prot · FW0927 · 1973-12-31 00:00:00 — Men eftersomdet gäller ett anslag för verksamhet som redan har skett har frågan ställts tUlRiksidrottsförbundet, om man där skulle anse att det var fördelaktigt att kunnafå fördela dessa medel för en redan tilländalupen verksamhet för att tillgodosede särskilda behov som man vid upprepade tUlfällen har pekat på. Det behöverhär inte vara fråga om att singla ut enstaka föreningar, utan det gäller att geutrymme för önskemål som har förts fram och att kunna tillgodosesynpunkter som har varit angelägna inte minst för . RF har i uppvaktningar för mig kraftigt understrukit delsbehovet av anslag för föregående budgetår, dels att vissa föreningar - manpekade särskilt på de små idrottsföreningarna har haft svårigheter. Vi kankonstatera att om den mUjon kronor som finns /72 enligt förslagetskulle fördelas efter de regler som gäller, skulle det sannolikt ge tUlresultat att av de föreningar inom RF som har sökt lokaltaktivitetsstöd skulle få av pengarna. procentutgörs av stora föreningar, för vUka det lokala aktivitetsstödet är av merabegränsad betydelse. Jag har diskuterat anslagsuppläggningen medRiksidrottsförbundet, och på grundval av det stora förtroende som jag kännerför RF och dess möjligheter att tillgodose de mest angelägna behoven har denhär skrivningen, som finns i propositionen, kommit tUl. Det är inte tal omnågra pekpinnar, det är tal om förtroende för organisationer, som redan har understrukit. Jag har varit överens med ansvariga personer inomRiksidrottsförbundet om uppläggningen, och jag har också i efterhand fåttbekräftat att detta har varit fallet. Det missförstånd som talar omkan möjligen röra sig om att man på RF har uppfattat skrivningarna så, att manskulle tvingas gå igenom 7 300 klubbar och hantera var och en av demindividuellt. Det finns ingen anledning att läsa ut något sådant urpropositionen. Det har jag också klargjort för RF, och jag har hänvisat till desärskilda behov som RF vid uppvaktning självt har tryckt på. Med detta har manförklarat sig nöjd. i (): Statsrådet är glad över att man ärense om att det är bra att det blir ett tilläggsanslag - det är ju ändå något. Jag vill i den här debatten än en gång påpekaatt det viktiga är att med ett tillskott av den blygsamma storleken kommer ändåklyftan mellan idrottsorganisationerna och övriga organisationer inte att minska,utan klyftan kommer att vidgas. Ökningen av orättvisan dämpas litet grand, detär sant, men snedvridningen ökar ändå, och det kan inte vi acceptera. Detminsta man kan begära är en minskning av orättvisan eller för att använda denmålsättning som socialdemokratin brukar vilja bekänna sig till - ökadjämlikhet. Det är vad det är fråga om, och det är vad vi vUl. Skillnaden är attför vår del gäller det inte så mycket läpparnas bekännelse, utan det gällerpraktisk handling. Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs på bifall till 1 :o) utskottetshemställan, 2:o) reservationen nr 1 a av m. fl. samt 3:o)reservationen nr 1 b av , och förklarades den förstnämndapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Då i begärdevotering upptogs för bestämmande av kontrapropositionen ånyo de båda återståendepropositionerna, av vUka den under 2:o) angivna förklarades ha flertaletsmening för sig. Sedan begärt votering beträffandekontrapropositionen, upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som viU att kammaren till kontraproposition ihuvudvoteringen angående kulturutskottets hemställan i betänkandet nr 4 punkten 3 mom. I antar reservationen nr I a av m, fl, röstar ja,den det ej vill röstar nej. Vinner nejhar kammaren till kontraproposition i nämnda votering antagit reservationen nr1 b av , Bidrag till ungdomsorganisationemas lokala verksamhet Bidrag till ungdomsorganisationernas lokala verksamhet Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter har röstat för ja-propositionen. Då begärderösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstning gavföljande resuhat: 1 enlighet härmed blev följandevoteringsproposition uppläst och godkänd: Den som vill att kammaren bifaller kulturutskottets hemställan i betänkandetnr 4 punkten 3 mom 1 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 1 a av m, fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr i begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 2 av m. fl., och förklarades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan i Kilbegärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller kulturutskottets hemställan i betänkandetnr 4 punkten 3 mom. 2 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 2 av m, fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter har röstat för ja-propositionen.Då i begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Utskottets hemställan bifölls. Föredrogs kulturutskottetsbetänkande nr 5 i anledning av motion om ny arbetsordning för , I detta betänkande behandladesmotionen 1973:1238 av herrar Krönmark (m) och () vari hemställts omsådant beslut att därav följde att den nya arbetsordning för ,som dess styrelse antagit, av Kungl, Maj:t underställdes prövning. Utskottet hemställde att skulle avslå motionen1973:1238, Reservation hade avgivits av herrarNilsson i Agnas (m) och Nisser (m), som ansett att utskottet bort hemställa, att med bifall till motionen 1973:1238 iskrivelse till Kungl, Maj:t skulle anhålla att den nya arbetsordning förSveriges Radio som dess styrelse antagit av Kungl, Maj:t underställdesriksdagens prövning. När kulturutskottet härförleden behandlade en motion avherrar Krönmark och uppstod en både intressant och rätt animeraddiskussion. Motionen i fråga behandlade den nya arbetsordning för SverigesRadio som dess styrelse låtit utarbeta och tillsänt utbildningsdepartementet.Styrelsen för vill därmed få Kungl, Maj:ts åsikt om huruvida detnya förslaget till arbetsordning principiellt i vissa delar strider mot dengamla ordningen, av 1966 antagen och beslutad, I korthet kan anföras att huvudsyftet med det nyaförslaget är att i viss mån koncentrera beslutsfattandet till styrelsen ochdess ordförande samt till radiochefen. Men då blir det onekligen så, att bl. a.programenhetschefernas befogenheter inskränks och kommer i kläm, vilketnaturligt nog har påtalats av programcheferna men också av i olika skrivelser. Om det nya förslaget innebär en visskritik mot exempelvis programenhetschefernas goda omdöme eller ej låter jagvara osagt. Det faktum kvarstår dock att man här kan hamna i en situation, därdet kan resas betänkligheter mot att principen i den gamla förordningen av år1966 angående programenheternas relativt fria ställning naggas i kanten. Dettahar man varit medveten om inom styrelse, och det är därför mantill Kungl, Maj:t har ingivit sitt förslag för att få hela saken underkastad engranskning och att erhålla bemyndigande att genomföra den nyaorganisationsplanen. Här kommer emellertid den principiella och mycketintressanta frågeställningen in som behandlas i motionen 1973: Är detKungl, Maj:t som suveränt skall avgöra denna fråga, eller är det ? Somnämnts beslutade 1966 om en arbetsordning. Skall nu ett förslag tilldelvis ny arbetsordning för antas eller omändras ellerförkastas, så vore det väl rimligt att vid detta andra tillfälle fickha ett ord med i laget. Det gäller ju en förändring av ettbeslut som själv antagit 1966. Inom utskottet är man emellertid av den åsikten att manhelt kanske trosvisst och oskuldsfullt kan överlämna detta ärende åtregeringen, som väl vet att med ansvar och nit avgöra sådana här principiellafrågor. Men vem kan garantera att regeringens åsikt, huruvida det nya avtalet ivissa avseenden principiellt skiljer sig eller inte skiljer sig från det gamla,är i överensstämmelse med kammarens ledamöters? Om det är något som en riksdagbör behandla och avgöra så är det väl huruvida en fråga är principiell och omman så finner - hur denna princip bör utformas. Man har också inom kulturutskottet övervägt innebörden avmotionsyrkandet ur konstitutionell synvinkel. Det kan i och för sig varariktigt. Men man frågar sig dock : Skall konstitutionsutskottetavgöra frågors principiella eller icke principiella art? Även det är i så fall,herr talman, en fråga av sådan principiell räckvidd att den borde bevakas avkammarens argusögon och prövas av . Dä frågan om den nyaarbetsordningen för är viktig, borde få pröva ochavgöra densamma. Med hänvisning till det anförda ber jag attfå yrka bifall till den reservation som fogats till kulturutskottets betänkandenr 5. HerrWIKSTRÖM (fp): I tidigare radiodebatter i denna kammare harpåtalats att det finns en påtaglig brist på kontakt och dialog när det gällerSveriges Radios problem och arbetsförhållanden. Som alla aktiebolagsstyrelserarbetar också styrelse med slutna överläggningar, och inte ensprotokollen är offentliga. har emellertid allmänheten för en gångs skull fåttinblick i styrelses arbete genom att styrelsen har sänt överett beslut till regeringen för att få det prövat. Det är ett mycket intressantbeslut. Först och främst är det försett med två särskilda yttranden, som inteenbart har karaktären av brasklappar. 1 det ena säger ledamöterna bl. a. att förutsättningen för att de skallkunna biträda förslaget i dess nuvarande utformning är "1) att den föreslagna arbetsordningen tills vidaregenomförs som ett provisorium och blir föremål för utvärdering och definitivomprövning i samband med att erfarenheterna av kanalkonkurrensen redovisas 2) att denna omprövning siktar till att programenheternassjälvständighet ges starkare formella återförsäkringar, särskilt i de ovannämnda avseendena." Styrelsesuppleanten har också avgivit ettsärskilt yttrande som närmast har karaktären av reservation, men hon var alltsåinte röstberättigad vid detta sammanträde. Där riktar hon kritik mot attpersonalen inte har haft reella möjligheter att av tidsmässiga skäl taställning till och ge sina synpunkter på arbetsordningen, och hon finner atthon inte kan tillstyrka arbetsordningen i föreliggande skick. Därutöver redovisar styrelse en promemoriapå åtta sidor, som samtliga programchefer har undertecknat och som likaledesnärmast har karaktären av ren reservation till styrelsebeslutet, med ganskaamper kritik mot den nu föreslagna arbetsordningen. Man säger t. ex. att deanförda riktlinjerna har beaktats i så ringa utsträckning att ettförverkligande av förslaget skulle strida mot statsmakternas beslut . Manfortsätter: Det vore anmärkningsvärt om denna kulturpolitiskt motiveradeorganisation skulle överses utan att orsakerna därtill öppet redovisas. Manslutar med att säga att det är angeläget att det av styrelsen förordadeförslaget till ny arbetsordning i dess helhet inges till Kungl. Maj:t, sä attdet är möjligt för alla att bilda sig en uppfattning om avvikelsernasomfattning. Vidare har, som påtalade, tjänstemannaklubbenockså ingivit en skrivelse, där man bestämt vill "protestera mot att dennaarbetsordning, i sin nuvarande utformning, sätts i funktion vid SverigesRadio"; Man sammanfattar sin kritik med att säga: "Vi vill i övrigtbara understryka den djupa oro som kommit till uttryck inom personalen inför depå många punkter oklara och tänjbara formuleringar som arbetsordningeninnehåller. De kan leda till motstridiga tolkningar och ständiga schismer påohka nivåer i det dagliga arbetet inom ." Det hade givetvis varit önskvärt att den här diskussionenhade kommit i gång innan styrelsen hade fattat sitt beslut, I pressen harfrågan diskuterats mycket livligt , men det är ju så dagsnär styrelsen just har behandlat och i realiteten avgjort ärendet. Man kan fråga sig vilka motiven är till den nyaarbetsordningen. Ja, programcheferna antyder att motiven inte öppet harredovisats, och det är verkhgen en mycket intressant invändning. Det är välannars uppenbart att den växande kritiken mot programpolitikhar inverkat, känslan hos styrelsen av att något slags åtgärd krävs för attråda bot på de missförhållanden som har påtalats. gäller ju diskussionen i kammaren närmast fråganom huruvida skulle ha haft möjlighet att uttala sig i detta ärende.Jag skall inte yttra mig i den frågan utan mera knyta de här allmännareflexionerna till förslaget till ny arbetsordning, som både principiellt ochpraktiskt är av mycket stort intresse. Den arbetsordning som nuföreslår skall komma att gälla går tillbaka på översynsutrfed-ningen, som interedovisar några större strukturella förändringar annat än att man föreslår eninternrevisionsavdelning på 1520 personer, som skall förstärka den gemensammaadministrationen. Och så har man då föreslagit att man skall centraliserabeslutsprocesserna i ett läge då en väsentlig del av kritiken har gällt justatt man har haft alltför mycket av centralisering och att den decentraliseringsom statsmakterna förutsatte aldrig på allvar har kommit till stånd. Det är klart att det finns ett direkt samband mellanbristerna i programutbudet och organisatoriska struktur, ochstyrelsen har säkert varit medveten om det. Men jag undrar om det finns någon istyrelsen som har en illusion av att man verkligen skulle ha löst de problemsom man har att brottas med genom det förslag till ny arbetsordning som man harantagit. Tydligen har man också i styrelsen haft på känn att det har varitnågot galet med det hela. Därför har man gjort något så pass ovanligt som attunderställa sitt beslut Kungl. skall alltså regeringen ta ställning till dettadelikata ärende. Gissningsvis kan man behandla det pä tre olika sätt: man kansäga ja till den här framställningen, man kan säga nej till den eller också kanman säga att regeringen inte har någon anledning att yttra sig över ärendet,utan att det ankommer på styrelse själv att fatta beslut i enfråga som denna. En gissning från min sida är att man kommer att säga nej tillstyrelsens framställning. Man är naturligtvis i den obehagliga positionen skall välja vem man skall desavuera - styrelse ellerprogramcheferna och producenterna. Det är verkligen en kalk som jag förstår attregeringens ledamöter önskar skulle gå ifrån dem. Jag har velat anföra detta bara för att påvisa att vi är iett väldigt underligt debattläge när det gäller Radio.Det hade varit påkallat att fä en offentlig, ansvarig diskussion om bl. a.detta förslag till ny arbetsordning. Det har man nu lyckats undvika. hade haft en möjlighet att öppna en diskussion om detta innanman fattade beslut i ärendet. fattar man beslut, och sedan går man tillregeringen och ber att få en sanktion på detta. har ingen möjlighetatt uttala sig om det. Programchefer, producenter och övriga anställda kännersig allmänt överspelade. Det kan väl rimligtvis ändå inte vara på detta sätt som såviktiga frågor skall handläggas. HerrMATTSSON i Lane-Herrestad (c): Jag kan gärna instämma med närhan säger att vi är i en underlig debattsits. har i varje fall intetagit ställning till om radiostyrelsens beslut står i överensstämmelse med deriktlinjer som statsmakterna fastställde , och det har heller ingenbegärt. Men reservanterna vill att i skrivelse till Kungl. Maj:tskall hemställa att den nya arbetsordning för som dess styrelseantagit av Kungl. Maj:t underställs prövning. Det finns ju ett avtal mellan staten och Radiodär det heter att om det finns skäl att anta att bolaget brutit mot detta avtaläger Kungl, Maj:t påkalla utredning i frågan genom utredningsmän vilka utsesenligt lagen om skiljemän. Om utredningen ger anledning till det äger Kungl,Maj:t uppsäga avtalet. Skulle det bli tvist om tolkningen eller tillämpningen iavtalet skall tvisten avgöras genom skiljemannaförfarande enligt lagen omskiljemän. Vi är emellertid i den situationen att denna fråga någotdiskuterats . Utbildningsministern har svarat på en fråga av fruRyding. Hon frågade om det nya förslaget till arbetsordning som antagits avstyrelsen för är förenligt med riksdagsbeslut omarbetsfördelningen. Hon fick till svar att innan den beredning av ärendet sompågår inom departementet är klar är utbildningsministern inte beredd att uttalasig i frågan. Man förbereder alltså den här frågan och läser beslutet somSveriges har fattat. har radiostyrelsen som här sagts - överlämnat detaktuella ärendet till regeringen för prövning och man har gjort det trots attstyrelsen anser att beslutet står i överensstämmelse med de riktlinjer somgetts av statsmakterna. styrelse har ändå funnit att det kan varavälbetänkt att underställa regeringen det här beslutet för bedömning. Man haransett att det också kan bedömas annodunda än radiostyrelsen gjort. är på det klara med att något beslut sominnebär avsteg års riktlinjer inte kan fattas av regeringen utanriksdagens hörande. Det har vi skrivit i vårt betänkande, och därom torde-bådeutskottsmajoriteten och reservanterna vara eniga. Av det svar som utbildningsministernlämnade i den debatt jag nämnde har jag fått denuppfattningen att även han har samma mening som utskottsmajoriteten. Jagförmodar att den debatten lästs i protokollet, om den inte avlyssnats här ikammaren. Utan anmaning har jag inte för avsikt att här läsa innantill ursnabbprotokollet. Jag har bara att säga att vi i utskottet är på det klaramed att något beslut som innebär avsteg års riktlinjer inte kanfattas av regeringen utan hörande. Jag ber att få yrka bifall tillkulturutskottets hemställan. Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs på bifall tilldels utskottets hemstäUan, dels reservationen av herrar i Agnas ochNisser, och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. § 14 Föredrogs betänkanden: Nr 3 ianledning av motion om skattemotsvarigheten för postbanken 4 i anledning avmotion om en utredning rörande konsultföretagens struktur m. m. Nr 5 i anledning av motion om auktorisation förtillverkning av bilnycklar Nr 1 i anledning av motion angående utgifter pätilläggsstat till riksstaten för /73 i vad avserinrikesdepartementets verksamhetsområde Kammarenbiföll vad utskotten i dessa betänkanden hemställt. § 15Interpellation nr 48 ang, erfarenheterna av den moderna matematikundervisningeni Ordet lämnades på begäran till FruSUNDBERG (m), som yttrade: Allt oftare påtalas brister imatematikkunskaper hos dagens ungdom. På ansvarigt håll har dettauppmärksammats, och två arbetsgrupper har tillsatts för att lägga fram förslagom förbättring av matematikundervisningen. Den ena gruppen syftar till samrådmellan SÖ och UKÄ för att klarlägga i vilken omfattning elevernasmatematikstudier pågymnasiets Na- och Te-linjer överensstämmer med kraven på förkunskaper viduniversitetsstudierna i matematik. Den andra arbetsgruppen har till uppgift attgöra en översyn av den grundläggande utbildningen i matematik vid de tekniskahögskolorna. Såväl gymnasielärare som lärare vid tekniska högskolor ochnaturvetenskapliga institutioner har särskilt påtalat elevernas bristande förmågatill numeriska beräkningar. I vissa fall har eleverna vid påbörjandet av högrestudier icke varit kompetenta att klara matematiska uppgifter som rätteligenhör hemma på grundskolestadiet. Givetvis kunde sådana brister ha hävts genom eneffektiv undervisning på gymnasiet. Åtskilliga gymnasielinjer ger emellertidmycket htet utrymme för en fördjupad matematikundervisning, och elevernas pådessa linjer oförmåga till enkel räkning kvarstår hela livet som ett handikapp. När "den nya matematiken" infördes i grundskolanuttrycktes farhågor för att resultatet skulle bli en ökad nivåskillnad mellanolika elever såväl i vad gäller förståelsen för matematik och matematiskasymboler som i vad gäller räknefärdigheten. Dessa farhågor har besannats, mendärtill tycks en allmän kvalitetssänkning kunna påvisas. I andra länder, bl. a. och , har man revideratuppläggningen av matematikundervisningen och lagt större vikt vidräknefärdig-het. Enhgt mångas uppfattning borde man göra detsamma i vårt land. Med hänvisning till det anförda anhålles om kammarenstillstånd att till herr utbildningsministern få ställa följande frågor: Vilka erfarenheter har utbildningsmyndigheterna gjort avden moderna matematikundervisningen i ? Avser herrstatsrådet att införa någon förändring i kursplanerna? § 16 Upplästes följande till kammaren inkomna ansökan: Härmed får jag anhålla om befrielse från riksdagsarbetet den 23 februari2 för fullgörande av offentligtuppdrag i . Kammaren biföll denna ansökan. § 17Meddelande ang. enkla frågor Nr 27 den Meddelades att följande enkla frågor denna dag framställts, nämligen 21februari 1973 av Nr 104 () till herr civilministern omersättning till affärsidkare för skada vid avstängning av gator i samband medbyggnation: beredd att framlägga förslag som möjliggör ersättning tillaffärsidkare, som lidit uppenbar skada på grund av längre tids avstängningav gator i samband med byggnation? Nr 105 (vpk) till herr industriministernangående verkningarna av avtalet med (): Hur bedömer statsrådet verkningarna av avtalet medEuropeiska () för bl. a. verkstadsindustrin iNorrbotten och vill statsrådet uttala sig om dessa kan ge anledning till någradirektiv från regeringens sida? § 18 Kammaren åtskildes .