och det är nödvändigt att eftersträva bättre förhållanden. Jordbrukets rationalisering, m. m. få respektoch förtroende för systemet, är det nödvändigt att rätta till de störstaorättvisorna. Det vill vi som står bakom reservationen 4 göra i högre grad änutskottets majoritet. Den jämförelse jag gjorde gällde egentligen intesjukförsäkringen, utan jag tänkte närmast på pensionsförsäkringssystemet, somockså är kollektivt och inte individuellt. Det är det som gör svårigheterna idetta fall, att systemet inte kan tiUämpas individuellt inom ett område. Överläggningen var härmed slutad. Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. Propositioner gavs på bifaU till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 2 av m. fl., och förklaradesden förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vUl att kammaren bifaller jordbruksutskottetshemställan i betänkandetnr I punkten 7 mom. I röstar ja, den det ejvUl röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 2 av Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr i Holmgården begärde rösträkning verkstäUdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: i (fp)anmälde att han avsett att rösta nej men markerats som frånvarande. Utskottets hemställan biföUs. Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. Propositioner gavs pä bifaU till dels utskottets hemställan,dels reservationen ru" 3 av m. fl., och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som viU att kammaren bifaller jordbruksutskottetshemstäUan i betänkandetnr 1 punkten 15 mom. 6 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifaUit reservationen nr 3 av m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. Propositioner gavs på bifaU till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 4 av m. fl., och förklarades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller jordbruksutskottetshemställan i betänkandetnr 1 punkten 20 mom. 1 röstar ja, den det ejviU röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 4 av m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Jordbrukets rationalisering, m. m. Utskottets hemställan bifölls. Utskottets hemställan biföUs. Överläggningen rörande punkten 22 får omfatta ävenpunkterna 2326. Under den gemensamma överläggningen får yrkanden framställasbeträffande samtliga nu nämnda punkter. I det följande redovisas endast de punkter, vid vilkaunder överläggningen framställts särskilda yrkanden. Punkten 23(Bidrag tUl skogsförbättringar) Kungl. Maj:t hade under punkten D 3 (s. 56- 60) föreslagit rUcsdagen 1. godkänna vad i statsrådsprotokollet förordats rörandestatsbidrag till viss omplantering av skogskulturer som skadats av sork, 2. medge att /74 beviljades statsbidrag med högst tUlskogsodlingsåtgärder på sämre jordbruksmark och med anslaget i övrigt avseddaändamål, 3. tiU Bidrag tillskogsförbättringar för /74 anvisa ett förslagsanslag av . I detta sammanhang hade behandlatsmotionen 1973:339 av () och i Trobro (m) varihemställts att rUcsdagen hos Kungl. skulle anhålla om 1. sådan ändring avbestämmelserna för statsbidrag tiU vissa skogsförbättrande åtgärder att urnaturvårdssynpunkt önskvärd nyplantering av bok blev berättigad till sådantbidrag, 2. förslag med anledning av betänkandet "Bokskogensbevarande" till nästa års riksdag. Utskottet hemstäUde att skulle 1. lämna motionen1973:339 utan åtgärd, 2. godkänna vad ipropositionen förordats rörande statsbidrag till viss omplantering avskogskulturer som skadats av sork, 3. medge att /74 beviljades statsbidrag med högst tiUskogsodlingsåtgärder på sämre jordbruksmark och med anslaget i övrigt avseddaändamål, 4. till Bidragtill skogsförbättringar för /74 anvisa ett förslagsanslag av . 5. av herrar () och Leuchovius (m) som ansett attutskottet under 1 bort hemställa, att rUcsdagen med bifaU tiU motionen 1973:339 som sinmening gav Kungl. Maj:t till känna vad reservanterna anfört i fråga om åtgärderför att bevara bokskogen. Punkten 24(Vägbyggnader på skogar i enskild ägo) Kungl. Maj:t hade under punkten D 4 (s.60-62) föreslagit att 1. medge att /74 beviljades dels statsbidrag med högst tillvägbyggnader på skogar i enskild ägo, dels förhöjt statsbidrag med högst tUl skogshuvudvägar av särskild betydelse från fritidssynpunkt, 2. tiUVägbyggnader på skogar i enskild ägo för /74 anvisa ett förslagsanslagav att avräknas mot automobilskattemedlen. I detta sammanhang hade behandlats motionerna 1973:499 av m. fl. (vpk) vari föreslagitsatt beslutade att för bidraget tiU vägbyggnader på skogar i enskildägo skulle knytas vUlkoret att med hjälp av statsbidrag byggd skogsbilväg skuUevara öppen för aUmänheten samt 1973:929 av i m.fl. (s) variföreslagits att hos Kungl. Maj:t hemstäUde om sådana regler förbidrag tUl vägbyggen i skogar som var i enskUd ägo att tiU bidraget skulleknytas viUkor om att med hjälp av statsbidrag byggd skogsbilväg skulle varaöppen för allmänheten samt att vad som i övrigt anförts i motionen skuUebeaktas. Utskottet hemstäUde att skulle 1. lämnamotionerna 1973:499 och 1973:929 utan åtgärd, 2. medge att /74 beviljades dels statsbidrag med högst tiUvägbyggnader på skogar i enskild ägo, dels förhöjt statsbidrag med högst till skogshuvudvägar av särskild betydelse från fritidssynpunkt, 3. tUlVägbyggnader på skogar i enskild ägo för /74 anvisa ettförslagsanslag av att avräknas mot automobUskattemedlen. 6. av (vpk) som ansett att utskottet under 1bort hemställa, att i anledning avmotionerna 1973:499 och 1973:929 som sin mening gav Kungl. Maj:t tiU känna vadreservanterna anfört om villkor för statsbidrag tiU vägbyggnader på skogar ienskild ägo. 1 reservationen 5 har i anslutning tillanslaget "Bidrag till skogsförbättringar" tagits upp frågan omåtgärder för att bättre än nu bevara bokskogen, vilket föreslagits i motionen339 av och . Jag skulle tro att alla är överens om att bokskogarna isödra utgör en omistlig del av landskapsbilden. Det är väl ingensom vill undvaramöjligheten att t. ex. i den skira första grönskan komma ut i dehärliga bokskogarna. För ortsbefolkningen i t. ex. det mycket tättbefoUcadeSkåne är bokskogarna utan tvivel av utomordent-hgt stor betydelse förmöjligheten att idka frUuftsliv och njuta av naturen. Det är ont om skog istora delar av , och bokskogarna är i jämförelse med annan skog särskiltlämpliga för rekreation genom sina skönhetsvärden och genom att de som regel ärmycket lättframkomliga. Bokskogarna är inte bara av intresse för den närmastberörda ortsbefolkningen; det är ett riksintresse att man så långt det ärmöjligt och rimUgt bevarar dem. Det markeras bl. a. av att vi har haft ensärskild utredning om boken det är så vitt jag vet det enda trädslag i vårtland som har blivit föremål för en särskild utredning - bokskogsutredning.Redan långt hyste man stark oro för den minskning av bokskogarna somman då kunde konstatera. Den oron är rimligtvis minst lika stor, ja, jag skulletro att den är större, än den då var mot bakgrunden av att bokskogarna iökad takt har förvandlats tiU tät och mörk granskog genom avverkning avöverårig bokskog och plantering av gran. ville i första hand satsa på bidragtill markägare som är villiga att behålla sina bokbestånd. Genom överläggningarmed dem kom utredningen fram till att ett sådant system skulle kunna varaganska effektivt. Man räknar med att bidrag skall kunna utgå tUl de fördyradeavverkningar som blir en följd av att man vill stäUa fröträd och få ensjälvföryngring, vilket är det bästa sättet att få upp en ny generation avbokskog. Bidrag skulle också utgå till den kostnadskrävande vården av den nyaunga generationen av bokar. Regeringen har tyvärr ännu inte lagt fram förslag medanledning av utredningen, som var färdig 1971. Utskottsmajoriteten har somvanligt, skulle jag vilja säga hittat en annan utredning att hänvisa till föratt avstyrka den här motionen, nämligen skogspolitiska utredningen, som enligtutskottsmajoriteten bör avvaktas. Den har ju nu kommit med sitt betänkande, mensåvitt jag har kunnat se har den inte alls berört den här problematiken, ochjag kan inte heller riktigt förstå att den har något egentligt samband med den. Motionärerna och vi reservanter föreslår nu att åtgärder ianledning av de förslag som har lagts fram av bokskogsutredningen skallföreläggas nästa års rUcsdag. Dessutom föreslår vi att bestämmelserna förbidrag tiU skogsförbättringar skall ändras så att bidrag också kan utgå tillplantering av bok där det är motiverat av naturvårdsskäl. utgår bidrag för plantering av tall, gran,björk och al i första hand på nedlagd åker men också, om än i mindreomfattning, på annan mark med otiUfredsställande skogstillstånd, men förplantering av bok finns det alltså inte möjlighet att få något sådant bidrag.Det utgår för det här bidraget som skogsägarna fårmed av kostnaderna. Om bokskogen skall kunna bevaras för våra framtidagenerationer i rimlig omfattning, är det brådskande med positiva åtgärder. Detär, som jag ser det, verkligen fara i dröjsmål. Jag yrkar därför, herr talman,bifaU till reservationen 5. I detta anförande instämde herrar i Trobro (m) och Nr 52 Leuchovius (m). Det är riktigt som säger att vi iutskottet har Skogsbmk behandlat en motion med yrkande på en ändring avbestämmelserna för statsbidrag till skogsförbättrande åtgärder sä attnyplantering av bok kan bli bidragsberättigad. Jag skaU viUigt medge att detlandskap där bok finnes givetvis är både intressant att se och tUl glädje förfriluftslivet. betänkande Bokskogens bevarande har juvarit föremål för omfattande remissförfarande, och remissinstanserna hardärvid delvis varit splittrade och bl. a. framfört betänkligheter mot effektenav de åtgärder som föreslagits i betänkandet. Mot bakgrund av detta och iavvaktan på skogspolitiska utredningens och naturvårdskommitténs förslag ärskogsstyrelsens förslag om bokskogens bevarande föremål för ytterligareövervägande i . menar att detta betänkande inte säger någontingom de frågor som tas upp i motionerna. Det är möjligt att det inte sägs rentut, men frågan är dock föremål för översyn i , och manvet väl egentligen inte hur förslaget kommer att se ut den gång det läggs fram.Med hänsyn till att vi anser att man inte bör företa någonändring har utskottsmajoriteten inte velat tillstyrka denna motion. Jag kan inom parentes säga att det dock finnsmöjligheter att med stöd i naturvårdslagen vidta åtgärder för bevarande avbokskog. Med detta, herr talman, ber jag att få yrka bifall tillutskottets hemställan under punkten 23. () kort genmäle: Jag är tacksam för den positiva inställningsom har i den här frågan. Men jag hade varit ännu mer tacksam,om han mot bakgrund av den hade följt det begränsade förslag som vi reservanteri första hand lägger fram, nämligen att man inte skall undanta plantering avbok från möjlighet till statsbidrag. Jag tycker det är ganska underligt att närman allmänt är intresserad av att boken skall bevaras, så är boken så att sägai strykklass i det avseendet. Man får bidrag till plantering av tall, gran, aloch björk men icke till plantering av bok. För min del tycker jag att man haranledning att få bidrag till plantering av bok i större omfattning än när detgäller de andra trädslagen, om det är motiverat av naturvårdsskäl. Vireservanter menar att man i första hand mycket snabbt kan införa ett sådantbidrag för att motverka den mulskning av bokskogen som tyvärr sker. () kori genmäle: Jag kan gärna hålla med om att dethär synes vara en liten orättvisa. Personligen skulle jag inte vara främmande för om förslaget, när det kommer, ger dessa möjligheter. Även om granskogen ger det bästa utbytet för tillfället, så tycker jag att det nog ändå skulle vara litet betänkligt om det bara skulle vara granskog i detta land. Den synpunkten tror jag inte vi har några delade meningar om. () kort genmäle: Jag tackar för det och hoppas att jordbruksministernlyssnade just på den här senaste replikväxlingen och tar upp detta förslag. (vpk); Mitt anförande just nu gäller punkten 24angående vägbyggnader på skogar i enskild ägo. Enligt kungörelsen 1943 - det har alltså gått 30 årsedan dess - utgår av statliga medel bidrag till byggnadskostnader då detgäller skogshuvudväg i allmänhet med högst , eller dåsynnerliga skäl föreligger. Gäller det skogshuvudväg som ur fritidssynpunktanses vara av särskild betydelse, kan bidrag utgå med högst , ellermed högst om synnerliga skäl föreligger. är det så att skogsbolagen inte begagnar sig avmöjligheten att ta ut det större bidraget, och så får vi en hel rad vägar sominte öppnats för allmänheten. Motionen 499 yrkar att rUcsdagen beslutar att förbidraget till vägbyggnader på skogar i allmän ägo knyts villkoret att med hjälpav statsbidrag byggd skogsbUväg också skall vara öppen för allmänheten. Egentligen skulle det i ett land som med den gamlaoch hävdade allemansrätten vara onödigt att ställa ett dylikt krav, och ändå ärdet på det sättet att kravet inte är nytt för dagen. Det är nu ett gammalt kravsom har varit föremål för behandling i i form av motioner,interpellationer och enkla frågor. Även representanter för regeringspartiet harvisat aktivitet i denna fråga. En motion med hknande krav som det somframställes i kommunisternas motion nr 499 finns även till dennariksdag, undertecknad av åtta socialdemokratiska riksdagsledamöter, och skallbehandlas i anslutning till detta jordbruksutskottets betänkande nr 1 . Skogsbolagens möjligheter att avstänga skogsvägar och bl.a. med stora järnbommar stoppa all framfart för allmänheten är kända och omvittnade.Det är ofta en omöjlighet för en familj att åka vägen inåt skogarna för attplocka bär, fiska eller få rekreation i allmänhet. Skogsbolagen säger stopp.Deras järnbommar och förbudsskyltar finns litet varstans. Enligt svenska lagar har skogsbolagen sin fulla rätt atthandla på detta sätt. Lagarna har nämligen stiftats så att de är helt påbolagens sida, och de tolkas av juristerna till skogsbolagens favör. Skullenågon bryta mot dessa lagar och trotsa förbudet och använda vägarna, kan detbli strafföreläggande. Och ändå är dessa vägar byggda med hjälp av samhälleligamedel. Man kan i detta sammanhang fråga sig: Vart tog allemansrätten vägen,jämlikhetstanken och stödet åt glesbygdens befolkning? Låt oss stanna något inför det s. k. stödet åt glesbygdensbefolkning. har beslutat om ekonomiska anslag somstöd åt glesbygdsbefolkningen. Detta s. k. stöd blev en verklighet sedan denomfattande avfolkningen av skogslänen var ett faktum, då arbetslöshet ochsysselsättningssvårigheter kom att höra till ordningen för dagen i dessabygder. Om nu den kvarvarande befolkningen i glesbygderna villspäda på sina magra inkomster genom att i skogarna plocka lingon, blåbär ochannat för avsaluär detta en omöjlighet. Utan bil ställer det sig svårt förfamiljen att komma fram tUl de avlägset belägna bärställena, och bolagensstoppbommar går inte att forcera. Avfolkningen av skogslänen är ju egentligen ett resultatav skogsbolagens helmekanisering vid skogsavverkningarna, och skogsarbetarnassaga är egentligen all. Skogsbolagen har kunnat genomföra denna helautomatiseradedrift mycket tack vare gåvor och subventioner som beslutat om. Närsåledes skogsbolagen efter att ha skapat denna omfattande arbetslöshet, vilketäven resulterat i en skrämmande avfolkning, som kronan på verket fortsättermed att sätta stopp för den kvarvarande befolkningens möjligheter tUl denextraförtjänst som bärplockning kan ge även om den är liten borde dettafaktum stämma tUl eftertanke. Men det gäller inte, herr talman, endast den egentligaglesbygdsbefolkningen i detta sammanhang. Det är allmänt omvittnat - vilketockså understrykes i utskottsbetänkandet att allmänhetens intresse för att fåutnyttja skogsvägarna för biltrafik i samband med olika fritidsaktiviteter harökat starkt . Den stress och det jäkt som svenska folket numera ärutsatt för i sin dagliga gärning gör att avkoppling är ett stort behov. Denkortare arbetstiden ger också större möjligheter till fritid än vad som varfallet . Dä avstängde bolagen de svenska arbetarna frånmöjligheterna att komma ut i naturen genom den långa arbetstiden och det tungaslitet. avstängs folket från att njuta av naturen genom bolagensvägspärrar. som förr är det bolagen som bestämmer. Sannerligen lever vi iett föränderligt samhälle, men de som har den verkliga makten är desamma nu somdå. Bolagens argument mot att öppna skogsbilvägarna förpersonbilar är att dessa kör sönder vägarna. Men detta argument håller inte, dådessa skogsbilvägar är byggda för att tåla trafiken med de stora timmertransporterna.Detta framhålles såväl i motionen 499 som i reservationen 6. Utskottet för sin del hänvisar tUl skogspolitiskautredningen för att komma ifrån den viktiga fråga det här gäUer, även omutskottsmajoriteten tycks vara helt överens med motionärerna om betydelsen avatt skogsbilvägarna öppnas för allmänheten. Vi motionärer anser inte att folket efter alla dessa årfortfarande skall behöva vänta på vad en utredning har att anföra.