prot · FW0964 · 1973-12-31 00:00:00 — Oavsett om straffet utgör mindre än fängelse, kantelefonavlyssning, brevbeslag, förlängd anhåUandetid och kvarhållande avförsän- Åtgärder mot vissa våldsdåd med internationell bakgrund Åtgärder mot vissa våldsdåd med internationeU bakgrund delse utanrättens beslut tUlämpas vid misstanke om mordbrand, sabotage inklusive störandeav allmänna kommunikationer, kapning av luftfartyg, olaglig kårverksamhet,spioneri, olaga befallning med hemlig uppgift, olovlig underrättelseverksamhet,tagande av utländskt understöd m. m. samt tUhka vid misstanke om försök,förberedelse och stämpling tiU sådana brott, därest försöket, förberedelsenrespektive slämphngen i sig är straffbara. Husrannsakan kan ske, oavsett brottets natur, i känttUlhåU för förbrytare. Kroppsvisitation å annan än den som är misstänkt kan skeom synnerlig anledning förekommer. För säkerställande av brottsutredning kan mmeUer byggnad tUlstängas eUer avspärras. Kan man, herr talman, vid upprällhåUande av kravet pårimlig rättstrygghet, kräva nämnvärt mer för att bekämpa terrorismen än dennaimponerande arsenal av tvångsmedel, tillämpUga på praktiskt taget alla debrottstyper som ingår i det terroristiska schemat? Jag tror det knappast. Delbehövs inga tvångsmedel baserade på antaganden, befaranden eUer upplysningar frånCIA och grekiska juntapoliser, inga lösligheter som utan urskUlning kommer attdrabba oskyldiga. Vad det handlar om är en ändamålsenhg prioritering avmyndigheternas resurser, atl låta bli att spionera på radikalalidningsförsäljare på gatorna och att avdela uppmärksamhet åtUslasja-organisationerna som i aUtför kunnat uppträda öppet på galoroch i lokahteter och hota och utpressa de lojala bland sina landsmän. Del står klart, att vänsterpartietkommunisterna är det enda parti i kammaren som går emot terrorlagen. Men vi vel all tvivlet på den Lidbomska skapelsen är ifärd med alt sprida sig tUl aUt fler människor utanför del här husets murar. Vihälsar invandrarorganisatio-nernas representanter, som skaU samlas tUldemonstration nere på torget. Vi lovar dem skärpt kamp mot den politiskareaktion som skaU vinna en tUlfäUig triumf här i kammaren. Vi hälsar med tUlfredsställelse de representanter förfolkpartiet som här visar att de tar sin liberalism på allvar. Vi hälsarrepresentanter för , som i överensstämmelse med gammallanlmannaparti-tradition gör front mot ämbetsmannagodtycket. Och vihälsar särskUt de många kritiker mot lagen som framträtt inom egetparti och på andra håll inom den arbetarrörelse som de själva lUlhör. Vinoterar specieUt den kraftfuUa manifestation som 13 socialdemokratiskagrundorganisationer i gjort mot lagen. Detta var inle baraett gott exempel på vad som bmkar kallas civUkurage. Del var ell stäUningstagandei överensstämmelse med arbetarrörelsens bästa traditioner. På detta växande motstånd bygger vi vår förvissning attden dag mycket snart kommer, när reaktionen tvingas på reträtt och detfrämmande element som terrorlagen utgör av en framsyntare riksdag än dennaskall strykas ur den svenska lagboken. FmKRISTENSSON (m): Jag vUl redan frän början be om överseendeför att jag förmodUgen inte kommer att kunna håUa mig inom ramen av de tio minutersom jag har angett, men jag lovar atl inle överskrida liden alltför mycket. Jag har inle för avsikt att särskUt mycket beröra det somherr i här i kammaren har anfört. Jag har inte heUer denförhoppningen att vi, ens om jag kallar honom kamrat , kommer varandranärmare. Våra uppfattningar är ganska arlskUda. Jag noterar också atl han i sinuppräkning av de personer, som kommer all göra inlägg här och som han presumeradeskuUe dela hans uppfattning i de här frågorna, inte nämnde företrädare förmoderata samlingspartiet, och jag är inte särskUl ledsen för det. Jag vUl, herr talman, först säga atl när vi i kommissionenför förebyggande av politiska våldsdåd började diskutera en lagstiftning av den här innebörden, kände jag personligen också en viss skepsis, eftersom det var en ovan utgångspunkt som låg bakom lagstiftningen. Men när vi vände och vred pä argumenten blev jag övertygad om att detta är en riktig väg alt gå. Vi måste nämligen håUa i minnet att lagstiftningen tar sikte på utlänningar och på våra möjligheter atl utvisa utlänningar som inte är önskvärda här. Utgångspunkten är ju att utlänningar inte har någon oavvislig rätt att vistas i vårt land ulan all denna rätt är beroende av en tUlståndsprövning. Har man det i minnet, tror jag all man ser väsentligt myckel mera nyanserat på de här frågorna än gjorde. Det är klart att en viss tvekan ändå kunde råda i vadgäUer de åtgärder som lagen öppnar möjlighet till på ett så tidigt stadium atlmisstanke om brott inte föreligger.- Men om man då återgår till dengmndläggande utgångspunkten alt utlänningar inte har en oavvislig rätt attvistas här måste man konstatera, som vi i kommissionen gjorde, att sammamöjlighet borde gälla för dessa utlänningar som för andra, att åberopapolitiskt flyktingskap som skäl för atl få stanna här. Har man den humanitärasynen också på presumtiva terrorister måste del dock leda lUl att vi tUlskaparmöjligheter tUl särskUd övervakning för att förebygga politiska terrordåd. Som jag ser det bottnar den kritik som framförts antingeni en ofullständig kännedom om vad lagförslaget innebär, och det tror jag gäUerför flertalet av dem som har kritiserat lagen, eller i en underskattning av deallvarliga problem som förslaget avser alt angripa. Jag tror inte all herrSvensson i numera har en ofullständig kännedom om vad lagförslagetinnebär, utan vad jag förstår måste hans ståndpunktstagande bottna i att hanfaktiskt underskallar de aUvarliga problem som den internationeUa terrorismenför med sig. Jag tycker personligen att det vore det farligaste som kunde händaom vi i vårt land skuUe underskatta problem av den här arten. Del är nämligen så alt de grupper som del här är fråga omdriver sin kamp med en fanatism, som betingar den kallblodighel med vUkenåtskUhga terrordåd utförs. Verksamheten kännetecknas också av atl den bedrivs ihemhga och konspirativa former. Del är därför synnerligen svårt att komma åtden här sortens verksamhet ifall man inte får lUlgripa medel utav den artsom förslaget innebär. Jag vUlsammanfatta den här delen så här. den 6 aprU 1973 Åtgärder mot vissa våldsdåd med internationell bakgrund Åtgärder mot vissa våldsdåd med internationeU bakgrund bibehållaett anseende som en för människor, som av pohtiska skäl söker sig frånsina hemländer för att här finna en , så får vi lov att se tUl att vårtland inte uppfattas som en bas för terrorverksamhel, för då blir del ingenfristad för de här människorna. Det mest felaktiga i den kritik som harframförts och som också gav uttryck för är alllagsliflningen skuhe innebära en diskriminering av våra invandrare. Det ärprecis tvärtom. Enligt min mening är det just alla de laglydiga invandrarna,som finns i vårt land, som i första hand riskerar att drabbas av utslagen avden internationeUa terrorismen. Det är väl de i första hand som borde känna sigskyddade av att vi nu vidtar åtgärder för atl söka komma åt deninternationeUa terrorismen. Jag menar att lagen egentligen är tUl för atlskydda alla de många laglydiga invandrarna i vårt land, och det borde deinvandrargrupper förstå som har haft anledning att fundera närmare över det härförslaget. Vi har i justitieutskottet haft tUlfäUe att hörastatsrådet i del här ärendet. Jag vUl klargöra att ifall det innan dessmöjligen fanns någon tvekan bland utskottets ledamöter, så blev det vidhearingen med statsrådet helt klart för samtliga bortsett frånrepresentanter för kommunisterna att om man över huvud tagetskall komma med en lagstiftning, som får någon effekt, så får man inte uttunnaden utöver det förslag som förehgger. En sådan uppfattning står hela utskottetbakoni bortsett från vpk och det visar sig också i utskottels betänkandeatl vi i allt väsentligt är eniga när det gäller propositionen. Del finns naturligtvis, herr talman, olika åtgärder somkan vidtas för att motverka den internationella terrorismen. Det första är internationeUa överenskommelser, och vi görväl vad vi kan för atl åstadkomma sådana. är det att konstatera atldetta är en materia som vi inte ensamma råder över och där det aUlid tar tid,om man skall åstadkomma några praktiska resultat. Men vi får inte glömma bortdetta viktiga element i det har sammanhanget. Det andra är att man kompletterar internationeUa överenskommelsermed nalioneU lagstiftning. Vi har tidigare vidtagit vissa lagstiftningsåtgärder,och i propositionen föreslås ju ytterligare en lagstiftning. Det tredje är att man vidtar åtgärder avbrottsförebyggande natur, och där nämns i propositionen olika åtgärder som kantänkas. Del talas om polisens spaningsverksamhel, kontroUen vid våraflygplatser, kontroU över utlänningars inresor i landet och uppsikt över ochövervakning av dem som vistas här och kan befaras ägna sigåt eUer medverka i pohtisk terrorverksamhel. Kommissionen ansåg det uppenbart att ökad spanings- ochkontrollverksamhet fömtsälter att tUlräckliga resurser för ändamålet stäUstill polismyndigheternas förfogande. I det sammanhanget skuUe jag vUja frågastatsrådet vad vårt önskemål om atl tUlräckUga resurser ställs tUlpolismyndigheternas förfogande konkret har tagit för uttryck. I propositionenfinns angivet ett förslag om tio nya pohsmansljänsler. Del behandlas inte isamband med detta ärende, utan det kommer upp tiU en mera samlad bedömning ianslutning tiU behandlingen av ifrågavarande del av stalsverkspropositionen.Men de nya pohsmansljänslerna skulle ju bara avsebevakningen av den särskUda hallen för chartertrafiken på . Jag skuheaUtså vUja fråga statsrådet hur kommissionens önskemål i del hänseendetkan antas bli förverkligat. I flertalet av de motioner och de är ju inte så få somhar väckts i anslutning lUl propositionen yrkas att kravet på bevisning skallvara starkare än vad som anges i propositionen. Men utan att gå in på aUamotionerna i detalj vUl jag bara kort säga att utskottet har enigt bortsettfrån - ställt sig bakom den ståndpunkten, atl om över huvudlaget lagstiftningen skall fä någon praktisk effekt, så är det orimhgt atl t.ex. för awisning skaU erfordras mer eUer mindre fullständig utredning rörandeutlännings intentioner alt här begå våldsbrott. Vi tycker också att det ärorealistiskt atl uppställa alltför stora krav på bevisningen när det gällerutlännings organisationstUlhörighet. Om man gick motionärerna lUl mötes, skulle man ganskasnart få konstatera att under sådana förhållanden är det i och för sig tillfyUesl med de regler som redan finns i , och då behövs ingensärskild lagstiftning. Men vi har i utskottet delat uppfattningen att detbehövs en särskUd lagstiftning. När det sedan gäller vUka gmpper som skall komma i frågaför sådana här särskilda åtgärder är det ju regeringen som har det tvivelaktiganöjet, om jag så får säga, att faststäUa vUka organisationer som vid varietidpunkt skall komma i fråga. Det var etl spörsmål som inte diskuteradesspecificerat i kommissionen, men statsrådet har efteråt för sin del sagtatt han bedömer det så atl endast två organisationer kan bliaktueUa, nämligen Ustasja och Svarta september. Jag vUl inte anlägga någrasynpunkter på detta, eftersom jag har accepterat att det är regeringen som görden bedömningen. Jag skuhe bara viha fråga statsrådet om han, med hänsyntUl den relation som tycks finnas meUan och september, anseratl al bör komma in i bUden eller inte. I varje fall har kommissionen menat att man vidbedömningen av vUka organisationer som blir aktuella bör utgå från risken förpolitiska våldsdåd i vårt land. Ingenting annat än delta skaU varautgångspunkten, och sedan må de organisationer som kommer i fråga representeravänsler-eUer högerextremism eller någonting annat det är likgUtigt. Det ärrisken för politiska våldsdåd som är den avgörande utgångspunkten. Beträffande tvångsmedlen skriver utskottet på s. 19 all"den föreslagna ordningen innebär ett avsteg från vad som hittUls iaUmänhet gällt i fråga om tvångsmedel sä tiU vida all användandet härav inteförutsätter alt den mot vilken åtgärden riktas är misstänkt för visstbrott". Vi menar emeUertid atl detta avsteg måste accepteras just därföratt vi av humanitära skäl anser atl presumtiva terrorister bör kunna få åberopapolitiskt flyktingskap och stanna kvar i vårt land trots detta. Och måsteman kunna få använda sig av tvångsmedlen för att i varje fall skydda vårt landmot dessa. För övrigt tror jag inle all man med fog kan göra gäUande atlnågonting skulle vara försummat när det gäUer den parlamentariska och rättshgakontrollen. En annan sak som jag också vUl säga några ord om är vadutskottet anför nederst på s. 23, där det sägs att utskottet fömtsätter att Åtgärder mot vissa våldsdåd med internationell bakgrund den 6 aprU 1973 Åtgärder mot vissa våldsdåd med internationeU bakgrund informationtill invandrare även i vad gäller pohtiskt flyktingskap och rätten lUl asylkommer alt finnas tUlgänglig vid våra gränsstationer. Jag vUl understryka attäven jag tycker att del är väsentligt. Men vUl jag peka på vadkommissionen sade i det avseendet. Vi erinrade om alt statens invandrarverköverväger ett förbättrat utredningsförfarande i de faU en utlänning som rest ini vårt land ansöker om uppehålls- och arbetstUlslånd. Avsikten var att sådanutlänning i sin ansökan skaU åberopa samtliga skäl, även politiska, för sinbegäran att få uppehåUa sig i landet. Som jag ser det är det angeläget med etlförbättrat utredningsförfarande vid ansökan om uppehålls- och arbetstillståndsamt atl aUa skäl, även politiska, åberopas så snart det är möjUgt. Jag vågarpåslå att det har förekommit vissa missbmk i detta hänseende, nämligen alt personerförst åberopar politiskt flyktingskap, när de har begått ett brott och det blirfråga om den påföhd som skall utdömas. Det tycker jag är otUlfredsställande. Jag vUl också erinra om att utskottet efter vissainformationer som vi fått har bedömt det som nödvändigt all framflyttaikraftträdandetiden för alt erforderlig information skall hinna ges omlagens innebörd. Vi föreslår därför att lagstiftningen träder i kraft den 1maj. Sedan är del ytterligare en detalj som jag vUl säga någotom. Vi tänkte oss i kommissionen att de personer som är upptagna påförteckningen skulle kunna bli föremål för den särskUda kriminalpohtiskabehandhng som vi beslöt om förra året i samband med straffskärpningen för grovanarkotikabrott. Riksåklagaren har i sitt remissyttrande riktat kritik motkommissionens förslag på den punkten, och jag kan säga att jag i viss månförstår den kritiken. A andra sidan tycker jag inle att jag helt vUl släppatanken på en mera skärpt kriminalvård för dessa personer, i form av mera restriktivaregler när det gäller permissioner, placering på öppen anstalt osv. Jag har denuppfattningen att dessa problem bör behandlas i ett sammanhang, och såvitt jagförstår blir den frågan aktueU när brottskommissionens rapport presenteras förriksdagen. Jag har för avsikt atl i del sammanhanget aktualisera även dennafråga. Slutligen tycker jag att det är viktigt att få enbegränsad översyn av regler. Vi skall komma ihåg att närbrottsbalken antogs var den internationella terrorismen inle någon realitet,och den har därför inte påverkal utformningen av bestämmelserna i brottsbalken.Vi har i kommissionen ansett att det kunde finnas anledning atl göra en översynav just från, dessa utgångspunkter. Statsrådet säger ingentingom det i propositionen, men jag utgår från att det som kommissionen i dettaavseende var enig om också kommer att förverkligas. Jag höU på att glömma atl säga några ord omreservationen 2 som är fogad till utskottets betänkande. Jag vet alt herrDockered särskUt kommer all nämna detta. För egen del tycker jag inle atl någraskäl förebragts för att nu acceptera förslaget om en särskUd översyn av deolika regler för telefonavlyssning som finns. Eftersom varje årfår tUlfälle atl se över dessa frågor, blir del lUlfäUe för justitieutskottetalt göra en samlad bedömning av de regler beträffandetelefonavlyssning som finns. Enligt min mening är det en fuUtlUlräckhg åtgärd. Jag vUl med dessa ord yrka bifall tiUutskottets hemstäUan, med undantag för det avsnitt som redovisas ireservationen 2, liU vUken jag ber att få yrka bifall. I detta anförande instämde herrar , , , och (samtliga m). den 6 aprU 1973 Åtgärder mot vissa våldsdåd med internationeU bakgrund HerrSVENSSON i (vpk) kort genmäle: Också vi är medvetna om att det finns enstakafall där en person som kommer in i landet utifrån av ohka skäl inle ärönskvärd. Vi vet det, fm , även om vi inte är fuUt så noga med att iså stram ton som understryka detta. Vad vi vänder oss emot äratt denna bristande önskvärdhet och omdömet om humvida en sådan föreligger inteskall kunna gmndas på någon konkret, vettig och rimlig bevisning som är normalför svensk rätt; den skaU enhgt denna lag kunna gmndas på anlaganden om vad somkan befaras , dvs. på ett subjektivt tyckande av enskUda myndighetereUer pohtiker. Fm har alltså inte tagit upp den skUlnaden. Fm säger att lagen är till för att skyddalaglydiga invandrargrupper. Det är ju mycket märkUgt. Då skuUe man vänta sigatt just invandrargrupperna, deras representanter och deras organisationer logeemot lagen på etl positivt sätt. Dessa har tvärtom tUlhört de mest skärptakritikerna. Är de så mycket okunnigare att de sämre än fm förstårsitt eget bästa? Naturligtvis är det inte så. De ser givetvis saken klarare änfm . Vem har underskattat Ustasja-terrorismen, ?Är det vi, som gång efter annan har varnat och ofta före de aktivaterrordåd som organisationen företog mordet på Rolovic och flygkap-ningen?EUer är det ni som inte har vidtagit de åtgärder som det fannsmöjligheter att vidta? Fm säger atl den internationeUa terrorismeninte var känd när den nuvarande infördes . Jaså!Ustasja-organisalionen hade då verkat ett tiotal år här i , såvitt migär bekant. Om sådant inte är bekant för justitieutskotlels ordförande får ringa förtroende för henne. Fm talar här om terrorgmpper och terrorism.Hon har anslutit sig lUl tesen att del skaU bh en begränsad definition.Samtidigt har hon i kommissionsrapporten varit med om att underteckna stycken,som klart klassificerar en lång rad, bl. a. turkiska och grekiska,motståndsorganisationer som terroristiska tUl sitt aktionssätt. frågar jagrent ut: VUka organisationer är enligt fm mening terroristiska?VUka kan om inte just nu så och kanske i etl annat läge omfattas av den nya lagen? Jag viU ha ett svar på vUka organisationer nianser terroristiska. Står ni för den mening som uttrycks i propositionen på s.21 eUer står ni för meningen i kommissionsrapporten? Fm () kort genmäle: Jag vUl inte påstå annat än attinvandrargmpperna 2 protokoU 1973. Åtgärder mot vissa våldsdåd med internationeU bakgrund kanske serklarare på den här frågan än jag. Jag vUl inte göra gäUande att jag skulle varaför mer än de. Men jag påstår att många invandrargmpper har sett mycket klartpå dessa frågor och delar den uppfattning som finns bakom propositionen. En delav dem har tyckt på ett annat sätt. Jag tror, herr talman, att den kritik somframförts faktiskt beror på bristande information. Man skaU inte begära att desom inte haft tUlgång tUl de handhngar vi har skall kunna bedöma frågan påsamma sätt, i synnerhet som frågeställningen inte är så enkel. Om man utgårifrån att utlänningar inte har en ovUlkorlig rätt att vistas här men att vi avhumanitära skäl ändå viU låta dem som åberopar politiskt flyktingskap stanna,blir den logiska konsekvensen att man stäUer sig bakom lagstiftningen. har ju inte mycket till övers förUstasja-gmpperna, och när det gäller dem framförs inte rättssäkerhetskraven medsamma emfas som när man diskuterar andra organisationer. känner jag mig inte direkt ansvarig för, ävenom jag var suppleant i lagutskottet. Men en sak kan jag säga, och det är attdet ingenstans i finns någonting anfört om internationellterrorism, om åtgärder för att förebygga sådan eUer om straff specieUt försådana brott. Det är det jag menar när jag säger atl en modernisering bör kommatUl stånd. bygger på etl lagstiftningsarbete som sträckte sigflera decennier tUlbaka i tiden innan proposition lades fram i ärendet. frågade mig vUka organisationer jag tänkermig skall komma i fråga. Jag har hksom övriga i kommissionen och i utskottetaccepterat alt regeringen skall ta ansvaret för att bestämma vUkaorganisationer som är aktueUa. Personligen menar jag att del är viktigt attutgångspunkten när man tar stäUning tUl organisationerna är risken för pohtiskavåldsdåd. Det tycker jag är viktigt. i (vpk) kort genmäle: Vad nu senast sade omaccepterandet av regeringens diskretionära prövningsrätt visar att hon ärberedd att acceptera att i stort sett vUken organisation som helstklassificeras som terrorislisk, om regeringen i det rådande läget, på gmnd avtillfäUiga pohtiska konjunkturer eUer tUlfälliga subjektiva bedömningar, såbehagar. Sedan må jag säga att jag blir häpen närjustitieutskoltets ordförande säger atl det i icke finns stadgatstraff för sådana brott som man konventionellt bmkar beteckna som terrorism.Jag har här läst upp det ena brottet efter det andra; flygkapning, olagafrihetsberövande, olaga hot, utpressning osv. aUa brott som ingår i detterroristiska schemat, för vUka det stadgas straff och för vUka det stadgasstraff även när det gäller försök, förberedelse och stämphng. Jag må också säga att jag reagerar på det skarpaste närfru med en oklar formiUering försöker göra gäUande att mina ochandra kommunisters angrepp här i kammaren tidigare på Ustasja-grupperna antyderatl vi skuUe vilja inskrida med rättshgt otUlfredsställande och oförsvarbaraåtgärder mot dessa organisationer men icke mot andra. Det är självklart alt viinte viU. Vi vill givetvis ge Ustasja-män samma rättstrygghet som alla andraformellt del är inte fråga om någonting Men tUl skillnadfrån -vUl vi inte bygga några som helst inskridanden mot någonsom helst organisation eUer någon som helst individ, svensk eUer utlänning,bara på antaganden och befaranden av den interna byråkratin. FmKRISTENSSON (m) kort genmäle: När det gäUer frågan om bestämmelser är tUl fyUest ellerinte vUl jag bara erinra om vad kommissionen uttalat. Vi konstaterar först ochfrämst att den internationeUa terrorismen var ganska okänd när brottsbalkentUlkom. Den uppfattningen delar jag aUtså med samfliga i kommissionen. Vi harsärskUt uppmärksammat att straffbestämmelsen för människorov inte har enadekvat utformning med tanke på sådant tagande av gisslan som under senare årbhvit ett vanhgt inslag i den internationeUa terrorismen. Ett visstbehov, säger vi, torde också föreligga att undersöka humvida förberedelser tUlbrott är straffbelagda i erforderlig utsträckning. Därför konstaterar vi att enviss insyn kan vara motiverad. Närherr argumenterar beträffande Ustasja får man osökt i tankarna endebatt vi hade om och , därvänsterpartiet kommunisterna klart tog avstånd från åsiktsregistrering, dockinte när det gäUde högerextremistorganisationer; där klagade man i stäUet överatt åsiktsregistreringen inte var tUIräckhgt effektiv. Åtgärdermot vissa våldsdåd med internationeU bakgrund Herrtalmannen anmälde att i anhållit atl tUl protokollet fåantecknat att han inte ägde rätt tUl ytterligare replUc. HerrDOCKERED (c): Trots att i har apostroferat de eventueUamotståndare inom mitt parti som eventueUt skuUe ha en annan uppfattning i fråganän utskottet skaU jag försöka håUa mig inom den tidsram som är anslagen här. Detär klart, herr talman, att vi känner en naturlig olust när vi konstaterar attinternationeU kriminalitet och terror har trängt in över våra gränser. Medolust måste vi också inse att vår liberala lagstiftning beträffande invandrarnamåste kompletteras med den nu föreUggande lagen om särskUda åtgärder tUlförebyggande av vissa våldsdåd med internationeU bakgrund. Sverigeär kanske känt för sin hberala utlänningslagstiftning, och alla är vi välöverens om att beklaga de omständigheter som gjort att vi inte kunnat behåUadenna liberala öppenhet mot människor av främmande nationalitet.