prot · FW09124 · 1973-12-31 00:00:00 — Det här är jumarker som människor i hela är intresserade av. Naturligtvis förstårjag att alla inte kan kallas i vanlig mening till det här sammanträdet, men manhar sagt på mänga häll att mycket sker i smyg på ett mystiskt sätt. Vi är mängasom är berörda. har jag haft tillfälle att vistas en del i de härtrakterna, först som mUitär och sedan som intresserad turist, och jag har bhvitmycket hänförd av skönheten i nationalpark och hela Torneträskområdet.Vi är i detta fall många berörda markägare, givetvis för mänga för att kunnakallas till ett sammanträde. Men här är ett tillfälle jag fått att försöka kastahtet ljus över den här frågan. Om nu vägen skall dras fram, var skall den dä läggas? Ang. den projekterade vägen projekteringenskall den det har statsrådet säkert reda pä - läggas mellan Torneträsk ochden befintliga järnvägen från tUl , alltså på sluttningennedanför. Frägan är om detta är vettigt. Det mäste vara ett minimikrav att omden här vägen dras fram - mot mängas invändningar och även mot mina - bör denläggas i anslutning till järnvägen, helst straxt söder om den. Då blir skadornaminst. Skall vägen byggas nere på sluttningen måste man lägga uppjordbarriärer, som man visst kallar för lavinavbärare eller någonting sådantfint. Det blir höga jordvallar som pä ett markant sätt kommer att förändralandskapet. Det är det som är upprörande. Om det inte finns nägon möjlighet attawärja detta vägbygge, tror jag att man måste försöka lägga vägen alldelesintUl järnvägen. Då skulle det vara bra att ha vägen där om järnvägen av någonanledning sattes ur funktion. Jag begär inte att skall yttra sig i fråganom här har skett någonting i smyg, men jag vUl gärna framföra att många anseratt överläggningarna och projekteringarna skett i tysthet. Statsministern saderedan 1970 att vägen skulle byggas, alltså långt innan projekteringenpåbörjats. Jag hoppas att statsrådet , som jag har stortförtroende för, tittar på den här frägan sä fort som möjligt. Vad som sades var väl att vägenskulle projekteras. Då gav regeringen i uppdrag att efter samråd mednorska vägmyndigheter upprätta en arbetsplan för en vägförbindelse mellanKiruna och . igångsattessåväl organisations- och tidsplanering av arbetet som det direktaprojekteringsarbetet. Arbetet har bedrivits med sikte på att en förberedandearbetsplan skall kunna vara klar i slutet av detta år. Arbetsplanen kommer dåatt bli föremål för fastställelseprövning i enlighet med väglagstiftningen påsamma sätt som sker med alla andra vägbyggnadsobjekt. Därför tror jag att vihelt kan glömma de funderingar som förts fram om att här skulle ha skettnågonting i smyg. Såsom jag meddelade i ett interpellationssvar för ett parär sedan kommer dessutom att underställas frågan om det inträng iAbisko nationalpark som kan bli aktuellt i det här sammanhanget. iAgnas och andra, som gärna för mig fär betrakta sig som markägare, fär dåtillfälle att här i framföra sin uppfattning om det eventuellaintrånget. HerrNILSSON i Ägnas (m): beskrivning av den här fråganshandläggning stämmer överens med de uppgifter jag självhar fått. Man kan naturligtvis ha svårt att bedöma vad som har skett alltförtyst, i hemlighet eller inte, men det har meddelats mig att redan till vårenskall någonting hända, och det framgår också . Det är många människor som är "markägare" ochsom inte har uppfattat vad som sker. Jag lastar på intet viskommunikationsministern för det. Men eftersom jag råkar sitta i villejag göra ett litet försök attsom "markägare" rikta uppmärksamheten pä denna fråga. Det är riktigtatt jag kan få möjlighet att yttra mig längre fram, om ärendet kommer upp ikammaren. Men jag har en känsla av att det dä kan vara för sent och att jagdärför bör försöka sätta en liten käpp i hjulet. Jag tackarän en gäng för svaret. Ang. priserna på järn vägsbilje t ter Överläggningenvar härmed slutad. Herr kommunikationsministernNORLING erhöll ordet för att besvara () i kammarens protokollför intagna fråga, nr 270, och anförde; har frågat mig om det förstatens järnvägar ur resultatsynpunkt och för utvecklingen av resandefrekvensensamt för bevarande av ett intakt järnvägsnät är en försvarlig åtgärd att återhöja priserna på järnvägsbiljetter. Jag vill erinra om att någon höjning av SJ:s persontaxaför järnväg ej skett . Den av är 1972begärda höjningen medgavs inte. har regeringen medgett att statens järnvägarfrän får höja ifrågavarande avgifter motbegärda 9 . Höjningen motiveras bl. a. av de höjda olje-ochbensinpriserna. Det kan konstateras att SJ;s bUjettpriser genom att enhöjning ej skedde och genom att höjningen begränsats på angivetsätt stigitväsentligt mindre än priserna inom t. ex. busstrafiken. Jag skall be att få tackakommunikationsministern för att jag har fått min fråga besvarad, men jag måstenog säga till statsrådet att svaret var något magert. Det är faktiskt nu jämnt en månad sedan statens järnvägargjorde en framställning om att få höja sina taxor. hade en tidningbett kommunikationsministern ge en kommentar till denna framställning. Denkommentaren löd: Jag är emot all prishöjning. En taxehöjning skulle fä negativtgenomslag pä efterfrågan på SJ:s resor. När jag läste detta tänkte jag att det var en mycketförnuftig kommentar. Jag delade helt den åsikten och har den fortfarande. Jag fick delvis svar på min fråga när regeringen i fredagsmeddelade att man hade tillmötesgått SJ :s framställning att få höja priserna,visserligen somstatsrådet sade i svaret - inte sä mycket som SJ begärt. Det sägs också i svaret att det inte har skett någonprishöjning vad SJ beträffar. Nej, det är riktigt. Men sedan 1960har faktiskt prishöjningar på SJ;s biljettpriser när det gäller personbefordranförekommit inte mindre än tolv gånger. Det har också sagts mig att resandefrekvensen harundergått en negativ utveckling vid dessa idehga prishöjningar, och jag troratt det blir samma Om utredning angående de homosexuellas problem sak nu om det inte blir bensinransonering. Man skulle faktiskt i stället vilja se en mera attraktivpolitik, och jag vill fråga herr statsrådet om det ingår i direktiven för 1972ärs trafikpolitiska utredning att pröva möjligheterna att sänka priserna. Omsådana direktiv nu inte finns, är då statsrådet beredd att ge tilläggsdirektivav den innebörden? Vi har ju sett vad prishöjningarna har fört med sig, ochandra åtgärder måste vidtas vad SJ :s politik beträffar. Jag vill göra den korta kommentaren att ävenstatens järnvägar mäste ha en ekonomi. Sedan kan man alltid diskutera hur man skall behandla SJ:sekonomi i ett större sammanhang. Uppgiften att SJ höjt sina biljettpriser sieller sä är säkert riktig. Det fattas bara tyvärr vaqe gång dettapåstående fälls en kompletterande uppgift, nämligen att andra transportmedelhela tiden också har höjt sina priser i takt med SJ. Åtminstone har det skettlika . Enda skillnaden är egentligen att SJ höjt mindre totalt settän de andra transportmedlen. Jag vill erinra om att man inte har höjt taxornavid SJ , när vi får en höjning . Om vi utgårifrån att vi under alla förhållanden inte får någon höjning under det närmasteåret, 1974, kan vi konstatera att vi under inte har haft mer än enhöjning, begränsad till . Det lär vara svårt för .herr Fågelsbo ellernågon annan att hitta något annat transportmedel inom landet med motsvarandegynnsamma prissituation, åtminstone . Den trafikpolitiska utredningen frän oktober harfått i uppdrag uttryckt med nägra få ord att se om man kan förbättra SJ:skonkurrenssituation. Överläggningen var härmed slutad. § 15 Om utredning angående de homosexuellas problem Herr statsrådet erhöU ordet för att besvara herrSvenssons i (vpk) i kammarens protokoll för intagna fråga,nr 267, och anförde: i har frågat mig vilka initiativregeringen har tagit eller ämnar vidta med anledning av uttalandefrån , enligt vUket "utgår från att i lämpligt sammanhangde homosexuellas problem blir föremål för närmare utredning". De homosexuella ställs inför problem på många områden avsamhällslivet. Det kan i de mest skilda sammanhang visa sig angeläget att tasärskild hänsyn till deras situation, men det är enligt min mening inte möjligtatt utreda alla problem i ett sammanhang, I stället bör vart och ett av problemenbehandlas och finna sin lösning inom ramen för olika pågående eller tilltänktautrednmgar. HerrSVENSSON i (vpk): Jag får tacka för svaret. förklarade att homosexuell samlevnadvar för samhäUet fullt acceptabel. Det var första gängen ett svenskt statsorganofficiellt bröt mot en tusenårig fördom. Det kan erinras om att så sent som pä1950-talet i press och bland allmänheten förekom en synnerligen osmaklig hetsmot homosexueUa, En viss omsvängning har skett i attityderna, mendiskrimmeringen av de ca 200 000 homosexuella här i landet kvarstår igrundläggande stycken. Den har heller inte visats samma uppmärksamhet somdiskriminering mot minoritetsgrupper av annat slag. Paragrafen om hets motfolkgrupp, för att ta ett exempel, skyddar etniska och religiösa grupper meninte de homosexuella. Det gäller nu att bringa statens praktiska handlande iöverensstämmelse med uttalande. Diskrimineringen i det praktiskahvet av de homosexuella är betydande och har ofta en försåtlig form, Imedicinska handböcker och officiella sjukdomsklassifikationer inrangerar manhomosexualitet exempelvis under samhngsrubriker som "mentalarubbningar" eller "psykopatier", något som inte bara ärkränkande utan också saknar allt stöd i modern vetenskap. Inom krigsmakten ochfrån våra alltmer beryktade säkerhetsorgan utmålas homosexuella som potentiellasäkerhetsrisker. Inom sjöfarten söker man direkt awisa homosexuella ochbetraktar dem som oroselement, detta i trots av att Svenska sjöfolksförbundetgett uttryck för en tolerant och klok instäUning i frägan. Ävenskolöverstyrelsen har givit uttryck för en ovetenskaplig syn på homosexualitetoch gentemot folk inom läraryrket som är homosexuella. Att ungdomen just viaskola och värnpliktstjänstgöring konfronteras med en felaktig och förvrideninställning till homosexualitet är uppenbart ägnat att förstärka och permanentasociala fördomar. Tyvärr måste jag säga att , som med sedvanhgkorthuggenhet och älskvärdhet svarar på frågor i , här gav ett svarsom knappast kan sägas vara ett fullföljande av intentioner i dennafräga. Att spalta upp frågan och dela upp den på en mängd ohka områden ochutredningar är inte alls det som har bestämt. Utskottets formuleringpekar enligt min mening klart pä att vad avsett är någon form avsamlad översyn av de homosexuellas situation och förslag till åtgärder för enbestående förbättring av den situationen. Jag kan nämna att i har en sädan samladöversyn gjorts och lett till viktiga resultat. Det som holländarna kan göra ochgöra bra och göra före varför kan inte göra det? Om utredning angående de homosexuellas problem Jag förstår inte riktigt varför söker sak med mig, I grunden kanske vi har precis samma inställningtill de homosexueUa, Mycket av det som talade om här är en frägaom upplysning och, när det gäller skolorna, undervisning. Annat är kanske enfråga om brister i samhällsorganisation och lagstiftning. Sinsemellan är detmycket olika ting det är fråga om. Det görs en hel del på ohka områden, och merfär vi hoppas kommer att kunna göras. Redan nu har vi upplysning om homosexualiteten som en del i skolornas Om utredning angående de homosexuellas problem sexualundervisning.Fler förslag pä den punkten kommer att läggas fram av utredningenrörande sexual- och samlevnadsfrågor i undervisnings- och upplysningsarbetet.Jag hoppas det skall komma nägot gott ut av det. Vi har en utredning som handlar om skillnader som måhändaär omotiverade i mellan homosexueUa könsförbindelser ochheterosexuella könsförbindelser i vissa statsrättsliga sammanhang. Den fräganär alltså föremål för utredning av sexualbrottsutredningen under ordförandeskapav hovrättspresidenten , Vi har de familjerättsliga problemen, somnaturligtvis kommer att tas om hand pä sitt häll också. Det är alltså en radpraktiska frågor. Jag tror inte att man när det gäller helt olika ting skuUevinna på att ha en samlad utredning som skall försöka fånga in alla depraktiska och andra problem som de homosexuella i olika sammanhang kan möta,utan man får ta var sak i sitt naturliga sammanhang. Jag kan inte se att detta på något sätt strider mot detuttalande som gjordes av och som väl både ochjag gärna instämmer i. i (vpk): Om jag, som säger, söker sak medhonom, är det naturligtvis inte pä de punkter där vi dess bättre är ense, utandet är med anledning av att jag vet att vi på en del punkter inte är ense. Jagtror heller inte att på nägra punkter delar den syn som företrädsav de homosexuella själva och de önskemål de har. Det är därför jag tar uppdenna fråga . nämner t, ex, att ett avsnitt där detta kommeratt beaktas är det fortsatta arbetet med de familjerättsliga problemen. Dåskulle jag vilja fråga: Kommer i det sammanhanget , närdet utredningsarbetet blir klart och föranleder konkreta förslag frånregeringens sida, att företräda en annan uppfattning om de homosexuellasmöjligheter till legalt likaberättigande med andra samlevnadsformer än den somhan företrädde i och som inte visade nägon högre grad avpositiv inställning tUl de homosexuella? en annan fräga. Vi har juden hoUändska Speijerrapporten som väl är den bästa sammanfattningen iEuropa av de homosexuellas situation och problem och den diskriminering av demsom förekommer. Är det enhgt statsrådet mening rimligt att i detfortsatta, och som jag hoppas betydligt intensivare och mer enhetligt bedrivnaarbetet för att förbättra de homosexuellas rättsliga situation i ohkaavseenden, lägga Speijerrapportens slutsatser och grundsatser till underlag? Jag har inte här i eller någonannanstans någonsin intagit en negativ eller oförstående attityd till dehomosexuellas problem. När det gäller rättsliga aspekter pä samlevnadsproblemenhar jag inte det minsta emot att dessa problem i något lämpligt sammanhangutreds. Det enda jag har sagt tidigare, och det vidhåller jag ännu, är att vihar en kommitté som skall syssla med de vanliga äktenskapen och deras bekymmer.Det är en kommitté som har det nog sä besvärligt och som ger sig på attförsöka lösa de ekonomiska förhållandena mellan makar efter litet modernareprinciper än som tidigare gäUt. Den skaU ta upp arvsrättsfrägor och en hel delandra problem. Det skulle, tror jag, inte vara särskilt lämpligt att på denkommittén lägga också diverse samlevnadsproblem som rör de homosexuella men somhar ganska ringa samband med utredningens egna huvuduppgifter. i (vpk): Om nu famUjepoUtiska utredningen inte skallta hand om de problem som vi diskuterade , får jag dä fråga; När och ivilket sammanhang avser i så fall statsrådet att aktuahsera frågan omden rättsliga likställdheten mellan homosexuell samlevnad och annan samlevnad?Avser han över huvud taget att aktualisera den frägan? Den lämpliga utredningsmetodiken kan jag mteför dagen yttra mig om på den här punkten. Jag tror att man först Utet bättrefår kartlägga vilka rättsliga samlevnadsproblem det är fråga om. Om åtgärder med anledning av de ökade fraktkostnaderna förolja Överläggningen var härmed slutad. § 16 Om åtgärder med anledning av de ökadefraktkostnaderna för olja Herr handelsministern erhöllordet för att besvara (vpk) i kammarens protokoll för den 17oktober intagna fräga, nr 250, och anförde: frågat mig, om jag avser attvidta några åtgärder med anledning av de mycket kraftiga ökningarna avfraktkostnaderna för olja med hänsyn till fraktkostnadernas stora andel ihöjningen av oljepriserna och dess konsekvenser för bl, a, boendekostnaderna. Effekter pä de inhemska prisernasom härrör från internationella prishöjningar på råolja och transporter kan vinaturligtvis inte undgå. Men dessa höjningar bör inte bli större än vad som ärmotiverat av de internationella prishöjningarna. Av det skälet beslötregeringen med stöd av den allmänna prisregleringslagen, attoljebolag som avser att höja priset pä olja skall anmäla detta till statenspris- och kartellnämnd minst en månad i förväg. Vid anmälan skall också angesskälen för prishöjningen. Genom anmälningsplikten skapas rådrum fördiskussioner med oljebolagen, och pris- och karteUnämnden ges möjlighet tillinsyn i oljebolagens prispolitik. HerrCLAESON (vpk): Jag ber att fä tacka för handelsministernssvar på min enkla fråga. Sedan jag den L6 oktober ställde den har det sombekant hänt en hel del på det här området. Bakgrunden till min fråga är naturligtvis den storahöjningen av oljepriserna, som bl, a, har lett till stora ökningar avboendekostnaderna, 8 protokoU 1973. Om åtgärder med anledning av de ökade fraktkostnadernaför olja Höjningenav värmekostnaderna för en vanlig bostadslägenhet kan beräknastUl eller per är.Till det kommer sedan andra hyreshöjningar frän den , En ytterligare stegring av dessa mycket högaboendekostnader leder ju tUl så betydande problem och skatteverkningar förhushållen att man mäste använda de möjligheter som finns för att håUa ocksåbränslekostnaderna nere. Från olika oljebolag som är verksamma i vårt land,och även i den svenska pressen, har det lämnats uppgifterom att upptill av prishöjningarna pä olja beror på ökade fraktkostnader.Sålunda har det från oljebolagens sida hävdats att ändringarna ifraktkostnaderna i dagens läge har haft ungefär samma betydelse somoljeländernas egna prishöjningar på olja. Mot bakgrunden av de beskrivningarna har jag funnit detangeläget att fråga handelsministern om han avser att vidta nägra åtgärder.Handelsministern har redovisat en åtgärd som jag naturligtvis hälsar medtiUfredsställelse, Det är bara att hoppas att de överläggningar som kommer tUlstånd med oljebolagen också leder tUl sådana resultat att det blir fräga omlägre bränslepriser. En av de frågor som aktualiseras i samband med dettaproblem skulle väl därmed kunna anses besvarad. En annan fråga gäller möjligheterna att minska skatten päeldningsolja för att därigenom hindra att prishöjningarna fär slä igenom förfullt. En tredje möjlighet synes vara att utnyttja en del av de beredskapslagerav olja som finns och som inköpts till mycket lägre priser än de nuvarande. Jag vet inte om handelsministern är beredd att för sin delbesvara eUer göra några kommentarer till de två sista frågorna, om lägre skattoch om utnyttjande av beredskapslager, men det vore intressant om handelsministernville säga nägra ord även om detta. Den sista frågan kan jag ge ett svar på, nämligenhuruvida vi skulle kunna överväga att sälja ut av våra beredskapslager pä densvenska marknaden och därmed förhoppningsvis motverka prishöjningar. Jag anserdet vara uteslutet att våra beredskapslager används pä det sättet. För detförsta är de lagren.avsedda för en helt annan situation, som bygger päkrislägen med politisk bakgrund, krig och krigsfara. För det andra skulle vi,om vi gjorde på det sättet, mycket snabbt kunna hamna i den situationen attlagren icke existerade den dag vi verkligen behövde dem. Vi överväger andralagringsaktioner som skall kunna hjälpa oss när det gäller kriser av den härtypen, som alltså uppstår i fredstid, och kommer att få förslag omden saken. Med anledning av den första frågan,som gäUde skatten på eldningsolja, vill jag bara påmuina om attden skatten är låg. Den svarar för mmdre än av detaljistprisetpä eldningsolja. HerrCLAESON (vpk): Jag ställde frågan om man inte skulle kunnatänka sig att utnyttja en del av beredskapslagren, och det var mot bakgrundenav att man har inköpt oljan till väsentligt mycket lägre priser - kanske halvade priser somi dag gäller. Dessutom består en del av dessa beredskapslager av oljor som såatt säga blir omodernare ju längre de lagras. De kommer för framtiden svårligenatt kunna användas i de oljeuppvärmningsanläggningar som vi har. Det skulledärför också ur den synpunkten kunna vara motiverat att utnyttjaberedskapslagren. Men jag begär inte att handelsministern i och för sig skallkunna gå in-pä de här problemen. Jag har bara velat aktualisera dem. Det är riktigt att skatten pä eldningsolja ärförhållandevis läg; jag känner tUl det. Men även en Uten reducering avbränslepriserna, exempelvis i form av att man slopade skatten pä eldningsolja,skulle vara välkommen för bostadskonsumenterna-hyresbetalarna i den situationsom vi nu befinner oss i. Det finns nämligen, som jag ser det och som man har kunnatutläsa av pressen , risk för att den här utvecklingendä det gäller bränslepriserna kommer att fortsätta, bl, a, beroende på attredarna medvetet går över tUl att ta mer av korttidsfrakter, som lönar sigbetydhgt bättre än de längtidsavtal om frakter som de har haft. Jagmenar att vaqe litet steg i riktning mot att hålla priserna nere skulle hälsasmed tillfredsställelse av konsumenterna. Om återupptagande av utbildningen för vapenfriavärnpliktiga vid i Trots ringa anspråk på svar päsina funderingar kanske jag skall säga beträffande beredskapslagringen, att detkanske inte är sä knepigt ändå att sälja ut den olja som vi har i våra lageroch som har köpts till lägre priser. Den måste ju återanskaffas ochdå tiU mycket högre priser, så det svenska folkhushållet mäste ändå betala förden olja vi skall ha i lager. Och med anledning av farhågor föratt våra lagrade oljor bhr omoderna kan jag förklara för honom att de byts utkontinuerhgt så att vi har en fullgod beredskap. Överläggningen var härmed slutad. § 17 Om återupptagande av utbildningen för vapenfria värnpliktiga vid SJ-skolani Herr inrikesministern erhöll ordet för attbesvara () framstäUda interpellation, nr 129,och anförde: har frågat mig vilka åtgärderjag avser att vidta för att utbildningen av vapenfria tiänstepliktiga vidSJ-skolan i skall återupptas och när ett sådant återupptagandelämpligen kan ske. Vapenfria tjänstepliktiga tiänstgör vid åtskilligastatliga och kommunala myndigheter. Det ankommer pä arbetsmarknadsstyrelsenatt på lämpligt sätt fördela de vapenfria på olika tiänstgöringsalternativ. Demyndigheter som förklarar sig beredda att ta emot vapenfria och som tilldelassådana skall - som interpeUantén anger betala vederlag till statsverket motsvarande värdet av de vapenfrias arbete. Om åtempptagande av utbildningen för vapenfriavärnpliktiga vid i gengäld gebidrag tUl myndigheternas kostnader för att utbilda vapenfria. Under en följdav år och senast under /73 har mottagitvapenfria tiänstephktiga. För tiden därefter har det hittUls inte visat sig möjligtatt nå en uppgörelse mellan och omde ekonomiska betingelserna för de vapenfrias tiänstgöring vid SJ, Det är minförhoppning, att det ett kommande år skall visa sig möjhgt att återupptautbildningen av vapenfria tiänstepliktiga vid . Först ett tack för svaret på mininterpellation. Svaret stryker under den redogörelse för sakläget som jag togupp i interpellationen . Under innevarande budgetär utbildasinga vapenfria tiänstepliktiga vid i . Därmed är etthundratal vapenfria ungdomar utestängda frän denna utbUdningsform. Detta sker iett tidsläge då resurserna att placera de vapenfria i meningsfylldasysselsättningar är hårt ansträngda. Anledning finns verkligen att beklaga detinträffade. Det har "hittUls inte visat sig möjligt att nå enuppgörelse mellan och om deekonomiska betingelserna för de vapenfrias tjänstgöring vid SJ". Så sammanfattarstatsrådet orsakerna till att SJ-skolan i inte utbildarvapenfria detta budgetär. Men det kräver vissa förtydUganden. Vi vet att SJinte vill betala den miljon kronor som utbUdningen kostar. Därför har SJ begärtdessa medel från AMS, som disponerar medel t. o. m. den 30 juni 1973.Arbetsmarknadsstyrelsen har emellertid inte kunnat ge ett sådant anslageftersom SJ inte heller ansett sig kunna tillgripa kvittningsförfarandet, dvs.att kostnaderna skall kunna kvittas mot de arbetsinsatser som de vapenfriakommer att utföra åt SJ. Därmed har hela frågan blockerats. I enlighet medstatens järnvägars önskemål har därför inte vapenfria tiänstepliktiga inkallatstUl utbUdning på SJ-skolan i detta budgetår. Detta är sakläget. Om inte kostnaderna för utbUdningenbetalas från nägon annans kassa, genomför inte heller SJ någon utbildning.