prot · FW0963 · 1973-12-31 00:00:00 — Det är onekligen så, som säger, attpatienter på olika sätt kan bli skadelidande utan att det fördenskuU går atlkonstatera att läkare eller annan personal är våUande tiU skadan, och del kandå vara svårt att med stöd av skadeståndslagen få ul ersättning. den 5 aprU 1973 Strikt skadeståndsansvar inom sjukvården behandhngav frågan kunde utskottet konstatera atl man var i färd med att lösa problemetgenom en försäkringsanordning. En arbetsgrupp med representanter förLandstingsförbundet och svenska försäkringsbolag höU på att utreda frågan.Utskottet fick vid ärendets behandhng besök av ett par personer urarbetsgruppen som redogjorde för hur man tänkte tackla frågan. Utskottetnoterade då med tillfredsställelse att detta utredningsarbete pågick menpoängterade alt om del inle gick att åstadkomma en lösning genomförsäkring så skuUe frågan om lagstiftning tas upp tiU prövning. UtskottethemstäUde att skuUe ge Kungl. Maj:l denna mening tiU känna. Den nämnda arbetsgruppen presenterade rapport med rubriken . Rapportenhar behandlats av och är , som , ute på remiss. Förslaget tiU bestämmelser angående ersättningsansvaretberör landstingskommunernas sjukvårdande verksamhet, men det är även tänkt altövriga sjukhus, privatpraktiserande läkare och tandläkare skaU komma in undersamma bestämmelser. Utskottet konstaterar att arbetsgruppens förslag bör varaägnat atl skapa ett enklare, snabbare och rättvisare system för ersättningar änvad skadeståndsrätlen kan ge på sjukvårdens område. Förslaget har utformats meden viss försiktighet, men arbetsgruppen påpekar att det går alt länka sig enutbyggnad av systemet sedan det prövats och erfarenheter har vunnits.Det nu föreslagna ersättningssystemet läcker dock de allvarligare skadefaU därmotiven för ett utökat ersättningsskydd är mest framträdande. Utskottet anser att med hänsyn tUl vad som pågår börLandstingsförbundets och sjukvårdshuvudmännens stäUningstagande avvaktas. yrkar avslag på motion beror inte på ointresse förfrågan som sådan, utan del beror på all ärendet så att säga är på gäng. Somherr Lövenborg nämnde har även hans partivän i utskottet, , sombrukar vinnlägga sig om atl behandla ärendena sakligt, helt ställt sig påulskollets linje, och jag ber att få yrka bifall till utskottels hemställan. Överläggningen var härmed slutad. Utskottets hemställanbifölls, § 4 Föredrogs Nr 17 medanledning av motioner om namnskylt på 18 med anledning av motion om åtgärder för att förbättra informationen för åhörare på läktare Nr 17 i anledning av motioner om rätt till avdrag vidinkomsttaxeringen för kostnader för arbetskläder Nr 18 ianledning av motion om skattelättnad för fosterlega Nr 14 ianledning av motion om ändrade regler för frivillig pensions- den försäkring 5 aprj] 1973 Nr 15 ianledning av motion om rätt till engångsutbelalning av ATP--------------- - Nr 15 i anledning av propositionen 1973:1 i vad avserinvesteringsanslag för /74 till rundradioanläggningar m.m.jämte motion Kammaren biföll vad utskotten i dessa betänkandenhemställt. § 5 Anslag till lärarutbildning Föredrogs utbildningsutskottetsbetänkande nr 11 i anledning av propositionen 1973:1 i vad avser anslag /74 till lärarutbildning jämte motioner. yttrade:I fråga om detta belänkande hålles gemensam överläggning för samthga punkter.Under den gemensamma överläggningen framställs yrkanden beträffande samthgapunkter i betänkandet. I det följande redovisas endast depunkter, vid vUka under överläggningen framställts särskilda yrkanden. Punkten 1 (Lärarhögskolorna) Maj:t hade i propositionen 1973:1 bUaga 10() under punkterna F 1-F 2 (s. 443450) föreslagitriksdagen art 1. bemyndigaKungl. Maj:l all besluta om antalet inlagningsplatser vid lärarhögskolorna, 2. tillLärarhögskolorna: Avlöningar tUl lärarpersonal m. m. för /74anvisa ell förslagsanslag av , 3. tillLärarhögskolorna: Driftkostnader för /74 anvisa ettreservationsanslag av . 1 detta sammanhang hade behandlats motionerna 1973:468 av fröken m. fl. (c) vari hemställts allriksdagen hos Kungl. Maj:t uttalade angelägenheten av alt utbildningen avtalpedagoger och logopeder utökades, 1973 731av berg i (fp), 1973:913av fröken m. fl. (fp), 1973:1315av () samt 1973:1338 av () och fröken (). 1. all bemyndigade Kungl, Maj;t att besluta omantalet den 5 aprU 1973 2. att rUcsdagentill Lärarhögskolorna: Avlöningar till lärarpersonal m, m, för budgetåret1973/74 anvisade ett förslagsanslag av , 3. atl rUcsdagentUl Lärarhögskolorna; Driftkostnader för /74 anvisade ett reservationsanslagav , 4. att riksdagenskulle avslå motionen 1973:1338, 5. alt riksdagenskulle avslå motionen 1973:468, 6. all riksdagenskulle avslå motionen 1973:913, 7. alt rUcsdagenskulle avslå motionen 1973:731, 8. alt riksdagenskulle avslå motionen 1973:1315. Punkten 6 (Lärares fortbildning m. Maj:t hade under punkten F 13 (s. 464-469)föreslagit att till Lärares fortbUdning m. m. för /74anvisa ett reservationsanslag av . I delta sammanhang hade behandlatsmotionen 1973:726 av herrar () och Fiskesjö (c) vari hemstäUts attriksdagen hos Kungl. Maj:l begärde att en plan för utbyggnad avskolledarutbildningen skulle upprättas med sikte på en obligatoriskenterminsutbildning enligt vad som i motionen anförts. 1. all riksdagentiU Lärares fortbildning m. m. för /74 anvisade etlreservationsanslag av , 2. atl skulleavslå motionen 1973:726. Reservation hade avgivits av herrarWikström (fp), i (c). (), Nordstrandh (m),Elmstedt (c) och i Skärstad (c) samt () som ansett atlutskottet under 2 bort hemställa, att beträffande programför skolledarutbildningen som sin mening gav Kungl. Maj:l till känna vadreservanterna anfört i anledning av motionen 1973:726. HerrNORDSTRANDH (m): SkolledarutbUdningen har länge försummatsinom svenskt utbUdningsväsende. Uppgiften atl utbUda skoUedare måste primärtsägas åligga arbetsgivaren. Inte desto mindre har personalorganisationernasjälva, dvs. lärarförbunden, i stor utsträckning fått sörja för den sakentidigare. tar sig SÖ så smått an saken. Del bhr grundkurser ,uppföhningskurser och kortare fortbildningskurser. Del är gott ochväl, men ack så styckevis och delt. I motionen 726 till årets riksdag av herrar ochFiskesjö, aUlså från center- och folkpartrhåll, understryks att det förehggerell klart behov av skoladministrativ utbUdning. Skolledarna har, betonas det,en central slällning i den svenska skolan, och på deras utbildning och förmågaatl sköta sina skiftande uppgifter hänger myckel. krav påalt få tUl stånd ett utbUdningsprogram för skoUedare, som kan ge demförutsättningar att fungera både som administrativa och som pedagogiska ledare,är väl underbyggt. Från moderat håll har vi tidigare vid flera tUlfällen -1969, 1970, 1971 och 1972 - väckt förslag om förbättrad och utvidgadskoUedarut-bUdning, förslag som fått, som man säger, välvUlig skrivning men somknappast lett tiU något reellt. Dock blev del 1970 en riksdagsskrivelse. I århar vi ingen motion i saken, men det betyder ingalunda att vi på något sättlagt ned vårt krav på en omfattande skolledarutbUdning. TiUfredsställande är, som utskottet noterat, atlforsknings- och utvecklingsarbetet kring skolledarutbUdningsfrågor pågår vidtvå av våra lärarhögskolor, att utredningen inom skolans inre arbete, den s. k.SIA, tagit upp frågan på sitt arbetsprogram och atl tUlsatten särskUd arbetsgrupp i samma ärende. Men allt detta tar tid, räknat mera . , i väntan på förslag av mera genomgripande art, bör detvara, förefaller det oss, både lämpUgt och ändamålsenligt atl åstadkomma ett omockså provisoriskt utbUdningsprogram för skoUedare av större omfattning änkurser på en eUer , som är det mesta Kungl. Maj:t ochskolöverstyrelsen tycks kunna tänka sig. Sakens vikt kräverfaktiskt ett sådant arrangemang. I skolan har skolledaren en nyckelroU. Jagbehöver inte utlägga detta ytterligare. UtbUdningsdeparlementet måsteintressera sig mera för skoUedarutbUd-ningen och göra del . kan ochbör driva på och därför, herr talman, ber jag att få yrka bifall tUl denreservation som är fogad vid utbUdningsutskoltets betänkande nr 11, punkten 6. den S aprU 1973 FrökenPEHRSSON (c): I UtbUdningsutskotlets betänkande nr 11behandlas bl. a. en centermotion. I den motionen framhåller vi vikten av allöka utbildningen av talpedagoger och logopeder. Utskottet har enligt min meningvisat vagt intresse för motionen. Utskottet skriver: "När det gällerutbUdningsbehovel i fråga om talpedagoger ankommer del på skolöverstyrelsensom ansvarig utbUdningsmyndighet att pröva denna fråga. En ökning av antaletinlagningsplatser för logopeder medför vissa praktiska problem när det gällerbl. a. lokaler, utrustning och personal för medverkan i utbUdningen, vilka ännuinte kunnat lösas. a. universiteten i , och harsåledes i skrivelser flll universitetskanslersämbetet innevarande vår anmältintresse för all anordna logoped-ulbUdning under /75, om vissapraktiska frågor kan lösas. Med hänvisning till vad här redovisats anser utskottetalt inga ytterligare åtgärder i ärendet nu bör vidtas av , varföryrkandet i motionen 1973:468 avstyrks." Jag anser alt finns det praktiska problem, så måste manvisa en vUja att vidta åtgärder för att lösa dessa problem. En åtgärd vore altriksdagen, som vi har föreslagit i motionen, skuUe hos Kungl. Maj:t uttalaangelägenheten av att utbUdningen av talpedagoger och logopeder utökas.Utskottet skriver i betänkandet atl tre universitet har anmält intresse för atlanordna en logopedutbildning om vissa praktiska frågor kan lösas, och såavstyrker utskottet motionen. Man måste enligt min mening försöka få den S aprU 1973 bort deproblem som finns och se till att det bhr ett resultat, som medför atl vi fårfram talpedagoger och logopeder. Jag tycker helt enkelt atl utskottet har tagitför lätt på de här frågorna. Bristen på talpedagoger och logopeder är mycketstor, och det har vi påpekat i motionen. Del är sjuka människor som får sittaemellan, om inte ulbUdningskapaciteten utökas. Det är sjuka som behöver hjälp.Det är utvecklingsstörda och gravt talskadade. Del är många cp-barn ochungdomar som behöver talträning. Alla dessa har ett starkt behov av hjälp. Detär kanske inte så stora grupper, och det är inte högljudda grupper, menfördenskuU bör inle deras behov eftersättas. De praktiska problem som utskottettalar om måste lösas och det snart för alt de grupper som jag nämnt skaU få denhjälp som de är helt berättigade tUl. Jag tycker att man måste visa vUja ochintresse för alt förbättra situationen. Jag ber att få yrka bifaU tUl motionen 468. Detta betänkande nr 11 från utbUdningsutskottethandlar om lärarutbildningen. Det rör sig om etl anslagsäskande på ca 350mUjoner. Med undantag av på en punkt presenterar utbildningsutskottet etlenhälligt betänkande. Det förekommer en reservation med avseende på utbUdning avskolledare. Den reservationen är i och för sig intressant att titta på. Den rörsig med allmänna talesätt och avstår från att precisera hur utbUdningen skallgå till, den avstår från medelsanvisning, och den avstår från alt tala om närdenna utbUdning skaU börja. Man får en känsla av alt reservationen liUkommit för atttUlgodose ett behov av alt åtminstone på någon punkt reservera sig. Det såginte riktigt snyggt ut atl betänkandet var enhälligt. Jag tror det finns skäl atl överväga en utökad utbUdningav skoUedare. Som talesmannen för reservationen påpekar förekommer det redan ensådan. Man kan diskutera om den är tUlräcklig eUer inte. Del är min uppfattningatt vi kommer att få en förstärkt skolledarutbUdning. Jag är inteövertygad om atl det kommer atl bh en lerminsutbUdning, som man i motionentänker sig, men i någon form kommer den - i vilken form är föremål föröverväganden på olika håU. menar att det är bättre atl avvaktadessa överväganden innan man rekommenderar någon form, omfattning eUerkostnadsram för SkolledarutbUdningen. Jag erinrar återigen om alt inte hellerreservanterna haft möjligheter att mera preciserat tala om hur den härUtbUdningen skall gå tUl. Fröken tar upp frågan om utbUdning av logopeder.Här är utskottels utlåtande enhälligt. Det är väl frestande för motionärer somfår motionsyrkandena avslagna att säga all utskottet tar lällvmdigt på derasyrkande. Det är klart att om det kommer hundratals motioner tUl utskotten, kanman inte diskutera alla hka ingående. Men bakom detta enhälliga betänkandehgger en mycket seriös behandling av fröken motion. Vi är medvetna om alt det gäller en betydelsefullutbildning och atl del föreligger behov av utökning av den. Vi har inlefått behovels omfattningverifierat, och fröken rör sig i sin motion och i sitt anförande medsiffror som inte är bevisade. skaU föha detta problem ochundersöka behovet. Jag ber kammaren och motionärerna uppmärksamma att den härfrågan inte är så enkel som fröken tror. Det är fråga om atlorganisera upp en mycket besvärlig utbildning, atl få instruktörer, lokaler ochutrustning. Del är alltså en betydligt svårare utbUdningsuppgift änmotionärerna räknar med. Jag är övertygad om att vi får en vissutökning av logopedutbUd-ningen, när vi bättre känner behovet och närresurserna ökat. Med detta, herr talman, ber jag alt få yrka bifall flllUtbUdningsutskotlets hemställan. den S aprU 1973 Jag noterar alt utskottets värderade herrordförande också har uppfattningen att den skolledarutbUdning som vi förnärvarande har är otUlräcklig och behöver förbättras. antydde att reservationen frånoppositionens sida var tUlkommen för att vi skiUle ha någonting att reserveraoss för. Så förhåller det sig givelvis inte. Orsaken tUl att vi har avgivit enreservation är alt departementet och nu skjutit den härfrågan framför sig så länge att det är nödvändigt att försöka driva på. Alt vi som reservanter skuUe kunna mer eUer mindre i detahredogöra för hur utbUdningen skall gå till och vad den skaU omfatta är ju etlhelt orimhgt krav. SkuUe man börja diskutera det här och , skuUe jag inte senågot slut på en sådan diskussion. Vi har inle heller i vår reservation, sade ,salt någon exakt tidpunkt. Nej, men vi har menat att det inle går alt vänta medatt faststäUa och genomföra någon form av utbUdningsprogram så längeutredningar i olika avseenden pågår. Det bör ske . Medelsanvisningen sammanhängergivetvis med tidpunkten. Medelsanvisningen kan också bero på hur manprioriterar inom anslaget för lärarulbUdningsfrågor av olika slag. Så det harinte heller där varit möjligt för oss att nu direkt ange ett belopp. Jag trorväl atl ändå i sitt hjärta anser att vi knappast kan vänta så längesom övervägandena pågår vid lärarhögskolorna, i och i arbetsgruppen. FrökenPEHRSSON (c): Jag vUl säga ett tack tiUutbUdningsutskoltets ordförande för det förtydligande som jag fick. Utskottetsordförande säger atl motionen har behandlats seriöst och alt man inom ulskoltelär helt klar på att det föreligger etl ökat behov av talpedagoger ochlogopeder. Det är detta intresse, ett positivt intresse för ökadutbildnmg, som jag har efterlyst. Jag är helt med på all det inle är så enkelt att lösaproblemen, men finns det ett intresse hos utbUdningsutskottet av atl ökautbUdningen, är jag helt övertygad om att vi skall nå en lösning som ärtUlfredsställande för dem som behöver hjälp i det här avseendet. När jag tog upp denna fråga berodde del på alt man iutbildningsutskottets betänkande bara konstaterade hur utbUdningen sker, hurmånga 8 protokoU 1973. den 5 aprU 1973 elever somtas in vid utbUdningen, att har hand om det hela och atlvissa imiversitet har anmält intresse. Utskottet säger ingenting om atl man ärpositivt instäUd flll motionen och liU atl öka UtbUdningen. Jag tackaralltså för detta ytterligare förtydligande. När del gäller logopedutbUdningen kanmotionärerna läsa såväl i statsverkspropositionen som i skolöverstyrelsensskUda dokument och i uttalanden av universiteten atl del föreligger denmeningen över hela linjen att när resurserna ökar och vi är klara över behovetsstorlek, skall vi utöka den här utbUdnmgen. Detråder inga delade meningar på den punkten. TUl viU jag kort och gott säga attbeträffande SkolledarutbUdningen efterlyser jag inte något detaheral förslagfrån reservanternas sida. Det vore helt orimhgt. Men den här reservationensäger över huvud taget mgenting mer än att man tycker all en skolledarutbUdningär betydelsefuU och att man bör utöka den. Reservationen gör inle något försökalt tala om ens i stora drag hur detta skaU ske. Den diskuterar inte debetydande kostnader det kan bh tal om. Den är aUdeles för lättvindigtpresenterad för att utgöra etl alternativ tiU utskottets förslag. Jag vill åtminstone framhålla för det här i stort sett är fråga om tvenne områden vad gäUer utbUdningen avskoUedare. Den ena sidan är den administrativa delen av deras insatser med alltvad det kan betyda; den administrativa delen kan jag sedan föra ut i en radolika punkter. Den andra sidan är deras uppgift atl vara pedagogiska ledare vUket de onekligen är och skaU vara i fortsättningen också. Att varapedagogisk ledare i form av skoUedare är inte riktigt detsamma som att varapedagog i katedern. Här måste onekligen ålskUligt annat läggas in iulbUdningsprogrammet än den rena lärarrollen och dess utförande. Detta sista känner alla tiU som över huvudtaget sysslar med lärarutbildningsfrågor, så det tUlför inte debatten etl endadugg nytt och del påverkar inte bedömningen av reservationen. Överläggningenvar härmed slutad. M o m. M o m. Propositioner gavs pä bifall tUl dels utskottetshemställan, dels motionen nr 468 av fröken m. fl., och förklarades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. M o m. Utskottets hemstäUan biföUs. Kammaren biföU vad utskottet i dessa punkter hemstäUt. M o m. Propositioner gavs på bifaU tUl dels utskottets hemstäUan,dels reservationen av m. fl., och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes föhande voteringsproposition; Den som vill att kammaren bifaller utbUdningsutskoltetshemstäUan i betänkandetnr 11 punkten 6 mom. 2 röstar ja, den det ejviU röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifaUit reservationen av m.. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr Nordstrandh begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: § 6 Föredrogs utbUdningsutskoltets betänkande nr 12 ianledning av propositionen 1973:1 i vad avser anslag för /74 tUlfolkhögskolor jämte motioner. Bidrag till driften av folkhögskolor Maj:l hade i propositionen1973:1 bUaga 10 (ulbUdningsdepar-temenlet) under punkten G 8 (s. 481-485)föreslagit atl till Bidrag tUl driften av folkhögskolor /74 anvisa ett förslagsanslag av . I detta sammanhang hade behandlats motionerna 1973:460 av herrar i (fp) och () vari hemställts att vid behandhng av anslaget tUl Bidrag tUldriften av folkhögskolor upptog kostnader för limtiUdelning för samordningstjänsterinom vuxenutbUdningen i enlighet med vad i motionen anförts, 1973:1262av m. fl. (fp, c), 1973:1283 av i m. fl. (c) varihemställts att beslutade att för möjhggörande av den i motionenangivna formen av samplaneringsfunktioner inom vuxenutbildningen lUl BidragtiU driften av folkhögskolor för /74 anvisa ett i den 5 aprU 1973 Bidrag till driften av folkhögskolor den S aprU 1973 Bidrag tiU driften av folkhögskolor Maj:ls förslag med förhöjt förslagsanslag, 1973:1287 av m. fl. (c, fp) vari hemställtsatt skulle besluta om att 75 icke-ordinarie ämneslärartjänster vid destatsunderstödda foUchögskolorna utbyttes mot ordinarie /74, 1973:1292 av m. fl. (vpk) vari hemställts attriksdagen beslutade om samordningstjänster inom vuxenutbildningen i enlighetmed förslag och härför anvisade samt 1973:1324av m. fl. (c, s, fp, m). 1. att rUcsdagenbeträffande filialfolkhögskolan i skulle avslå motionen 1973:1324 idenna del, 2. att riksdagenbeträffande anordnande av samordningstjänster inom vuxenutbUdningen skulle avslåmotionerna 1973:460, 1973:1283 och 1973:1292 i denna del, 3. att rUcsdagenbeträffande utvidgad försöksverksamhet under /74 medgrundutbildning av fritidsledare skulle avslå motionen 1973:1262 i denna del, 4. att rUcsdagenmed bifall till propositionen 1973:1 och med avslag på motionerna 1973:460,1973:1262, 1973:1283, 1973:1292 och 1973:1324 i denna del tUl Bidrag tiUdriften av folkhögskolor för /74 anvisade ett förslagsanslag av135 , 5. atl riksdagenskulle avslå motionen 1973:1287. 1. beträffande samordningstjänster av herrar (), i (c), Elmstedt (c), i Skärstad (c).Berndtson i (vpk) och i (fp) som ansett dels attutskottet under 2 bort hemställa, att beträffande anordnande avsamordningstjänsler inom vuxenutbUdningen skulle tUlstyrka motionerna 1973:460,1973:1283 och 1973:1292 i denna del, dels alt utskottet under 4 vid bifaU tiU yrkandet beträffandehemställan under 2 bort hemställa, att i anledning avpropositionen 1973:1 och med bifaU tUl motionerna 1973:460, 1973:1283 och1973:1292 i denna del samt med avslag på motionerna 1973:1262 och 1973:1324 imotsvarande del tiU Bidrag tiU driften av folkhögskolor för /74anvisade ett förslagsanslag av . 2. beträffande ordinarie ämneslärartjänster av herrarWikström (fp), i Staffanslorp (c), Nordstrandh (m), Elmstedt (c) och Johanssoni Skärstad (c), () samt i (fp) som ansettatt utskottet under 5 bort hemstäUa, atl med bifall till motionen 1973:1287 som sinmening gav Kungl. Maj:t tUl känna vad reservanterna anfört beträffande inrättandeav 75 ordinarie ämneslärartjänsler vid folkhögskolan. HerrELMSTEDT (c); Jag viU inledningsvis säga atl inte heller omdetta betänkande råder det några revolutionerande meningsskUjaktigheter. Trotsdet föreligger ett par reservationer. Den ena behandlar frågor som gällersamordning och därigenom också ökad effektivitet. Den andra reservationenhandlar om ökad anställningstrygghet för vissa lärarkategorier inomfolkhögskolan. Dessa reservationer är förankrade i motioner som har väckts. Den första reservationen grundar sig på flera motioner somframför önskemål om att man vid varje folkhögskola skulle beredas möjligheteratt omvandla vissa lärartimmar lUisamordningstjänster inom vuxenutbUdningen och därigenom skapa en ökadeffektivitet och därigenom ett bättre utnyttjande av de pengar som satsas idessa sammanhang. Del är självklart alt statsbidrag skaU utgå för varje sådanomvandlad lärartimme, och kostnadsökningen är beräknad tUl ,vUket motsvarar ungefär halva totalkostnaden. Resten skuUe man klara inom ramenför befintlig lUldelning av lärartimmar. Samordningstjänslerna bidrar till att oUka former avvuxenutbUdning kan stödja och komplettera varandra och på det sättet bh bättreutnyttjade. Inte minst för den enskUde kan det ofta vara nog så besvärligt atthitta rätt i den ganska rika flora som finns i dessa sammanhang. Ensamordning är därför enligt reservantemas mening högst angelägen. Utskottet hänvisar till såväl folkhögskoleutredningen, somnyhgen har startat sitt arbete, som kommittén för studiestöd åt vuxna, den s.k. SVUX. ErUigt vår uppfattning behöver dock den konstruktion som här redovisasinte anses föregripa utredningsresultatet. Det kan vidare noteras all denframstäUning som görs i motionerna och som också förs vidare i reservationenhar stöd från , som önskat få en sådan ordning. Jag yrkarbifall liU reservationen 1. I reservationen 2 tas upp en fråga som kan synas varamargineU men som ändå för många befattningshavare betyder en hel del. Det gäUerinrättande av 75 ordinarie lärartjänster inom folkhögskolan i utbyte mot hkamånga icke ordinarie tjänster. I den motion som reservationen grundar sig påerinras om att det inle sedan den I juh 1971 har tUlkommit någon ordinarielärartjänst vid folkhögskolan, delta trots kraftigt ökat elevantal. Ett bifalltUl reservationen 2 skulle av många berörda uppfattas som ökad trygghet ianstäUningen, och naturligtvis med aU rätt. Jag yrkar alltså bifall tillreservationen 2. Låt mig, herr talman, avslutningsvis göra en htenfundering kring folkhögskolan. Den är kanske den äldstavuxenutbildningsinslitulion som vi har här i landet, även om begreppetvuxenutbUdning inte har använts så myckel förrän på senare lid.