prot · FW0960 · 1973-12-31 00:00:00 — Det har i olika utredningar konstaterats atl mångbarnsfamUjernasinkomster ofta är låga och att del relativa konsumtionsutrymmel bhr mindre närdet skall delas inom en sådan famUj. Likaså har del konstaterats atlsocialhjälpsberoendet ökar med antalet barn i en familj. I det sammanhangetintar familjer med en förälder enligt låginkomstutredningen en speciellslällning, eftersom de har den sämsta ekonomiska situationen blandbarnfamiljerna. Del är också den inkomst familjen förfogar över sombestämmer hur stor del barnkostnaderna får ta. Jag har sett uppgifter om attfamiljer i höga inkomstlagen kan ha högre barnkoslnader änfamUjer i låginkomstlägen. Det finns alltså ingen hkhet mellan barns standard,utan den är beroende av hur myckel varje familj kan anslå till barnenskonsumtion. När det allmänna barnbidraget en gång infördes, betonadesdel all det skulle utgöra samhällets konlantstöd till barnfamiljer och att desskonstruktion som generellt stöd hade att göra med befolkningspoliliska ochrättviseskäl men också socialpolitiska skäl. Från vpk:s sida har vi inte funnitanledning atl gå ifrån principen atl slödel skall vara till för att kompenseraalla barnfamiljer i förhållande till familjer ulan barn. Det särskUda stöd sombarnfamiljer i låga inkomstlägen naturligtvis behöver menar vi skall gå viabostadsstödet. Den penningvärdeförsämring som inträffat under de senasteåren har inneburit en minskning av de allmänna barnbidragens värde. Dettaförhållande har av och till mötts med höjningar av beloppet, men eftersom dessahöjningar inle följt prisutvecklingen har urholkningen ändå fortsatt. Vi harunder hävdat den meningen att barnbidragen i likhet med flera andradelar av del familjepolitiska stödet borde göras värdebesländiga. Och eftersominriktningen även efler familjepohtiska kommitténs arbete ju är allbarnbidragen alltjämt skall utgöra stommen i konsumtionsslödet tillbarnfamiljerna, upprepar vi förslaget om en värdesäkring genomindexreglering. Jag ber i del stycket, herr talman, atl få yrka bifall tillreservationen 1 vid punkten 5. Frågan om kostnaderna för barntillsynen för den enskildafamiljen lika väl som för samhället har också dryftats under de år somfamUjepoliliken varit som mest aktuell. Att det är en stor kostnad för denenskilda famUjen att vårda barn i hemmet har konstaterats. Gjorda beräkningarhar också visat atl den vårdformen är dyrbar för samhället, detta eftersom deinvesteringar som görs i utbildning inte kommer till användning iproduktionslivet därför alt många yngre människor måste stanna hemma för atl tahand om sina barn. Familjepolitik m. m. Familjepolitik m. m. därför någotav en nyckelfråga, inte bara i ekonomiskt hänseende ulan också när det gällermöjligheten för kvinnorna alt gå ut i förvärvsarbete. Del har sagts ålskUUga gånger förut men tål alt upprepasatt planeringen av daghem alltjämt är märkt av konservativa värderingar. I 1970års långtidsutredning finns t. ex. beräkningen att den låga förvärvsfrekvensenbland kvinnorna skall fortsätta på grund av atl bristen på arbetstillfällen ochbarntillsyn förutsätts beslå. Del är naturligtvis inte så att värderingarna i och försig styr utvecklingen på det här området. Här lika väl som i andra sammanhangär del avgörande de lagar som gäller inom det kapitalistiska systemet. Menberäkningar av del slag jag anfört används alltför ofta för alt hålla tillbaka ennödvändig utbyggnadstakt på barntillsynsområdel. Om man utgår ifrån attkvinnorna inle heller skall deltaga i förvärvslivet mer än till 60å , kan man naturligtvis lycka all del inle är så väsentligt att ökautbyggnadstakten. I vissa kommuner har det talals om prioritering avbarnstugeutbyggnaden. Men det gäller inte på långt när alla kommuner. Frånvpk:s sida menar vi därför att en sådan enhetlig utbyggnad överallt inte kanåstadkommas på annat sätt än genom alt staten tar huvudansvaret för dennaverksamhet liksom man har gjort när det gäller skolan. 1 det syftet har viställt förslag om alt staten lUI att börja med skall stå för lönerna åtdaghemspersonalen, så att kommunerna avlastas den kostnaden. Ulskottsmajoritetenhänvisar i sin skrivning till all betänkandet års barnslugeulredningbeträffande förskoleverksamhetens framtida innehåll och organisation nu prövasi departementet efter den remissbehandling som skett. Man pekar också på delarbete som pågår inom den kommunalekonomiska utredningen. För vår del kan viinle finna alt barnslugeulredningens belänkande ger tillräckligt klaraanvisningar om på vUket sätt finansieringsfrågorna i samband medbarnstugeverksamhetens utbyggnad skall lösas. Och även om dessa frågor kommeratt prövas i den kommunalekonomiska utredningen, så anser vi det nödvändigt allredan nu inleda ell successivt statligt överlagande av kostnaderna förbarntillsynen. Detta kan ske genom alt staten, som vi föreslagit, i förstahand tar över kostnaderna för personalen. Den här betoningen från vår sida av del angelägna i altskyndsamt inleda en annan ordning när det gäller kostnadsfördelningen mellanstat och kommun just på det här området har all göra med atl vi vill få framåtgärder som verkligen innebär en utveckling på barntillsynsområdel. Deåtgärder som under nu rådande förhållanden är möjliga alt vidta finner vi heltotillräckliga. Det långsikliga målet, barntillsyn för alla, kan inte nås sålänge även tillgången till barntillsyn i sista hand styrs av kapitalisternasbehov av arbetskraft. När arbetskraftsreserven, som i så hög grad beslår avkvinnor, behövs i produktionen är det lättare all vinna gehör för kravet attsamhället dvs. stal och kommun - skall la ansvaret för barnen. Men närkonjunkturerna blir sämre stoppas utbyggnaden, och då inträffar det t. o. m.att man stänger eller minskar verksamheten vid de barnstugor som finns. Med ensådan ordning är del långt till del mål som eftersträvas en kvalitativt godbarntillsyn som kommer såväl barn som föräldrar tiU godo. Del målet nås, menar vi, snabbare genom ett förverkligandeav det förslag som vi har ställt. Jag vill därför, herr talman, också yrka bifall tillreservationen 15 vid punkten 12. Diskussionen gäller socialutskottetsbelänkande nr 5, punkterna 1 14, och till det avsnittet är inle mindre än 18reservationer fogade. Utöver de som jag tycker ganska utförliga -redovisningar och resonemang som presenteras i betänkandet vill jag bara göraen del kommentarer till reservationerna 1 t. o. m. 7 och 9 t. o. m. 18 samttill utskottets skrivning vad gäller utbetalningsreglerna för bostadstillägg. Av de nämnda 17 reservationerna från oppositionen är 3från vpk och de 14 övriga från de borgerliga partierna. Vid läsningen av de här14 borgerliga reservationerna försöker man finna ett alternativ till regeringensfamUjepolitik, men det är inte lätt att hitta något sådant. sade i sill inlägg all han ville se enfortsättning på de förslag som famUjepolitiska kommittén hade ställt. Hanmenade atl en sådan fortsättning måste komma , vilken regering som änsitter. Ja, vi får sannerligen inga sädana besked från den borgerliga oppositioneni den splittrade flora av reservationer som fogats till utskotlsbetänkandet.Jag har som sagt försökt alt välvilligt "läsa fram" en borgerliglinje i de här reservationerna, men det går inte. Familjepolitiken är, som framhållits här av statsrådet ,en viktig del av samhällets politik. Den är inte minst viktig därför att vi harfåll en mycket stor ökning av antalet familjer där båda föräldrarnaförvärvsarbetar, och omvårdnaden om barnen är en av samhällets mest angelägnauppgifter. För all inte uppta kammarens lid för myckel måste jagförsöka bunta ihop reservationerna, när de nu är så många. Jag skall börja medatt la upp den del av reservationerna som gäller del ekonomiska stödet tillbarnfamUjerna. I reservationen 1 av kommunisterna kräver man enindexreglering av de allmänna barnbidragen. För alt utjämna mellan olikagrupper i samhället, barnfamiljer och andra, är det nödvändigt att insatserna iförsta hand går till den delen av stödet som är riktat till låginkomstlagarna. Bostadstilläggetär en sådan forrn av stöd. Men vpk:s modell skulle innebära alt man vidprioritering av de resurser vi har skulle prioritera barnbidragen och alltså gemer till höginkomsttagarna än till låginkomsttagarna. Jag har svårt atl förståhur det kan rimma med vpk:s politik. Så till de borgerligas alternativ - eller brist påalternativ. Av de borgerliga reservationerna är det såvitt jag kan se bara tvådär man har kunnat enas, nämUgen den reservation som gäller inverkan avförmögenhet vid beräkningen av bostadstilläggen och den som gäller förslagetom avskaffande av kvolregeln beträffande statsbidraget till familjedaghem. Därhar vi en enig borgerlig samling. Jag skall i del sammanhanget ägna mig åtlitet historik när det gäller oppositionen och vårdnadsbidraget. Kammarensledamöter behöver dock inte vara oroliga, jag skall inte gå tillbaka till1400-, , som vi ju ibland får uppleva alt man gör här ikammaren. Jag behöver inte gå längre tillbaka än till 1970. Familjepolitik m. m. Familjepolitik m. m. Jag har dåförsökt finna en rak hnje i något av del som borgerligheten i det falletpresenterar, och jag medger alt jag kanske har varit alltför ambitiös ochmöjligen också alltför naiv. Jag har nämligen inte funnit någon sådan raklinje. Vad fann jag då? Jo, 1970 krävde och ien gemensam partimotion införande av etl vårdnadsbidrag på per barnoch år i åldern i , dvs. från noll till sju år.Det kravet hade man också med i sin reservation till andra lagutskottetsutlåtande. Man ansåg sig då inte kunna invänta familjepohtiska kommitténsförslag. återkom mittenpartierna i såväl gemensammapartimolioner som i reservationer med krav på vårdnadsbidrag. I avvaktan påfamiljepolitiska kommitténs betänkande nöjde man sig emellertid då med allkräva en samlad plan för famUjepoliliken, vari ell vårdnadsbidrag skulle ingå.Man nämnde där ingenting om vårdnadsbidragets storlek. Även hade 1971 en reservation med krav på ettsamlat förslag till utbyggnad av det ekonomiska stödet till barnfamiljerna,dock utan atl nämna ordet vårdnadsbidrag. Är 1972 förekom inle någotmotsvarande krav. sade här alt del utreds så myckel inomfamiljepolitiken och alt de många utredningarna har varit till nackdel. Men iden utredning som verkligen mycket grundligt har granskat de ekonomiskastödåtgärderna till famUjerna, nämligen familjepohtiska kommittén där deborgerliga partierna har varit representerade finns konkreta förslag frånmittenpartierna när det gäller vårdnadsbidrag. i och herrMundebo säger där atl man vill ha ett vårdnadsbidrag på i månadenper barn till alla familjer som har barn mellan och . Ochherr Carlshamre föreslår ett vårdbidrag på till barnmellan ett och , om famUjen inte utnyttjar samhällets barntillsyn. Och,vad föreslår man då i årets reservationer? Ja, man har inga konkreta förslag,och mittenpartierna föreslår all denna fråga skall bh föremål för ytterligareutredning. Och har stått i denna talarstoloch sagt att det utreds alldeles för mycket och att utredningarna är tillnackdel! Politik är att vilja, har någon sagt. Politik är också altveta vad man vUl, skulle jag vilja tillfoga. När del gäller stödet lUlbarnfamiljerna kommer också förslaget ifrån miltenpartierna på en samlad planför famUjepoliliken. Vi har haft ell grundligt utredningsarbete. har, tycker jag, gjort ett alldeles utmärkt arbete och lagt fram enplan när det gäller utformningen av del ekonomiska stödet. Vi harbarnstugeulredningen, som har haft atl utreda den delen av famUjepoliliken ochsom också har lagt fram förslag. Vi väntar oss på det området en propositionunder året. Vad är famUjepolitiska kommitténs förslag om inte en plansom man, såvitt jag förslår, får genomföra successivt? Regeringen har i åretsstatsverksproposition och i den särskilda proposition om föräldraförsäkringsom avlämnats föreslagit en del av del som familjepohtiska kommitténföreslagit. I den särskilda propositionen 29 finns förslag om bostadstillägg. Rätlentill bostadstillägg prövas efter den taxerade inkomsten. Vi äralla överens om all det behövs en annan grund för den här beräkningen. Enaktuellare inkomst måste vara grunden. Vi är också, tror jag, överens om atl vimåste skapa rättvisa när det gäller bostadstilläggen mellan hyresgäster ivanliga hyreslägenheter och vUlaägare. Regeringen har, i avvaktan på dentekniska utredning som behövs, föreslagit ett provisorium. Man vUl alltså härbegränsa möjligheten att utnyttja underskottsavdraget. Regeringen har ipropositionen föreslagit beloppet . Utskottet har, efter att hatagit del av en del material, föreslagit en justering av regeringens förslag,så att beloppet blir . Hur är de borgerliga alternativen till det här förslagetom provisorium? Jaha, det är total borgerlig splittring här också. Moderaternayrkar avslag, talar om , och talar om 3000, som skall ökas med 1 000 för varje barn utöver två. När det gäUerbostadstilläggen till låginkomsttagare utan barn har vi också olika bud från deborgerliga. har talat om atl yrkar avslag påförslaget medan de övriga borgerliga partierna har andra bud. Förborgerlighetens reservationer vid det här belänkandet skulle som motto kunnaslå: Enade vi stå och söndrade vi falla. Del är nämligen vad som kännetecknarreservationerna i det här betänkandet. Sedan vill jag säga några ord om reservationen 8, därsocialdemokraterna har kommit i minoritet i utskottet. Den gällerulbetalningsreglerna för det slalskommunala bostadstillägget. Eftersomreservationen är knapphändig och det tydligen råder en del okunnighet om vadreservanterna menar skall jag htet beskriva hur bostadstillägget är utformat.Bostadstillägget består av två delar. TiU att börja med utgår ell statligttillägg, som när del är oreduceral uppgår till . Till delbeloppet är inle knutet några vUlkor beträffande bostadens storlek,hyreskostnad osv. Sedan finns en andra del, alltså etl kommunaltbostadstillägg, som utgår till barnfamiljer med höga bostadskostnader. Delbostadstillägget är knutet till hyreskostnaden, och till det utgår dessutom ettstatsbidrag. har föreslagit alt den delen skallkallas det statskommunala tillägget, och det har också regeringen anslutit sigtUl. Regeringen har i sin proposition föreslagit, och detta förslag stöds av desocialdemokratiska reservanterna, alt den del av bostadstillägget som är knutentill hyreskostnaden - den statskommunala delen skall gå direkt tUlhyresvärden. Den skall ses som en hyressubvention. Det fanns i remissyttrandenaöver familjepolitiska kommitténs betänkande ett mycket starkt krav på enförändring av reglerna för utbetalning av bostadstilläggen. Desocialdemokratiska reservanterna tycker att regeringens förslag till lösning pådenna i många sammanhang mycket kontroversieUa fråga är bra; man åstadkommer endelning, och den del som är direkt knuten till hyreskostnaden går direkt tUlhyresvärden. Det kan vara angeläget all i vissa sammanhang styra konsumfionentill en viss vara, i detta fall till bostaden. Vi vet alt en god bostad ärväsentlig för barnfamiljer och andra. a. verk om detsociala arvet framgår det klart att bostaden har en mycket stor betydelse förmänniskors utveckling. den 4 aprU 1973 Familjepolitik m. m. 3 protokoll 1973. Familjepolitik m. m. De socialdemokratiska reservanterna biträder alltsåpropositionen på denna punkt. Jag yrkar bifall till reservation nr 8. Marginaleffekterna tas upp i mittenparliernas reservation.Man talar om skaller, bidrag och avgifter, och man tar också upp enhetligadaghemsavgifler. Marginaleffekter får man alltid i ell system där man harprogressiva skatter och inkomstgraderade bidrag och avgifter. Dessa frågorutreds av kommunalekonomiska utredningen. Den har alltså i uppdrag att se överbl. a. delta. Bara några ord om förslaget om enhetliga daghemsavgifter. All fastställa daghemsavgifter är en kommunalangelägenhet. förordar i sina rekommendationer till kommunernaen inkomstgraderad avgift. Jag tror atl över hälften av landels kommuner harinkomstgraderade avgifter. Ett genomförande av familjepolitiska kommitténs förslagpå denna punkt skuUe ha kostal . De pengarna måste tasnågonstans ifrån. Jag utgår ifrån att man i detta läge kan använda 70 miljonerlUl bättre ändamål än till atl höja avgifterna för låginkomsttagare och sänkadem för höginkomsttagare, vilket skulle bU fallet om regering och riksdagskulle rekommendera kommunerna alt införa enhetliga daghemsavgifter etlförfarande som man också kan ifrågasätta lämpligheten av. Nästa avsnitt i del famUjepolitiska blocket gäller socialaserviceåtgärder. På denna punkt finns en reservation från vänsterpartietkommunisterna, som tar upp frågan om konstruktionen av statsbidraget tilldaghem. Motioner i det ärendet har väckts tidigare, inte bara frånvänsterpartiet kommunisternas håU. Utskottet hänvisar till all närden skall behandla barnstugeutredningens förslag också skall la upp frågor somrör finansieringen av barnstugorna, som också nämnde. Denkommunalekonomiska utredningen måste också komma in på detta när den behandlaravvägningen av kostnaderna mellan stat och kommun. När del gäller de kommunala familjedaghemmen vill jag sägaalt alla undersökningar som har gjorts och det är ganska många i enskUdakommuner och av hela län här i landet visar att föräldrarna, familjerna,föredrar all ha sina barn på barnstuga framför familjedaghem. Det finns alltsåett uttalat önskemål frän barnfamiljernas sida om barnstugor. Vi måste givetvisha både barnstugor och familjedaghem. Men när det finns en så väl utbyggdopinion från föräldrarnas sida är del väl riktigt att samhället stimulerar iriktning mot ell ökat barnstugebyggande. Del är alltså helt i hnje medföräldrarnas önskemål när regeringen gör det. I statsverksproposilionenkonstaleras alt byggandet av barnstugor har stagnerat, och helt följdriktigthöjs statsbidraget både anordningsbidraget och driftbidraget lUl daghemoch fritidshem i det budgetförslag vi har att behandla. Konstruktionen är atl statsbidraget är baserat påprocentberäkning -av nettokostnaderna. Millenparlierna föreslår attdelta bidrag skall höjas till . Bara konstruktionen i sig ärfördelaktig, eftersom den följer kostnadsutvecklingen på ett sätt som ett fastkrontal såsom nu gäller för daghem och fritidshem - inte kan göra. Med några siffrorskall jag visa att utvecklingen inle har stått stilla när hade vi 41 000 platser i daghem, och vi hade också41 000 kommunala famUjedaghemsplatser. Enhgt de siffror som gällde den 30januari och som jag har fått från har vi 49 500daghemsplatser och 50 000 famUjedaghemsplatser. Det har följaktligen blivit enökning även av antalet familjedaghem. Jag tycker alltså atl det är helt rikligtmed styrningen i den riktning som föräldrarna önskar beträffande barnstugorna,som regeringen gör. Man kan också säga detta när det gäller kostnaderna fördessa båda former av barntUlsyn. Enligt uppgifter från vardriftkostnaderna för en daghemsplats ungefär 13 000. Detta är ettriksgenomsnitt; man kan inte använda några andra siffror i etl sådant härsammanhang. har meddelat alt en familjedaghems-plats ,om man utgår från nio limmars tillsyn och om man tar orlsgrupp 5, kostade . Det är alltså en betydlig skillnad i kostnaderna mellan daghem ochfamiljedaghem. 1 den debatt som utskottsreservanterna har fört här harman bl. a. dragit in frågan om valfrihet och påstått att socialdemokraternainte skulle värdesätta möjligheterna till valfrihet. i Alvestahar frågat; Varför värdesätter man inle vård av barn i hemmet? harsagt att socialdemokratin eller har gjortupp räkningen med valfriheten. Det är klart att man kan föra en sådan diskussion och dåutgå från vad jag skulle vilja kalla en liberal valfrihet, men valfriheten ärju helt meningslös, om vi inle har ell mer jämlikt samhälle. Det gårvisserligen mycket väl atl t. ex. säga till alla människor: Ni har valfrihetatl gå ut och köpa en Rolls eller att inte göra del; det år valfrihet.Men del finns ju ingen reell möjlighet för människor att använda sig av denvalfriheten. Vad som är angelägel alt slå fast är atl det måste finnas enjämställd grund atl slå på för att man skall kunna tala om en reell valfrihet,och det är myckel långt till del samhälle som har en sådan grund för aUa. Ochså länge vi inte har den jämställdheten är alltså valfrihetsresonemangel baraett slag i luften. säger sedan i debatten - jag kan inte undgåatt beröra det - atl när det gäller barntUlsynen har socialdemokratin skapatetl kalastrofläge. Jag tycker, , att detta är atl ta till välstarka ord. Även om vi vänder på det hela, skulle jag inle vilja påslå att deborgerliga hade skapat ett kalastrofläge. Det är ju så, , att detär socialdemokratin och den del av arbetarrörelsen som tiUhör den fackligasidan som mycket hårt har drivit frågan om utbyggnaden av barntillsynen. Det ärnaturligt alt kravet på en sådan utbyggnad är myckel starkt från de fackligaorganisationerna, eftersom de rymmer de medlemmar som i så stor utsträckninghar behov av en ökad utbyggnad av samhäUets barntillsyn. , jag ochmånga andra har tidigare i denna kammare diskuterat detta, men jag vUl alltsåstarkt vända mig mot påståendet all etl katastrofläge har skapats. Denutbyggnad som i mycket stor utsträckning har gjorts har många gångerkommit tUl mot oppositionens vilja. HerrRomanus säger också att samhäUets familjepoUtik, de ekono- den 4 aprU 1973 Familjepolitik m. m. den 4 aprU 1973 m. m. miskastödåtgärderna, har gått ut över vanliga barnfamiljer med normala inkomster.Införandet av vårdbidrag, indexregleringen av barnbidrag osv. är naturligtvisåtgärder för att förbättra barnfamiljernas situation. Här har sagts från flerahåll, t. o. m. av , all det är de låga inkomsttagarna som vi iförsta hand skall hjälpa. Men när man framlägger sina konkreta förslag får manockså se till att man i första hand gynnar de stora famUjerna. Av de ekonomiskastödåtgärderna är del just bostadstillägget som har den utformningen atl manhjälper i första hand låginkomsttagare. Jag har med detta försökt att någotkommentera de reservationer som finns vid socialutskottets belänkande nr 5. Jagyrkar bifall till socialutskottets hemställan i de delar som behandlas medundantag för vad gäller ulbetalningsreglerna för bostadstillägg, där jag beratt få yrka bifall till reservationen 8. HerrGUSTAVSSON i (c) kort genmäle: påstår atl del inle finns någonborgerlig enighet här, inga alternativ, det är en splittrad flora av förslagosv. ; hon kan inte utläsa någon enighet alls. kan inte komma ifrån det faktum att del harvarit en klar viljeinriktning från vårt parti i fråga om ell vårdnadsbidrag sominrUctar sig på alt skapa den valfrihet som vi vill ha i ett samhälle. FruSigurdsen säger att det måste finnas jämlikhet i ett samhälle, annars ärvalfriheten ett slag i luften. Jag håller med om det. Men borde inle de därstolta parollerna från socialdemokraterna tidigare och ett 40-årigtregeringsinnehav ha resulterat i atl man lyckats skapa ell jämlikare samhälle,så att valfriheten hade fåll plals? säger all splittringen bland de borgerligareservanterna är total. Därmed ger sken av alt det råder totalenighet inom det socialdemokratiska partiet. Är det verkligen så, fruSigurdsen? Är det, för atl ta etl exempel, total enighet i fråga omutbetalningarna av bostadstilläggen? Politik är att veta vad man vUl, säger . Jagställde mig frågan: Talade på partiels vägnar eller för sigsjälv? Det är inle som stod här och slogs förbalansregelns bibehållande, medan det kom förslag om att den skulle avskaffas.Det är inte så länge sedan vi hade väldigt hårda debatter om statsbidrag tillfamUjedaghem. säger - jag respekterar det att vi behöveroch måste ha familjedaghemmen för atl klara barntillsynen. Jag frågade också beträffande propositionen när det gällerränteavdragen på . Menar atl man i departementet dengången inte visste vad man ville, eftersom de socialdemokratiska ledamöterna nuhar gått på linjen ? () kort genmäle: Ja, , man skall veta vad manvill! VUl verkligen atl bostadstilläggen skall betalas ut lUlhyresvärdarna? Man bör ha en rak linje när det gäller vårdnadsbidragen,ansåg och hävdade att mittenparlierna inte haft del.