prot · FW0964 · 1973-12-31 00:00:00 — Invandringen tUI vårt land är inte fri för andra ännordiska medborgare. Det fordras tUlstånd, och tillståndsgivningen handhas avarbetsmarknadsstyrelsen och arbetsmarknadens parter. Vi har tagit emotflyktingar i ett stort antal här i landet. Men de flesta flyktingarna harkommit hit efter uttagning i organiserade former i flyktingläger. Även deflyktingar som kommer hit individuellt och på eget initiativ har blivit föremålför diskretionär prövning om de skuUe få komma eller inte få komma och stanna. Mot denna bakgrund har jag svårt att se att det skulleligga något principiellt nytt och betänkhgt i det förslag som vi här harframför oss och som syftar tUl att utestänga utlänningar som myndigheterna pågoda grunder misstänker tillhör internationella terroristorganisationer. Medbegreppet terroristorganisationer menar jag då sådana organisationer ochgrupper som genom sin tidigare verksamhet har visat att de systematiskt begärpolitiska våldshandhngar på främmande territorium och som därför kan väntasgöra det också i . Det är alltså här fråga om bara denna typ avkvalificerat farliga organisationer och grupper. För pohtiska flyktingar bmkar vi traditionellt i vårt landtUlämpa en utomordentligt vidsträckt asylrätt. 1 denna asylrätt föreslås häringa som helst begränsningar. Vi har varit mycket angelägna om att slå vakt omde svenska traditionerna på detta område. Även den utlänning som vi tUläventyrs vet att han är en farlig terrorist skall ha, även när denna lag trätti kraft, samma rätt som tidigare att komma in i och stanna här underfömtsättning att han är politisk flykting och att han behöver skydd motförföljelse. En annan sak är att han då kan få finna sig i vissainskränkningar i sin rörelsefrihet och vissaövervakningsåtgärder, men det är knappast mer än rimUgt om det gäUer en personsom vi vet är en terrorist. Somhga haroroat sig för att den lag vi nu diskuterar skuUe innebära Åtgärder mot vissa våldsdåd med internationeU bakgrund Åtgärder mot vissa våldsdåd med internationell bakgmnd begränsningari invandrarnas möjhgheter att i gemen ägna sig åt politisk verksamhet. Låt migdå säga att vi har invandrare i vårt land som har kommit från alla världenshörn. De är ofta hdelsefuUt intresserade av de politiska förhållandena i sinahemländer. De har sina föreningar. De bedriver allskönspohtisk verksamhet. Ingen människa förmenar dem delta. Som jag kunde försäkrariksdagen här i ett svar på en enkel fråga tiU fruNancy är det fuUkomhgt uteslutet att denna lag, om den nu antas, skuUekunna tUlämpas på t. ex. grekiska motståndsorganisationer som arbetar för att återstäUademokratin i . Det är en helt orimlig tanke. SjälvfaUet skaU defortsätta att arbeta för detta mål. De enda människor som får sin rätt tUl pohtisk verksamhetbeskuren - jag erkänner alt det finns några få som får det på gmnd av dennalag kommer att bli en handfuU eller kanske något tiotal eUer tjugotalterrorister som vi tvingas ha kvar i eftersom de är pohtiskaflyktingar, alltså utvisade personer som vi enligt fattade beslut inte vUl hakvar i landet men som får stanna därför alt de är politiska flyktingar och vi vUl skydda dem mot olycksödet att hamna ikoncentrationsläger eUer mista livet som de skuUe kunna göra om vi kastade utdem. Dessa människor får alltså finna sig i vissa inskränkningar all ägna sigåt sin speciella politiska verksamhet som de är intresserade av. Jag har sagt det fömt och jag kan gärna upprepa det, atldel inte finns några andra organisationer och gmpper som äraktuella atl klassificera som internationeUa terroristorganisationer som alltsåskuUe föras in under den föreslagna lagen än de som går under beteckningarnaUstasja och Svarta september. Det har under debatten frågats om detta är en garanti somman kan extrapolera för framtiden i den meningen alt regeringen kan åtaga sigatt alltid på detta öppna sätt redovisa vUka organisationer som lagen skaUtUlämpas på. Jag har inle känt behov av att ställa ut några formeUa löften menser det allmänt så att det bör vara ett intresse för alla parter och normallockså förenligt med intresset av att lagen skaU vara effektiv att regeringenvisar en maximal öppenhet. Jag har svårt att på rak arm tänka mig en situationdå man skulle behöva hemlighåUa delta, om det nu skulle dyka upp någonytterligare organisation som är lika kvalificerat farlig som Ustasja ellerSvarta september. En annan sak är att det finns en suddighet i detta som ärmycket svår atl komma ifrån. frågade tidigare om relationernameUan Svarta september och al , och andra har ibland i debatten fört påtal vad Ustasja egentligen omfattar. Delta är en grundläggande svårighet som vi får försöka klara ut efter förmåga. Det är i ochför sig rätt naturligt att grupper av den här typen är så lösliga ochsvårgripbara atl vi inte kan finna några absolut fasta gränser. Men del är docken tUlräckligt tydlig indikation om jag säger att del är Ustasja-gmpperna ochSvarta september och inga andra som är aktuella atl omfattas av dennalag. Låt mig i detta sammanhang bara tiUägga en sak. Det kan juinte råda någon som helst tvekan om hållning när det gällerfascistiska diktaturer eller kolonialt förtryck. Men vUken vår inställning änär tUl regimer och befrielserörelser i ohka delar av världen kan det aldrig bhtal om alt viskulle avslå från atl skydda oss mot gmpper som kan befaras organiseraflygplanskapningar, mord, sabotage och andra våldsdåd i vårt land. Närupprepade pohtiska våldshandlingar blint drabbar oskyldiga människor i utanförstående länder, då måste vi reagera då måste vi börja fundera över hur viskaU värja människorna i vårt eget land mot sådant. Det har ingenting att göramed sympatier för den ena eUer den andra rörelsens politiska syften. Vi har stiftat bekantskap med vadinternationeU terrorism vill säga. Det är väl i och för sig inte så konstigtall del är ett resultat av den tUltagande invandringen. Med invandringen har videlvis importerat problem som har all göra med pohtisk fanatism och hänsynslösvåldsmentalitet som ibland slår ut i terroristdåd. Konflikter som råder mellanfolkgrupper i de länder från vUka invandrarna kommer har ibland tagit siguttryck i våldshandlingar här. Det är inte underligt att många svenskar kännersig oroade över de grymma och hårda metoder som extremistgrupperna blandinvandrarna i några faU har praktiserat. Vi får se upp här, därför attnågonstans i varje nation ligger främlingshatet på lur. Vi har upplevt hur ett sådant främlingshathar blossat upp i länder med stora invandrarminoriteter. SkuUe vårt land bhskådeplatsen för våldsdåd i stor skala mellan eUer inom ohka invandrargrupper,då är risken stor för atl främlingshatet kan bryta ul även hos oss. Detgäller naturligtvis i särskUl hög grad om svenska medborgare skuUe drabbas avsådana våldsdåd. Detta har att göra med den mänskliga naturen. Fruklan äralltid en gynnsam grogrund för hatet. Den slutsats vi skall dra av detta är,att för att förebygga risker för atl ett främlingshat blossar upp så är det angelägetatl vi med kraft och beslutsamhet tar itu med den internationella terrorismeninom vårt eget land. Jag skuUe också kunna uttrycka det så att detta att vibekämpar alla utslag av internationell terrorism här i landet också kan ses somett ullryck för vår sohdaritel med invandrarna. Invandrarna har inle baraanspråk på att få arbete och bostad, de har också anspråk på att få känna sammatrygghet som svenska medborgare i del svenska rätlssamhäUet. Del är lätt attföreställa sig hur utlämnad en utlänning måste känna sig om han inte behärskarvårt språk, inte har det omedelbara stödet från sitt eget lands myndigheter,inte kan kommunicera med värdlandets myndigheter ordentligt, när han hotas avegna landsmän och det är fråga om en politisk konflikt med spökhka drag avgammal blodshämnd. När jag gör den beskrivningen tänker jag som alla förstår påvåra jugoslaviska invandrare och , där del förekommituppgörelser som jusl haft den raggiga karaktären av gammal blodshämnd. Det ärsjälvklart att en rättsstat inte kan tolerera sådana metoder som UstasjatUlämpar i sin verksamhet. Jag är alldeles övertygad om att de flestainvandrare som vet vad det här gäller också anser atl denna lagstiftning ärägnad atl ge dem en ökad trygghet. Men jag är medveten om atl det har braslit imformationen och alt det tyvärr bland invandrarna finns ganska betydandegrupper som inte upplever den föreslagna lagen som en ökad trygghet utantvärtom som en käUa tUl oro. Det är i så faU sannerligen Åtgärder mot vissa våldsdåd med internationeU bakgrund Åtgärder mot vissa våldsdåd med internationell bakgmnd ingentUlfällighet, och del beror inte bara på vår uselhet när det gäUer attinformera. Det har också något att göra med att vissa av denna lags mestaggressiva kritiker och motståndare avsiktligt har skrämt upp invandrama föratt kunna utnyttja deras oro som argument i en pohtisk debatt. Man har spelatmed invandrarna som insats. Dessa agitatorer har inte dragit sig för de mestosannfärdiga skUdringar av den lagstiftning det är fråga om. De harhämningslöst frammanat bilden av pohsstalen på marsch. Jordmånen för skrämselpropagandahar varit tacksam, eftersom många invandrare saknar djupare kunskaper om detsvenska samhället, medan de däremot kanske i en hel del faU har en personligoch högst påtaglig erfarenhet av livet i en polisstat. Denna specieUa situationhar aUtså dessa agitatorer utnyttjat med en utomordentlig cynism. finnsdet inte anledning att dra någon annan slutsats i det här stycket än att det ärså mycket mer angeläget att vi nu går ut med en saklig, vederhäftig och fyUiginformation. som debatten har varat har vi frånregeringens sida utnyttjat de möjligheter som stått tUl buds för att nå ut medsaklig information, och vi skall fortsätta med det. a. skall vi med hjälpav invandrarverket och fackföreningsrörelsen gå ut med information på olikaspråk, en information som vi hoppas skall nå alla invandrare. Om denna lag antas av kommer upplysning om lagstiftningen att lämnas påsammanlagt tolv språk i och i månadsbuUetinen Information.Praktiskt taget aUa invandrarhushåU kan nås på det sättet. Särtryck kan viskicka tUl invandrarbyråer, arbetsförmedlingar, polisstationer,gränsstationer, invandrarorganisationer osv. för alt delas ut till nyainvandrare. kommer vi att lämna precis samma information tUl densvenska allmänheten. LO, SAF och har redan anmält sittintresse att medverka i distributionen av denna information. Jag är för min del övertygad om att det skaU visa sigmöjligt att snabbt StUla den oro som vissa invandrargrapper känner införden nya lagstiftningen. I sak är det inget tvivel om att invandrarna behöverdet skydd som denna lag kan erbjuda i minst hka hög grad som våra egnamedborgare. (vpk) kort genmäle: Det är ett kännetecken för alla reaktionäreratt så fort en kritik uppslår nerifrån mot deras åtgärder så skyller de den påpolitiska agitatorer som är ute i egna syften och på okunnighet hos dem somrepresenterar den kritiska rörelsen. I anledning av detta vill jag klartfastslå, alt den primära krilUcen och den tidigaste kritiska rörelsen mot dennalag kom och initierades från invandrarorganisationer. Jag dellog över huvudtaget själv inle i något offentligt framträdande förrän denna våg av kritikredan hade uppstått. Det är inle av okunnighet, som statsrådet villegöra gällande, som dessa grupper har framfört kritik. Tvärtom, de kritiserardärför all de äger en eminent kunskap och bister erfarenhet av de attityder sområder på många håll, inom polismakt och andra myndigheter, speciellt motprogressiva och vänsterinriktade invandrare. Jag vill sedan fråga statsrådet ell par saker. Hansäger att denna lag är nödvändig för alt komma ål Ustasja. Men då besvarar haninte frågan: Hur nås de Uslasja-medlemmar av lagen som redan bhvit svenskamedborgare och som sorgfälligt utplockades för invandring ur vissa europeiskaflyktingläger och senare? För alt finna argument för denna laghänvisar statsrådet till de flygkapningar, ambassadörsmord och annat somvi alla väl känner till. Men för att dessa händelser skall gäUa som argumentför denna lag fordras det alt han med rimlig säkerhet kan påvisa atl dessabrott inle skulle ha kunnat förhindras med gällande regler, utan all det måsteskapas särskilda undantagsregler. Men är del verkligen så? Några månader före flygkapningeni och före ambassadörsmordet varnades regeringen här ikammaren av representanter från vårt parti för de uttalade planer som hadekommit till vår kännedom om att aktioner av detta slag förbereddes. Trotsdetta vidtogs inle några åtgärder för atl skydda den inrikesflygfarten. Så inträffade en flygkapning just på ett flygplan för inrikestrafUc. Hade de åtgärder av det slag som senare har vidtagits och också kommittill användning vidtagits redan då skulle naturligtvis aldrig dessa flygkaparemedförande vapen ha kunnat ta plals i del flygplan som de sedan kapade. Det äretl exempel på hur man med effektivitet, snabb uppfattningsförmåga och snabbtUlämpning av de regler som redan finns faktiskt kan göra något. Därför att manhar underlåtit att göra det skall man sedan inte komma och använda dennaunderlåtenhet som ell argument för all införa en lag med så vittgåendeverkningar att den i dagens läge icke ens av dess liUskyndare kan rättöverblickas. den 6 aprU 1973 Åtgärder mot vissa våldsdåd med internationeU bakgrund HerrLÖVENBORG (vpk) kort genmäle: Statsrådet sade i sitt anförande attlagförslaget inle innehåller någol principiellt nytt. Del är etl gåtfulltpåstående. Man lämnar den individuella prövningen, man kräver ingen bevisning,det räcker med antaganden. Är inte detta någonting principiellt nytt? har inget behov av att utställa några löftennär del gäller organisationer, säger han också. gäller det Ustasja ochSvarta september, men det är . Ingen vet vad som händer . Lagen ärinle så harmlös som statsrådet försöker göra gällande. Vi är heller inte ute för att sprida oro bland utlänningari värt land. Det är en dålig lag-fasl-tjuven-taktUc när försökerskylla oron bland invandrarna på oss. Del är regeringen som har skapat oron,del är regeringen som slår för cynism. Invandrarna har haft tillfälle all prövalagförslaget, och de har prövat del rätt. Lagen är inte så harmlös som manförsöker göra gällande. Oron har skapats genom framläggande av lagförslaget. Del är klart all om man nu har en obegränsad tilltro tillregeringen, har man naturligtvis ingenting emot alt utfärda lagar och gefullmakt in . Då förlitar man sig på regeringens, på rUcspolisstyrelsensoch på bedömning, atl den bedömningen är identisk med folkels bedömningoch alt del inle kan föreligga någon risk för övergrepp. Men den tilltron harinte de som känner oro, den tilltron har inte kritikerna av Åtgärdermot vissa våldsdåd med internationell bakgmnd lagförslaget.Framför allt har man ingen tiUtro tiU dem som vill omplantera samma tilltrotill en kommande regering, varom vi ingenting annat vel än all den eventuelltkan bli borgerlig. Jag har ingen anledning att Ula på att de luddigaformuleringarna i lagtexten inle skall användas felaktigt av den sittanderegeringen. Och än värre skulle det kunna bli med en borgerlig regering, därdet polisiära styrs av de moderata. Del sker för övrigt redan i aUtför höggrad. Under detta anförande övertog herrförste vice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. Först till om varmotståndet vaknade och om agitationen bland invandrarna: Jag har personligenstiftat någon bekantskap med denna agitation, vilken förs avsolidaritetskommittén för politiska flyktingar och diverse andraorganisationer, som beskäftigt varit ute och delat ut flygblad blandinvandrarna. Dessa flygblads innehåll kan inte betecknas som annat än den mestmedvetna, grova osanning. Man låter påskina att detta lagförslag innebär altpolisen får möjlighet atl förbjuda utlänningar att ägna sig åt politiskverksamhet - vilka ullänningsgrupper som helst att polisen får obegränsademöjligheter atl avvisa människor vid gränserna, atl polisen får obegränsademöjligheter att kasta ut människor som är misshagliga, att här är ,polismakten på marsch. Så har man skildrat del, och man har inle velat ta delav ett enda dugg av vad som är fakta, ta reda på vilka befogenheter den härlagen verkligen ger, till vem lagen ger befogenheterna och vilka demokratiskakontrollmekanismer och rättssäkerhetsgarantier som är inbyggda. Om vill inrangera sig bland dessa agitatorer, som jag fördömde, må del varahans ensak. Både och använder enutomordentligt jesuitisk teknik atl argumentera. Ni använder vilka citat ni änkan hitta i vilken typ av material som helst för alt misstänkliggöra avsikternabakom det här förslaget. vägrar ni atl inläsa i lagen debegränsningar som står där. Ni vägrar atl över huvud taget respektera vad somsägs från regeringens och utskottets sida om hur man avser att lagen skalltillämpas. Det är dock tradition i svensk lagstiftning atl lagen skall tolkasmed ledning av vad regering och riksdag har sagt om hur den skall tolkas. Delåterfinner man, när det gäller regeringens uttalanden, i propositionen underrubrUcen Föredragande statsrådet. Del återfinner man, när det gäller ,i utskottets belänkande under rubrUcen Utskottet, Där finns ganska klartunderstruket hur vi avser atl det här skaU hanteras, vilka organisationer somåsyftas, och klara besked som visar alt vi utgår ifrån alt det gäUer alt hindravåldsdåd av typen flygkapningar och liknande i och att det ärorganisationer som kan befaras ställa tiU med sådana våldsdåd i vårt land somman här skall ha under uppsikt och inga andra. säger; Ustasja - vad vel vi om vilkasom dras in ? Men, , läs propositionen! Eller menar herrLövenborg kanske ätt det skulle kunna finnas risk för atl de organisatio- ner som Niär rädd för att de skall dras in i sammanhanget - portugisiska befrielserörelsereller grekiska motståndsrörelser skulle ställa till med flygkapningar i dethär landet, göra sabotage mot byggnader eller flygplan, mörda diplomater,kidnappa foUc och liknande? För mm del ser jag inte så på dessa organisationer.Jag skulle betrakta, del som en utomordentlig förolämpning mot dem. Det ärtotalt uteslutet alt dessa befrielserörelser skulle komma in i vår tankekretshär. Sedan kanske jag skall säga ell par ord till , eftersom han tog upp det gamla demagogiska argumentet om atl lagen ärriktad enbart mot utlänningar. Han frågade: Hur är det med de Uslasja-medlemmarsom redan har blivit svenska medborgare? Den här lagen liksom annan lagstiftning lider av en vissofullkomlighet. När vi stiftar en utlänningslag, handlar den om utlänningar ochingenting annat. Det är klart vi kan inle utvisa Uslasja-medlemmar som harblivit svenska medborgare, men vi kan över huvud laget inle landsförvisasvenska medborgare aUdeles oavsett vad del skulle vara för slags figurer eller vadman kan befara från deras sida. tror atl gällande lagstiftning skulleha räckt för atl bekämpa terrorismen, och han berömmer sig av all han varnatregeringen för mordel på den jugoslaviske ambassadören . Han.berömmer sig av att han varnat för risken för flygkapningen på Bulltofta. Delär möjligt att har varnat, men det är inle det intressanta.Utan det intressanta är all sådana varningar och tips kan man få från det enaoch från det andra hållet, även från om så är. Men den lagvi har haft ger icke effektiva möjligheter atl förebygga våldsdåd avtypen flygkapningen på Bulltofta eller mordet på den jugoslaviske ambassadören. De tips man får pekar i regel inle konkret hän på någonnamngiven misstänkt person. Alla de fina spaningshjälpmedel som räknade upp i sill inledningsanförande är då helt inaktuella. Man vetatt Ustasja planerar alt ställa till med etl ambassadörsmord eller enflygplanskapning, man vel kanske t. o. m. att det är Ustasja-grupper iGöteborg, som är i rörelse, men man har ingen aning om vilka individer det är.Då slår man sig ganska slätt. Den här lagen ger litet ökade möjligheter i ensådan situation, då man har allvarliga tips om risk för verkliga kalastrofermen ännu inte har tillräckliga konkretiserade misstankar mot vissa individer.Då kan man när det gäller terrorister som egentligen är utvisade frän landetmen fått stanna av rent humanitära skäl åtminstone passa på all hålladem underuppsikt och eventuellt den vägen i något fall få etl tips som är värdefullt förall förebygga en kalastrof. Men jag har aldrig påstått all den här lagen är såoerhört effektiv. Jag påstår atl den går så långt som är möjligt med bibehållenrespekt för omistliga principer i vår demokrati och vårt rättssamhälle. Och jagpåslår att även om den bara har marginell effekt så är vi skyldiga människornai vårt land atl genomföra den. Vi är skyldiga atl göra vad vi kan för att ökamänniskornas trygghet mot våld av del avskyvärda slag som vi talar om . den 6 aprU 1973 Åtgärder mot vissa våldsdåd med internationeU bakgrund Åtgärder mot vissa våldsdåd med internationell bakgrund HerrSVENSSON i (vpk) kort genmäle: Apropå de flygblad som har spritts avinvandrarorganisationer är del väl mte så underligt att de talar om de ringabegränsningar, de obetydliga restriktioner som finns för pohsens befogenheter,ifall de ser framför sig tillämpningen av en lag där begreppet grundadmisstanke har ersatts med begreppen antagande och befarande, ulan närmaredefinitioner. Det är heller inle så underligt om man får vissa tvivel påuppsåtet i regeringens förklaringar om vilka som det här lagförslaget skalltillämpas mot, när man i det ena avsnittet av propositionen och dess underlagsäger si och i del andra säger så. Sedan är det heller icke så, , annat än imycket strikt formell bemärkelse, att det är regeringens tolkningar ochriksdagens tolkningar som alltid gäller i praktiken. Vi vet alltför väl att detfinns tendenser till bildande av stater i staten på detta område, atl det finnsmyndigheter som tolkar saker och ting på ett annat sätt än vad både riksdagenoch regeringen åtminstone officiellt gör. Det är icke så all exekutivmakten iett land som och det problemet gäller för många andra länder harnågon verklig makt över vissa delar av byråkratin och specielltsäkerhetsorganen. Frågan är om regeringen i någonsin har haft sådanmakt. (vpk) kort genmäle: Statsrådet uppmanade mig alt läsapropositionen. Jag tror jag kan säga att jag tillhör dem här i kammaren somordentligt har gått igenom just det här propositionsförslaget därför alt jaghar varit intresserad av det. Och just den läsningen är del som har ingett migoro, och jag vet att jusl den läsningen har ingett också invandrarna oro. Statsrådet polemiserar också mot mig när jag säger att detgäller kanske två organisationer men alt man inte vet vilkaorganisationer som kommer alt klassas som terrorislorganisationer. Detkan ju inte heller statsrådet ge besked om. Och allt detta beror ju påom man verkhgen anser sig kunna lita på regeringen. Jag är kritisk mot dennuvarande regeringen i de här frågorna. Jag litar framför allt inte på enborgerlig regering med i spetsen. Statsrådet försöker göra den här lagen så harmlös sommöjligt och gör gällande atl den bara kan omfatta ell fåtal personer. Men mankommer ju inte ifrån besvärande fakta, och dit hör bl. a. detta atl del inlekrävs någon bevisning för att ifrågavarande utlänning verkligen skall ansesvara presumtiv terrorist. Nog är väl detta någol helt nytt. Det kan statsrådetinte förneka. Här i vet vi vilka som verkligen utgör ell hot. Del varUstasja-banditer som mördade den jugoslaviske ambassadören. Det varUslasja-folk som kapade flygplanet. Det är Ustasja-folk som har hotat landsmäntill liv och lem. Ta itu med de typerna! Öka bevakningen vid ambassaderna!Skärp uppmärksamheten vid våra flygplatser! Låt inrikta sin verksamhet motde verkliga säkerhetsriskerna! Då når man resultat ulan att stifta denundantagslag som är i faggorna. HerrSJÖHOLM (fp): Får jag börja med atl anmärka på den urdemokratisk synpunkt något underliga metod som statsrådet tillämpade närhan gick in i debatten. Jag tycker att han skulle ha väntat lUl dess atl någonrepresentant för den opposition som kommer från annat håll än frånkommunistpartiet hade kommit till tals.