prot · FW0956 · 1973-12-31 00:00:00 — i Glömminge har berörtmotionen som ligger tiU grund för reservationen 2, sä jag kan lämna den saken.Jag skall i stället redogöra litet grand för vår handel med de nordiskaländerna i allmänhet. totala export uppgick tUl 41,6miljarder kronor, och av den summan gick tiU de tre nordiskaländerna. Det betyder i kronor räknat . är aUtsåen utomordentligt betydelsefuU marknad för den svenska exportindustrin, ochdet gäller såväl större som mindre företag. Denna export gav i alla fall jobbunder fjolåret ät ca 42 000 svenskar, och det säger väl Utet grand om dessvärde. Den betyder också mycket när det gäller vår välfärdsutveckling. Är det nu så specieUt lätt att sälja svenska varor på dennordiska marknaden? På den frågan kan man givetvis svara både ja och nej.Närheten till den nordiska marknaden är naturligtvis ett plus, men vi har ocksåindividueUa olikheter som är tUlräckligt många och stora för att motiveralyhördhet och flexibilitet hos exportörerna. Man kan alltså inte bedöma Nordensom en enda marknad. Ett vanligt fel är också att man gör gällande att Nordenär precis som en hemmamarknad. Då har man ofta inte gett sig i kast med enmarknadsföring eller en exportdrive på de nordiska länderna. Skall manintroducera varor i t. ex. , utgör den splittrade marknadsbUden tUlsammansmed landets topografi ett problem. En representant arbetar ofta bara inom enregion. I är visserligen handeln starkt koncentrerad tUl , menpå grund av den stora mängd förelag som finns inom de flesta branscher och denhårda konkurrensen blh det för en svensk exportör inte särskilt lätt attöverblicka de möjligheter han har att komma in på marknaden. När det gäller denfinska marknaden utgör självfaUet språket ett problem. Man kan trots aUt säga att den nordiska marknaden är rättlättUlgänglig för en svensk exportör. Framför allt har väl den mindre industrindär de största möjligheterna att i ett initialskede gå ut och pröva sinakunskaper och sin förmåga att sälja utanför gränser. Ändå möter manproblem, och då fordras del att man kan få en viss hjälp av våra ambassader.Tyvärr är ju det enda landet i som inte har merkanlUt utbildatfolk på ambassaderna. Vi kan bara konstatera att de övriga nordiska länderna satsarhårt på . De har sin organisation väl utbyggd med kommersiell personalpå både ambassader och handelskamrar. Vi tog från tillsammans medcenterpartiet upp förslaget att vi skulle få särskilt avdelad personal påambassaderna. Från ambassadhåll framför aUt i - har man begärt attfå en förstärkning. När vi föreslog en förstärkning med en handelssekreterarepå varje ambassad, ansåg utskottet alt detta i och för sig var vällovligt ochatt marknaden var riktig, men i avbidan på att man kunde se resultat av detnytUlkomna verksamhet avslogs motionen. kan man tyvärr konstatera att under den i och för sigkorta tid som har varit verksamt har man inte haft resurser attkunna hjälpa framför aUt de mindre företagen; man har en alltför blygsamekonomi. När vid den tidigare debatten med utskottets ordförandeherr ville göra gäUande att dessa pengar i huvudsak går tUl de storaföretagen i deras exportansträngningar, så är ju detta fel. Men frånsett dethar mycket blygsamma resurser för atl gå in och hjälpa de mindreföretagen i deras ansträngningar. När de nordiska länderna har fått olika uppgörelser medden gemensamma marknaden, så innebär detta också nya problem för småexportörer. Det gäller ursprungsréglerna, som i och för sig är nog såproblematiska. I motionen och reservationen har vi inriktatoss på atl de mindre och medelstora företagen skaU få ett stöd som de så välbehöver. Vi reservanter tycker att det är rätt förvånande att vi inte har byggtut ett bättre merkantilt stöd här i . Ett motiv för att man inte hargjort det kan väl vara att vi har haft en mycket bra utveckling av vår export.Men börjar det jämna ut sig. Vi har inte samma möjligheter som tidigare attöka vår export. Del kan delvis bero på atl man inte har merkantU personal somkan hjälpa tUl. Men vi kan göra en jämförelse med vår representation i . Vi har sex handels- sekreterarei , medan vi saknar handelssekreterare i de nordiska länderna. PåNordamerika säljer vi för ca , men på säljer vi fördrygt 10 miljarder. Detta ger väl en liten bild av det hela. Därför anser viatt det är väl motiverat att vi förstärker våra resurser på ambassaderna så attde kan hjälpa de mindre företagen i ett hårdnande konkurrensklimat. Med delta, herr talman, får jag vid punkten 8 yrka bifaU till reservationen 2 av i Glömminge m. fl. HerrGERNANDT (c): Jag vill sträcka mig längre än till dennordiska marknaden. Över hälften av vad som tillverkas av svensk industriexporteras till främmande länder. Det innebär alt en myckel stor del av vårtlands befolkning arbetar - direkt eller indirekt - med tUlverkning avexportprodukter. Vi är därmed i allra högsta grad beroende av möjligheternaalt effektivt konkurrera på exportmarknaden. Man kan våga säga atl våramöjligheter atl uppfylla de politiska löften som regering och riksdag sårundhänt ger trots rådande besvärliga konjunkturförhållanden - grundar sigekonomiskt sett på att landets exportinkomster kan bibehållas och om möjligtökas. Atl öka tillverkningen av varor är inte alls svårt. Denskickliga svenska arbetskraften skulle kunna öka tillverkningsvolymen i myckethög grad om alla kunde ges arbete. Det är alltså inte produktionen som är detsvåra i vår situation ulan det är konsten att sälja varorna, framför allt påexportmarknaden. Man säger som bekant: Alla produkter som säljs är tillverkade men långt ifrån aUa produkter som är tUlverkade säljs. Som väl är har landets stora exportföretag myckeleffektiva försäljningsorganisationer ute på världsmarknaden, och däri liggeren väldig styrka. Men de små och medelstora företagen har det egentligen ganskabesvärligt med exportförhållandena trots de egna organisationernas och destatliga institutionernas exportfrämjande åtgärder. En av orsakerna härtill kanbedömas vara följande: De mindre företagen framställer vanligen produkter sompassar för just deras egen idéinriktning, deras eget kunnande och deras egenmaskinutrustning. Den varan är då i första hand vad man kallar produktanpassad.Det blir vanligen alldeles utmärkta produkter som är ganska väl anpassade tillmarknadsbehovet åtminstone i vad avser hemmamarknaden. Men då man viU försöka sälja sin produkt påexportmarknaden blir del avsevärt svårare, särskilt på avlägsna marknader.Genom de egna företagarorganisationerna, genom svenska handelshus ochhandelssekreterare bjuder man ut sin produkt genom att beställamarknadsföringshjälp i respektive länder eller ländergrupper. Det är docktyvärr långt ifrån alla av dessa produktinriktade varor som kan placeras ut påvärdefulla exportmarknader därför att just den produkten inte passar föraktuell marknad. Produkten var med andra ord inle marknads-anpassad. Det fannsalltså inle något större behov av just den produkten på just den marknaden. Lämpligt marknadsanpassade och därmed också efterfrågadeprodukter finns det däremot ett förhållandevis stort behov av på världsmark- Enverkligt värdefull service till svenska småföretag - som svenska staten bordebjuda på utan kostnad för småförelagen skulle vara att hjälpa småföretagenatt hitta de rätta, tillverkningsvärda produkterna för olika exportmarknader,dvs. alt anvisa efterfrågade och marknadsanpassade produktförslag. Detta börinle betraktas som någon ansats till styrning av de svenska småföretagarna utansom en välvUlig och t. o. m. nödvändig service för att inte småföretagarna skaUgå samma öde till mötes som så många småföretagare inom det svenska lantbruket. Jag vågar tro att kommeralt förstå vikten av att bedriva en mera uppsökande marknadssondering än vadman hittUls har gjort. Låt mig få kaUa det "uppsökande marknadsstudier"med rapportering till svenskt näringsliv. Del är en funktion som vårt landmåste utnyttja förr eller . Och det finns absolut inte någon anledningatt dröja. Att inte ge svenska småföretagare den servicen är som att ta matenur munnen på sig själv - eller i varje fall en stor del av den svenskaarbetskraften. Den service man ger nu genom bl. a. handelssekreterarnaomfattar inte i tillräckligt hög grad dessa tekniska marknadsstudier ochrekommendationer av marknadsanpassade produkter. Det är i stället mer ellermindre vällyckade försök att på beställning hemifrån marknadsföra redanfärdiga, produktinriktade varor. Detta är i och för sig bra, men det räckerinte i en snabbi hårdnande världskonkurrens. Jag vet väl hur kraftigthandelssekreterarorganisationen har byggts ut . Menför att försöka hålla min tidsram vUl jag återkomma till hithörande frågorunder behandlingen av näringsutskotlets betänkande nr 18. För att ge litetekonomisk bakgrund åt mina förslag till hur handelssekrelerarorganisationen börutökas och effektiveras vUl jag emellertid avslutningsvis peka på följande rentparadoxala ekonomiska obalans. AMS-kostnaderna för de olika arbets-, omskolnings- ochunderstöds-aktiviteterna är men säg förbalansjämförelsens skull . Det är alldeles riktigtatt de pengarna måste betalas ut i dessa tider av arbetslöshet. Men hur mycketbetalar staten ut till rent exportfrämjande åtgärder, dvs. tillhandelssekreterare, till exportråd, tUl TEKO-industrin och lUl denmanueUa glasindustrin osv., aUtså till sådan verksamhet som verkligen kanhjälpa de arbetslösa till rikligt och beslående arbete? Jo, för närvarandebetalar staten inte mer än , enligthandelsdepartementets proposition. Del betyder alltså alt endast en procent avAMS-beloppet används för att verkningsfullt och beslående bidra till atl minskaarbetslösheten. Del är den orimliga obalansen mellan de nu oundgängligakostnaderna för arbetslösheten och de aktivt produklionsstimulerandeservicekostnaderna som är så ofattbart stor. Varför inte då lägga ytterligarenågra tiotal på handelssekrelerarorganisationen och på Sverigesexportråd för denna uppsökande marknadsföring genom tekniskt utbildad och försin uppgift välrekommenderad personal; som försöksvis kan kontraktanslällas förde närmaste kritiska åren? Jag har inget yrkande i denna fråga. vara somen ropandes röst i öknen. Men jag kommer att fortsätta ropandet tUl dess atttillräckligt många förstår att detta är bland det viktigaste som kan göras föratl hjälpa svenska småföretagare till ökade exportmöjligheler och därmedverkningsfullt bidra tUl att minska arbetslösheten. Minasynpunkter på detta ärende utvecklas tydligare i motionen 1461. Låt mig först säga att jag kan instämma medflera av de tidigare talarna när det gäUer värdet av vår export, dess betydelseför levnadsstandarden här i landet osv. På den punkten behöver vi inte tvista. Men låt mig också peka på att vi harfått en ganska bra förstärkning av både handelssekreterarorganisationen och avde exporlfrämjande åtgärderna. belöt vi att inrätta exportråd.Det var ett värdefuUt och bra beslut. Rådet skulle sedan kompletteras medhandelssekreterare och andra ting allt efter behov. Jag kan erinra om attKungl. Maj :l föreslår tre ytterligare marknadssek-reterartjänster och tvåpraktikantstipendier. Man är sålunda inle alldeles ointresserad av denna frågai kanslihuset heller. I motionen 808 talas det om atl vi skulle behöva en bättrehandelsrepresentalion i de nordiska länderna. Den motionen förekom också förraåret i ungefär samma utformning, i samband med att vi beslöt att inrättaSveriges exportråd. Då sade utskottet mycket riktigt att skulle bliav värde för den svenska exporten tiU de nordiska länderna men att man ocksåframöver fick tänka sig en utbyggnad av de andra representationerna i de trehuvudstäderna i . Jag tycker alt det som utskottet säger inte svärmot vad vi sade . Men vi skall komma ihåg all vi har ett stortexportöverskott i alla de tre nordiska länderna, dvs. vi säljer mycket mer tilldem än vad vi köper ifrån dem. Detta hindrar inte att vi har aU anledning atthålla en bra representation i de nordiska länderna. Jag är övertygad om atthandelsministern och andra berörda har precis samma uppfattning. Men här är det också fråga om en prioritering, om vad somär viktigast och vad vi kan gå med . Därför har utskottet funnit altdet inle finns någon anledning att biträda motionen. Utskottet vitsordar att viöver huvud tagel behöver en förstärkt handelsrepresentation, men det måste varavettigare atl departementet och de som i sin dagliga gärning sysslar med dessafrågor får sköta denna prioritering, i stäUet för att vi i liksomskulle upphöja oss tiU någon sorts översakkunniga och säga att delta begripervi mycket bättre än dem som sysslar med frågorna i departementet; det börfinnas handelssekreterare där och där och där. Motionen 939 handlar om en förstärkning av vårhandelsrepresentation i . Den motionen har en något annan bakgrund. Dettalas där om behovet av att ha kontakt med den italienska marknaden, ochsjälvfallet är det av stor betydelse. Det vill ingen förneka. Motionärernasäger alt vi skaU ha kontakt med de statliga industrierna i osv. Alltdetta låter också bra. Men lägg märke tUl att delta förmodligen bygger på enpromemoria som inkom från den svenska ambassadören i till det svenska . Jag tror det finns all anledningatl låta Kungl. Maj;t pröva denna fråga i vanlig ordning och inte utan vidarebestämma att det viktigaste vi kan göra nu är att placera en man i . Jagtycker inte att vi skall säga att det inte görs någonting på detta område elleratt man inte begriper någonting. Jag är förvånad över som sadeatt han skuUe hålla på så länge atl vi andra begrep någonting och så småningomkanske man t. o. m. kunde lära sig det i kanslihuset. Jag tror atl också herrGernandt bör lära sig vissa ting. Ett visst mått av ödmjukhet och självkritikkanske inte heUer är så tokigt. Man skaU inte ta tUl så där förfärligt storaord. Likadant tycker jag om jämförelsen mellan våra kostnaderför AMS-arbelen och våra kostnader för handelssekreterare. Det är väl någotolika storheter. Jag tror inle att man på del där enkla sättet kan jämföra democh säga att om vi hade satsat dubbelt så mycket, så mycket eUer femgånger så mycket på handelssekreterare, så hade vi inle haft någonarbetslöshet. Så enkel är inte situationen. Del finns väldigt liten anledning all hetsa upp sig tiUnågra stora motsättningar. Några sådana finns inte på denna punkt. Vi menar nu gjort en förstärkning och att sådana får ske pö om pö. Detta är en del ien budget som också har att ta hänsyn lUl andra ting. Man kan inte öka anslagetpå varje punkt; del hela skall hållas ihop i en budget. Vi är helt övertygadeom atl det här sker en vettig och riktig utveckling, och det finns ingenanledning för atl nu yrka något särskilt på dessa punkter. Jag yrkar bifall till utskottets förslag. HerrANDERSSON i (fp); Vi har oftast rätt lågmälda debatter inäringsutskottel. Vi försöker föra en sakdebatt i de flesta frågor. Visst kanväl temperamentet ta överhanden, men när det gäller representationenpå våra ambassader i och den svenska exporten tycker jag inte alt vi harlegal särskilt högt. Jag viU inte upphöja mig till expert på den nordiskaexporten. Men jag tror inle heller att de på departementet, som , är de enda som kan sköta dessa frågor. Även på ambassaderna har man enuppfattning om behovet av hjälp. Jag viU säga att de gjort en myckel bra insatsmed den personal de för dagen har, men de har också begärt en förstärkning. Del är i sådana här fall alltid en fråga om prioritering.Vi har tidigare haft ett mycket stort överskott i vår handel, framför allt påNorge, men trenden med den snabba uppgången av handeln har brutits. Det harockså uppstått en ny situation i och med att vi har fått olika former föranslutning till den gemensamma marknaden, och det betyder problem. Med motionen och reservationen har vi avsett attåstadkomma en hjälp för framför allt de mindre företagen. Jag skall inleupprepa vad jag tidigare sade. Vi har fått , och vi har ställt storaförhoppningar till det, men rådet har inte, med de begränsade resurser dethar, möjligheter att hjälpa till på det sätt vi önskar. Man behöver ha folk påplats där nere för alt göra marknadsundersökningar. Det kan lyckas atl det lilla företagets export inlebetyder så särskUt mycket för den totala exporten. Men företaget självt betyderenormt mycket närdet gäller att skapa sysselsättning på just sin ort, och del är väsentligt idetta sammanhang. Jag har väl inle uttryckt mig riktigt så hårtmot kammarens ledamöter och departementet som sade. Men jagkänner så starkt för detta och är så pass övertygad om att det här är en vägsom vi måste gå att jag vUI försöka skapa litet uppmärksamhet kring dessafrågor. Jag har talat med flera personer om detta, men alla tycks inte ha tänktriktigt lika långt. Jag kanske tänker fel, men jag har ju rätt att framföra deti alla fall. talade om nyinrättade exportråd somvi kan känna en viss stolthet över och del vill vi gärna göra, och vi vUlockså utnyttja det. Rådet har fungerat bra, sade . Det är välriktigt, men det hade väl kunnat fungera ännu bättre om man haft mer gott ompengar. Som framgått av pressuppgifter har exportråd så passbesvärligt ekonomiskt sett att dess ledning måste ägna alltför mycken tid ochenergi åt egna organisations- och lokalitetsförhållanden i stället för all ägnaall tid och kraft åt utåtriktad verksamhet. a. borde exportråd kunna utföra en sortsuppsökande verksamhet bland småföretagare i landet. Småföretagarna är nämligeni mänga fall underleverantörer till större exportföretag, bl. a. på EG-marknaden.De besvärligheter med formaliteter som kan komma att råda på den marknaden harredan nämnts. De större företagen är vanligen väl informerade om de ganskabesvärliga EG-formaliteterna när det gäller intyg m. m., medan de små förelagenofta inte har tid och råd atl köpa erforderlig information. Det kostar faktisktpengar att lära sig detta kurskostnaderna rör sig vanligtvis om ca 300 kronorper person. Jag anser atl på lämpligt sätt bör bjuda påden typen av information i form av uppsökande verksamhet t. ex. genom exportrådetsom kunde anordna informationskurser i olika industriregioner. Man måste alltsåge näringslivet hjälp i ohka former. Man måste på olika sätt gödsla och vårdanäringslivets träd för att det skall växa och bära frukt. De pengarna är välvärda att satsa . En annan viktig fråga för svenska småindustrier är atldet till dessa förmedlas allt värdefullt nyhetsmaterial från exportmarknaderna.Detta material har småföretagarna annars ganska svårt att få . Det gällerall förmedla detta material snabbt, korrekt och selektivt till de företag somvill utnyttja en sådan service och som har anmält tillverkningsbehov ochsysselsätlningssvårigheter. Den centrala kunskapsbank som jag förespråkat i annatsammanhang borde komma till stånd såsom ett effektivt organ församarbetet mellan småföretagare och exportmarknaden från del hlla förelaget iSverige till den stora marknaden ute i världen. Denna samverkan måste förr eUersenare etableras i effektivare form än den nuvarande för alt våra småföretagareskall kunna överleva. Del finns ingen anledning, varken politiskt, tekniskteller ekonomiskt, atl dröja med de åtgärderna. Vårt lands ekonomiska försprång har minskat oroväckande;de övriga länderna är på väg atl hinna i kapp oss. Om vi försökte uttyda de diagramsom tiden och det verkliga skeendet kring oss ritar upp, kan vi inte accepteranågon eftersläpningspolilik. I förlängningen av dessa diagramlinjer står vårtsysselsättningspolitiska öde tydligt markerat för dem som ger sig tid atlblicka framåt. Det kanske låter Utet stort av mig att säga så här och detkommer möjligen att repUkera, men jag säger det ändå. Det ärredan i dag som vi skaU ge dessa kurvlinjer den riktning som vi villeftersträva för framtiden. Jag har inle så myckel att säga tUl herrAndersson i . Han sade att ambassaderna - inte bara departementet görett gott arbete i detta avseende. Men del är ju självklart ambassaderna räknarjag tUl den svenska statsförvaltningen; de är grenar från kungens kansli somnaturligtvis utför ett alldeles utomordentligt arbete. Det har jag intediskuterat jag talade om departementet osv. Sedan säger i alt vi har ökande problempå grund av EG-anslutningen för vissa nordiska länder - jag uppfattade det så. Att har vissa problem och atl det blir mera jobbgenom ursprungsreglerna osv. vid export till är ju en sak. Men baraett av de nordiska länderna tillhör EG. Varken eller finns med,så jag tycker att problemet inte är så stort. Sedan vUl jag gärna säga några ord igen tUl påslår att han känner väldigt starkt för detta och han tror inle att hanhar uttryckt sig som jag citerade. Jo, sade ungefär sä. Jagkanske inte har citerat alldeles ordagrant, men lydelsen var densamma. Däremottycker jag det är väldigt bra, om man känner starkt för denna fråga. Det behövs folk som gör det. Tala gärna varmt för delta. säger att han blir ivrig. Det har jagingenting att invända emot. Det är mycket bra, om det är så han använder sitttemperament och inte till atl tala om hur liten energi vi andra har och hurhtet vi begriper. Det talas om atl det är så dyrt för de små företagen attutnyttja . Jag vUl påpeka alt när fattade beslut om dettai fjol, hade utskottet skrivit att det förutsatte att småföretagen vid enförsta kontakt med inle skulle betala för vissa upplysningar och enviss introduktion. Först när de började exportera och fick verklig hjälp,skulle de betala den lägsta avgiften på . Något har vi alltså sysslatmed detta. Jag har själv varit med i en organisation och förmedlat exporthjälpåt småföretagare och vet att det är en bekymmersam väg. Det kanske inte alltidär fråga om pengar. Det är fråga om många andra ting i detta sammanhang. Jag vill också peka på att under en annan punkt, som vikommer att behandla senare , ökar anslaget tUl exportkrediterna. Manfördubblar aktiekapitalet för att kunna öka insatserna, vilket innebär altsvensk industri får bättre möjligheter att exportera. Låt mig medge att dettill stor del rör den större industrin, men även den mindre industrin är med. När herrGernandt använder sitt temperament till att tala väl för denna sak och vara entusiastisk, har jag ingenting att invända. entusiasmenta sig det uttrycket och påstå inte att vi andra förslår så litet av detta. Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs pä bifall tilldels utskottets hemstäUan, dels reservationen nr 2 av iGlömminge m. fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan i Glömminge begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Den som vUl att kammaren bifaUer näringsutskottets hemställan i betänkandetnr 16 punkten 8 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 2 av i Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Däherr i Glömminge begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: På förslag av herr förste vice talmannen beslöt kammarenuppskjuta den fortsatta föredragningen av detta betänkande samt behandhngen avåterstående på föredragningslistan upptagna ärenden tUl . § 16Interpellation nr 68 om ändringar i skattelagarna inför föreståendelöneförhandlingar Ordet lämnades på begäran till HerrBOHMAN (m), som yttrade: Den genomsnittliga fulllidsarbetandelöntagaren i har en marginalskatt på . De -huvudsakligen barnfamiljer som åtnjuter bostadsliUägg, belastas därutöver avytterligare marginaleffekter genom att bostadstillägg trappas ned vid stigandeinkomst. För dem ligger den totala marginaleffekten på . Ivissa extremfaU kan den bh än högre. (För de cirka 700 000 ålderspensionärersom åtnjuter bostadstillägg, blir marginaleffekterna förödande.) En följd härav är att en inkomsttagare med 35 000 kronorom året måste ha en ökning av sin bruttolön på för all inte fådel sämre. Han måste nämligen också kompensera sig för uppgången av denallmänna prisnivån. Utgår sociala förmåner som avlrappas, är en ännu störrelöneökning nödvändig. Även en 15-procentig löneökning kan visa