prot · FW0957 · 1973-12-31 00:00:00 — Det skulle vara enväsentlig skillnad, och jag tror nog att innerst inne håller medmig om att procedurgången är sådan som jag här beskriver när del gäller all fåbidrag via stal och kommun. Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs på bifall tilldels utskottets hemställan, dels reservationen av i m.fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad.Sedan i begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition; Den som vUl att kammaren bifaller skatteutskottets hemställan i betänkandetnr 14 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen av i Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr i begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna om-röstnmg gav följande resultat: Befrielse från arvsskatt för de fria trossamfunden § 7 Befrielse från arvsskatt för de fria trossamfunden Föredrogs skatteutskottetsbetänkande nr 15 i anledning av motioner angående befrielse frän arvsskatt förde fria trossamfunden. 1 detta betänkande behandlades motionerna 1973:7 av m. fl. (fp)vari såvitt nu var i fråga hemställts atl hos Kungl. Maj:t skulleanhålla om utredning rörande befrielse för de fria trossamfunden - innefattandeäven deras regionala och lokala organisationer - från att erlägga arvsskattsamt 1973:569 av m. fl. (m)vari hemstäUts atl hos Kungl. Maj:t skulle anhålla om utredningrörande befrielse för de fria kristna samfunden - mnefaltande deras regionalaoch lokala organisationer - från atl erlägga arvsskatt. Utskottet hemställde att skulle avslå 1. motionen1973:7, i vad den behandlats i delta betänkande, 2. motionen1973:569. Reservation hade avgivits av herrarMagnusson i (m). Josefson i Arrie (c), i (fp), (), i Trobro (m), i (c) och ()vilka ansett att utskottet bort hemställa, atl med anlednmg avmotionerna 1973:7 och 1973:569 hos Kungl. Maj:l begärde utredning om befrielseför religiösa trossamfund -innefattande deras regionala och lokalaorganisationer - från att erlägga arvsskatt. HerrJOSEFSON i Arrie (c): I skalteulskollels belänkande nr 15 behandlasfrågan om befrielse från arvsskall för trossamfunden. Även denna fråga hartidigare behandlats av . Enligt gäUande regler är Befrielse från arvsskatt för de fria trossamfunden somcentralt organ befriad från arvsskatt. Däremot är den svenska kyrkansförsamlingar och trossamfunden befriade från arvsskatt endast när det itestamentet förordnats att medlen skall användas för vård av behövande. 1 den till utskotlsbetänkandet fogade reservationen avcenterns, folkpartiels och moderata samlingspartiets representanter i utskottetbegärs utredning om befrielse för religiösa trossamfund - innefattande derasregionala och lokala organ - från atl erlägga arvsskatt. Starka skäl talar för att de fria trossamfunden fårliknande arvsskalte-regler som nu har. Det är också angelägelalt befrielsen från erläggandet av arvsskatt ulsträckes tUl att gälla också delokala organen, "församlingarna", inom respektive samfund och kyrkor.Enligt den presskommuniké som regeringen har lämnat kommer kyrkastat-beredningensförslag inte att medföra att någon proposition framläggs i denna fråga. Dettainnebär dock inte att den intensiva debatten om kyrkans framlid kommer alttystna. Sannolikt kommer denna positiva debatt om kyrkans och trossamfundensframtidsplaner och arbetsmöjligheter atl fortsätta. Mycket talar för allaktiviteten kommer atl öka, som givetvis den ekonomiska situationenblir föremål för ökat intresse. Inle minst därför är det angeläget atl dennafråga blir föremål för utredning. Med denna motivering ber jag atl få yrkabifall till reservationen av i m. fl. i har redan i detföregående ärendet framhållit hur de fria trossamfundens ekonomiska ställningunder senare år har försämrats genom nya utgifter, bl. a. genom skyldighetenatt erlägga mervärdeskatt och den nu ytterligare höjda arbetsgivaravgiften. Defria trossamfunden är i arvsskallehänseende sämre stäUda än såväl som en del ideella organisationer, vUkas verksamhet i vissa avseendenhar likartat syfte som de fria trossamfunden. beredning om stat och kyrka har fästuppmärksamheten på den insats som de fria trossamfunden gör i samhället bådeinom och utom vårt land. Beredningen har också i sitt slutbetänkandeaktualiserat kravet på större jämställdhet mellan och de friatrossamfunden. För all på kunna förverkliga intentionerna omjämställdhet för alla trossamfund är del väsentligt alt de fria samfundensekonomiska vUlkor inte försämras i relation till . 1 fjolårets debatt i ärendet hade jag anledning atl frågautskotlsmajoritetens talesman, om del kan vara rimligt alt vi skall avvakta enförändring av de orättvisa förhållanden som råder beträffande arvsskattenser-läggande ända tUl dess att har tagit ställning till del storaproblemkomplex som relationerna mellan staten, och de friatrossamfunden utgör. Frågan om arvsskatlebefrielse har ju nu som sade, kommit i ett om möjligt ännu ofördelaktigare läge för defria trossamfunden sedan socialdemokraterna tillkännagivit sin avsikt all tills vidareinle lägga fram något förslag i den stora frågan om förhållandet mellan staten,och de övriga trossamfunden. Anser inte utskotlsmajoriteten atl det i detta nya läge ärännu mer angeläget alt liUse att de fria trossamfundens ekonomiska ställninginte försämras , bl. a. i arvsskallehänseende? Atl låta frågan om de fria trossamfundensarvsskatteskyldighel anslå i avvaktan på ett ännu senare ställningstagande änvad vi kunde förutse tUl den stora frågan om förhållandel mellan statenoch skulle medföra atl orimlighelerna konserverades underoöverskådlig tid. En särskUd utredning behövs nu för atl lösa dennadelfråga. Ett utredningskrav behöver man ju inte tveka inför, och någonutredning pågår inte i detta ärende. Jag bermed detta, herr talman, alt få yrka bifaU tiU reservationen. i Trobro (m): 1 skatteutskottets betänkande nr 15 yrkas itvå motioner, av m. fl. fl., tUlsätlande av enutredning rörande befrielse för de kristna samfunden, innefattande deras lokalaoch regionala organisationer, från alt erlägga arvsskatt. har liknandeförslag avvisats av , och även avvisas motionernas yrkandeav majoriteten i utskottet. Utskottet hänvisar bl. a. lUl att beredningen omstalkyrka i sill slutbetänkande Samhälle och trossamfund framhåUit attbeskattningsreglerna borde ses över från materiell likformighelssynpunkt som enföljd av den av beredningen förordade ändringen av relationerna mellan statenoch . En sådan översyn kunde bl. a. leda liU att de särregler somnu gäller för slopas och ersattes med bestämmelser, som för närvarandegäller för andra samfund. Beredningen som inte ansett sig böra la ställningtill denna fråga hänvisar till den sittande skatleulredningen. Utskottelsmajoritet ansluter sig i princip till utredningens uttalande och avstyrkersåledes motionerna. När regeringen nu låtit förstå att någonproposition inle kommer att läggas fram angående stat-kyrka, vill jag framhållaalt ökad jämställdhet bör eftersträvas mellan och övriga trossamfundnär det gäUer möjligheterna alt verka. Därvid är naturligtvis frågan omsamfundens ekonomi av myckel stor betydelse. är ju befriad frånarvsskatt och då tycker både motionärer och reservanter all samma förhållandeborde kunna råda för samfunden. vUkel reservationen går ut på. Jag ber,herr talman, att få yrka bifall tUl reservationen. Befrielse från arvsskatt för de fria trossamfunden HerrCARLSTEIN (s): I det föregående ärendet hade kammaren alt laställning till framställningar om skattelättnader för fysiska personer förgåvor till allmännyttiga ändamål - nu gäller det skattelättnader för religiösatrossamfund i fråga om erhållna arv. Dessa frågor har det gemensamt att de förekommit underåtskilliga år. Även denna fråga behandlades så sent som under november månadförra Befrielse från arvsskatt för de fria trossamfunden Treav reservanterna har utförligt redovisat sin syn på frågan, och jag kan därförbegränsa mitt inlägg. Yrkandet i reservationen har begränsats till all omfattabefrielse från arvsskall för religiösa trossamfund. Vid tidigare tillfällen harockså sammanslutningar som främjar välgörande ändamål, folkelshusförening?.r.bygdegårdar och liknande sammanslutningar omfattats av yrkandet. Som skäl föryrkandet framhåller man bl. a., att är befriad från såväl gåvo-som arvsskall, medan trossamfunden endast åtnjuter befrielse från gåvoskatten. Del förhållandet alt befriats från skattbetingas inte av kyrkans insatser i samhällsarbetet utan har sin grund ikyrkans ställning som statsorgan. Atl märka är också atl befrielsen hänför siglUl de centrala organen i . När det gäller behandlingen av delokala församlingarna så är beskattningsreglerna i stort sett lika, och detframgår också av redovisningen på s. 3 i utskotlsbetänkandet. har såväl som i Trobrorefererat till beredningen om statkyrka och tUl vad man sagt i betänkandetSamhälle och trossamfund, där beredningen har anslutit sig till uppfattningenalt och motsvarande organ inom andra trossamfund bör behandlaslika i skattehänseende. Del är riktigt. Men beredningen har också anfört isamma betänkande att detta är en skaltepolitisk fråga som inte kan ses isoleradfrån beskattningen av även andra ideella föreningar. Om man , som reservanterna förordar, bryter ut de friatrossamfunden och ger dem skatlefavörer i detta avseende, skapar man olikheteri behandlingen gentemot andra samhällsnyttiga organisationer som , Uksom defria trossamfunden, är befriade från gåvoskatt men inte från arvsskatt. Utskottet är inte övertygat om att den eftersträvadejämställdheten mellan och de fria trossamfunden vid arvs- ochgåvobeskatlningen bör lösas efter de riktlinjer som angetls i motionerna. Detfinns också anledning alt avvakta resultatet av de utredningar som sysslar medangränsande problem. Med del anförda ber jag, herr talman, alt få yrka bifalltill utskottets förslag. talade om de utredningar sompågår i dessa sammanhang beträffande arvsskallen för ideella föreningar. Jagkänner inle till all någon sådan utredning pågår. Möjligen kan på den föreningsskatteutredning som tillsattes av finansdepartementet1971 och har nummer 6. Jag har studerat direktiven för denna utredning medanledning av dagens problem. Där står myckel klart på s. 241 alt frågan omarvs- eller gåvoskatt inte bör tas upp i sammanhanget. Såvitt jag vet pågår ingen utredning om arvsskattefrågornaför ideella föreningar. Del är därför vi har yrkat att en sådan utredning skallgöras. Det är alldeles rätt som sägeratl den skatteutredningen inte sysslar med gåvo- och arvsskatt, men den har ju att utredabeskattningen av ideeUa föreningar, och det är ju en rad andra saker som kommerin i sammanhanget. Sedan sysslar också förelagsbeskattningsutredningen medstiftelser och liknande som åtnjuter viss skallebefrielse i olika hänseenden.Vi menar nog att de här utredningarna har ett visst samband med hur man skallbehandla de ideella föreningarna och trossamfunden i skattehänseende. Det är ganska anmärkningsvärt, herr talman, altutskottsmajoritelen hänvisade tUl kyrka-stat-beredningen, men nu hänvisar till två andra utredningar, eftersom kyrkastat-beredningeninte ser ut att ge något resultat : Den första utredningenman hänvisar till, föreningsskatteulredningen, har klart utsagt i sina direktivatt den inte skall syssla med arvsskattefrågan för ideeUa föreningar. Den andraär förelagsbeskattningsutredningen som inte heller sysslar medarvsskattefrågan. Jag tycker delta tyder mera på bristande vUja för fråganslösning än på saklig argumentation. R ealisa tionsvins t-beskattnirigen vid avyttring avfastighet Överläggningenvar härmed slutad. Propositioner gavs på bifaU tUldels utskottets hemstäUan, dels reservationen av i m. fl.,och förklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposilion: Den som vill alt kammaren bifaller skatteutskottets hemställan i betänkandetnr 15 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifaUit reservationen av i Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: § 8 Realisationsvinstbeskattningen vid avyttring avfastighet Föredrogs skalteulskoltelsbelänkande nr 16 i anledning av motioner angående realisationsvinstbeskattningenvid avyttring av fastighet. 1 detta betänkande behandlades motionerna 11 protokoll 19 73. Realisationsvinstbeskattningen vid avyttring av fastighet 1973:387 av i Arrie m, fl. (c) varihemställts att hos Kungl. Maj:t skuUe anhålla om utredning ochförslag i syfte atl vidga möjligheterna till uppskov medrealisationsvinstbeskattningen i samband med överlåtelse av jordbruksfastighetoch köp av ersättningsfastighet i enlighet med vad som anförts i motionen, 1973:585 av i SundsvaU(c) vari hemstäUts att hos Kungl. Maj:t skulle anhålla om förslaginnebärande att ett grundavdrag å infördes vidrealisationsskalteberäkning av kontanl-ersättning, som utgick för mark vidfastighetsreglering enligt 5 kap, fastighetsbUdningslagen, 1973:586 av iRöstånga m, fl, (fp) vari hemstäUts atl hos Kungl, Maj:t begärdeförslag tiU sådan ändring av realisationsvinstbeskattningen, att den som genomflyttning tvingats sälja egethem och på den nya bostadsorten avsett attförvärva liknande bostad ägde åtnjuta uppskov med beskattning avreahsationsvinst , samt 1973:1070 av m. fl,(m) vari hemställts atl hos Kungl, Maj :t skulle anhålla att Kungl,Maj :t förelade förslag om ändrade regler för reahsationsvinstbeskattningvid byte av bostadsort. Utskottet hemställde att skulle avslå 4. motionen 1973:1070, Reservation hade avgivits av herrar i (m).Josefson i Arrie (c), i (fp), (), i Trobro (m),i (c) och () vilka ansett att utskottet borthemställa, att med anledning av motionerna 1973:387,1973:585, 1973:586 och 1973:1070 begärde alt Kungl, Maj:l överlämnade motionernatiU reaUsationsvinstkommittén (Fi 1970:79) för beaktande. i (m): Detta betänkande behandlar några styckenolika motioner med begäran om uppskov med beskattningen vid överlåtelse avfastigheter. Jag skaU inle närmare kommentera dem mer än motionen 1070, somfrämst lar sikte på sådana fall där det är fråga om förflyttning och därvederbörande rimligen bör kunna få uppskov med beskattningen. Vi har under ett flertal år krävt sådant uppskov, men vihar ännu inle vunnit förståelse hos majoriteten. hänvisar man till denutredning som tUlsaltes , nämligenrealisationsvinslkommiltén. Vi menar emellertid atl denna fråga rimligen bordekunna lösas något snabbare, då den är aktuell på grund av det stora antaletförflyttningar. Man kanockså räkna med alt del blir ännu fler förflyttningar genom de olikatvångsåtgärder som vidtas i samband med förflyttning av en hel del statligaverk. Jag ber atl få yrka bifaU lUl den vidutskotlsbetänkandet fogade reservationen. Under detta anförande övertog herrtalmannen ledningen av kammarens förhandhngar. Realisationsvinstbeskattningen vid avyttring av fastighet HerrJOSEFSON i Arrie (c): I skatteutskottets belänkande nr 16 behandlasett flertal motioner angående realisationsvinstbeskattning. I två av dem tasupp frågan om en sådan ändring av reahsationsvinslbeskatlningen, att den som pågrund av arbetsbyte och därmed påtvingad flyttning säljer sill egnahem och påden nya bostadsorten förvärvar liknande bostad skall ha rätt tiU uppskov medeventuell realisationsvinstbeskattning tiU dess det nyinköpta egnahemmetförsäljes. Enligt nu gällande bestämmelser medges ett dylikt uppskovdärest vederbörandes egnahem blir föremål för expropriation eller annat slag avtvångsförsäljning. Enligt reservanternas uppfattning föreligger starka skäl fören sådan ändring av gällande regler atl liknande uppskov medges även när en pågrund av arbetsbyte framtvingad försäljning sker och när i samband härmedliknande bostad skaffas. Med den rörlighet vi haft påarbetsmarknaden och även inför den utflyttning av statliga verk som skallske kommer sannolikt många anställda att tvingas byta bostad. Vinsten vidförsäljningen av egnahemmet kan visserligen enligt reglerna förrealisationsvinstbeskattningen framstå som en verklig vinst. Men förvederbörande som tvingas atl anskaffa en ny bostad på den nya orten tiU ettpris, som kanhända ligger högre än vad han fick för den försålda villan, lersig reglerna ganska verklighetsfrämmande. Vad motionären här begär är inte befrielse från realisationsvinstenulan endast ett uppskov på samma sätt som gäller vid expropriation och annantvångsförsäljning. Vi reservanter föreslår att motionen överlämnas tillrealisalionsvinstulredhingen för beaktande. I motionen 387 tas upp frågan om ett liknande uppskov förden jordbrukare som i samband med försäljningen av sin jordbruksfastighetmköper annan jordbruksfastighet och där själv bedriver jordbruk. Enligt nugällande regler för realisalionsvinslbeskaltning har en aktiv jordbrukaremyckel begränsade möjligheter att byta jordbruksfastighet, skaffa sig en störreeller en med annan driftsinriklning. Enligt motionärernas uppfattning, som fåll stöd avreservanterna, borde man undanröja sådana hinder som här föreligger genom attvidga möjligheterna till uppskov med beskattningen. Uppskov bör enligt våruppfattning i princip beviljas när en aktiv jordbrukare överlåter enjordbruksfastighet och i samband med detta skaffar en annan jordbruksfastighetoch där själv bedriver jordbruk. Detta innebär inte någon befrielse utan endast ett uppskovmed realisationsvinstbeskattningen lUl dess ersättningsfastigheten försäljes.Även om liknande regler nu gäUer vid tvångsförsäljningar, så föreslår ändå Realisationsvinstbeskattningen vid avyttring av fastighet reservanternaatl denna fråga överlämnas till den sillande realisationsvinslkommiltén förbeaktande. Ytterligare en fråga behandlas i detta utskottsbetänkande,nämligen införandel av ett grundavdrag vid realisationsskalteberäkning avkontant-ersättningen, som utgår vid fastighetsreglering enligt 5 kap,fastighetsbildningslagen. Enligt gällande bestämmelser är vid markregleringenett kontant belopp undantaget från realisationsvinstbeskattning.Överstiger däremot kontantersältningen utgör hela ersättningenunderlag för beräkning av den skattepliktiga realisationsvinsten. Detta innebär en mycket kraftig Iröskeleffekl och kan ivissa fall direkt motverka och förhindra genomförandet av önskvärda ochlämpliga fastighetsregleringar. Här borde enligt motionärens förslag införas ettgrundavdrag på . Härigenom skulle tröskeleffekten lagas bort ochett mera tiUfredsställande och rättvist syslem utformas. Reservanterna föreslår all också denna motion överlämnastill realisationsvinstkommittén för beaktande. Med den anförda motiveringen yrkar jag bifalllUI reservationen av i m. fl. HerrLARSSON i (fp): Frågan om uppskov medrealisationsvinstbeskattning vid avyttring av fastighet är ingen nyhet förkammaren. Ifrågavarande krav har upprepats från vårt håll ett flertal år inågot skiftande klämmar. Vi har bl. a. begärt att Kungl. Maj :t skulle läggafram ett förslag om ändrade regler. Vi har varit litet blygsammare medhänsyn till all en sittande utredning kanske kommer att ta upp denna fråga. Vi reservanter begär all motionerna överlämnas tillrealisationsvinstkommittén för beaktande. Bakom reservationen stårmoderaternas, och representanter i skatteutskottet. Menmajoriteten i utskottet avstyrker motionerna liksom den gjort . Nuär motiveringen atl realisationsvinslkommiltén har för avsikt att pröva frågan.Kommittén väntas avge sitt belänkande tidigast , och vad som skiljerinom utskottet är nu atl reservanterna vill sända motionerna tiU kommittén,medan majoriteten nöjer sig med förhoppningen alt kommittén eventuellt kommeratl pröva frågan. Vi anser del vara bäst alt skicka över motionerna med enklart utsagd önskan från sida om all kommittén skall titta på sakenoch komma med förslag. Det här gäller en rättvisesak. Om man avyttrar enfastighet och köper en precis likadan på en annan ort, så kan man i vissa lägenråka ut för en ganska svår beskattning utan atl egentligen ha gjort etl endaöres vinst. Man kan av skilda orsaker vara tvingad alt flytta. Man säljer sittegnahem och skaffar sig etl exakt likadant hus på den nya orten utan någonvinst men råkar ut för realisationsvinstbeskattning. Principen i vår skallelagstiftning är inle all man skallbeskalta saker som inte har lett till någon inkomst för människorna, utan manskall beskatta sådana saker som de haft inkomster av. I många av de här fallentar man ut skatt av människor som inte haft någon som helst . Vad vireservanter vUl är ju inle alt de skaU få någon förmån utan vi vUl atl de skaUfå etl uppskov till dess de hinner ordna för sig på den nya orten. Görvederbörande en förtjänst, t. ex. genom atl han skaffar sig en bostad av lägrekvahtet, då är del ingen tvekan om vår uppfattning att om det uppstår en vinst,så skaU den beskattas. Men tvingas man alt flytta och atl sälja sitt hus, och mansedan köper ett likadant hus på en annan ort, om man så atl säga bara byttbostad och inte haft någon vinst, så anser vi alt en beskattning är felaktig. har man trots påtryckningar från vårt hållbeskattat den här typen av s. k. inkomster, som dock i verkligheten inte harvarit några inkomster. Det här är en skönhetsfläck i skattelagstiftningen, somjag tror att man inle hade räknat med när denna beskattning infördes. Detbeklagliga är ovUjan att rätta tUl felet. Jag tror inte atl det var någonmedveten tanke att beskatta de här människorna, ulan det råkade bli på detviset, men man viU inte ändra på del trots all man bör vara medveten ommissförhållandena. Del är som vi nu har begärt rättelse i frågan. Iår finns del en folkparlimolion nr 586 som är väckt av iRöslånga m. fl. och som vi nu begär skall sändas liU utredningen. Vi vill atl del skall bli en rättelse på den här punkten.Vi viU inte ha några särskilda förmåner för de människor det gäller. Vi viUbara ha rättvisa åt dem. Det tycker jag är etl rimligt krav. Därför, herrtalman, ber jag atl få yrka bifaU lUl reservationen vid utskottets belänkande. R ealisa tionsvins t-beskattningen vid avyttring avfastighet HerrOLSSON i SundsvaU (c): I motionen 585 har jag tagit upp frågan ominförande av ett grundavdrag vid beskattning av kontanlersättning, som erhållsför mark som avslåtts vid fastighetsreglering enligt 5 kap. fastighetsbildningslagen.De flesta andra skatteregler är så utformade alt den skallskyldige åtnjuter etlvisst grundavdrag. Så är faUet exempelvis vid inkomst- ochförmögenhetsbeskattningen liksom vid arvs- och gåvobe-skaltning. När det gällerrealisationsvinslskalleberäkning av engångsersättning för inskränkning iförfoganderätten o. d. åtnjuter den skattskyldige ett grundavdrag på 2 000 kronorfrån sammanlagda ersättningsbeloppen . För kontanlersättning som erhålls vid marköverföringenligt 5 kap. fastighetsbildningslagen gäller särskild skatlebeslämmelse.Ersättning av denna typ skall nämligen beskattas som uppkommen realisationsvinstendast om ersättningen överstiger . Det är värdefullt alt man genom bestämmelsen undvikerbeskattning - och följaktligen utredning om ingångsvärde vid smärreersättningar. Men en allvarlig Iröskeleffekl uppslår genom denna bestämmelse,vilket jag velat fästa uppmärksamheten på genom min motion. I stället förnuvarande regler borde ett grundavdrag på införas i likhet medgrundavdraget på vid intrångsersällningar o. d. Nuvarande reglerinnebär alltså alt en total ersättning på ejbeskattas alls medan vid högre ersättning hela beloppet inräknas som underlagför realisationsvinslskalteberäkningen. Tröskeleffeklen kan belysas med följande exempel: Om marginal- Realisationsvinstbeskattningen vid avyttring av fastighet skallen , vilket är rätt vanligt, och vi ej räknar med något ingångsvärde måsteden skatlskyldige få en tolalersättning på för atl erhåUa i netto efter skatt.