prot · FW0972 · 1973-12-31 00:00:00 — Jag tror all det kommerall bli utomordentligt svårt att bedriva den politiken och att det kommer allta myckel lång lid vi kommer alt få fortsätta all driva politiken i motvind.Men här finns i vart fall exempel på att utvecklingen i del fallet inle går ifel riktning utan om än sakta i rätt riktning. Sedan är ju hela uppläggningen av anförandeomöjlig, i varje fall om man har några krav på integritet för sitt eget partisdel. hävdar att det är en nationell skandal att de här anslagenfår fortsätta att utgå. vet han lika väl som jag - vi har fört denhär debatten tidigare - alt kommunisterna motioneradeom 100 mihoner kronor mer i anslag till denna reaktionens högborg . Vi harunder flera debatter försökt få att svara på frågan: Var det baraett misslag från sida eller är det en ny politik? Men hurmånga engagerade anföranden om vart Världsbanksgrappens pengar går som JörnSvensson än håller, så besvarar han aldrig den frågan. Hur ser Svenssonsjälv på inte bara instämmande i anslagen till utan kravpå ytteriigare 100 mUjoner kronor till ? Det kravet stäUdes 1967.Världsbanksgruppens politik har bedrivits sedan 1940-talels slut, lDA:s politikhar bedrivits under hela 1960-talel, och karaktären av politiken har inleförändrats på den 25 aprU 1973 det sättetatt 1967 skulle vara en vallendelare och atl del är därefter som delreaktionära elementet i politiken har kommit in. Det är snarare tvärtom. Heladel synsätt som Jöm bygger upp menar jag därför faller ihop och blirlill ingenting, när den här "nationella skandalen" kopplas med att hanseget parti var berett alt backa upp organisationen medännu mer pengar. Del gör hela resonemang ihåligt. Slutsatsen måste bli alt vi inle bör och inte kan skärmaav oss från verkligheten och lämna de multinationella biståndsorganen ål sidanoch underlåta atl delta i diskussioner där vi kan hävda inlressen,dvs. i lägen där själva är intresserade av att industriländer somSverige finns med i organisationerna och när vi där kan driva kritiken samtställa krav på nationella oberoende i biståndspolitiken. Vi skalldriva krav på en social och ekonomisk utjämning i och krävaförbättrade levnadsvillkor för folkflertalet. Dessa mål pr-äglar Sverigesbilaterala bistånd, och de präglar också uppträdande i FN och iinternationella organ. Del finns alltså en konsekvent linje i den svenskabiståndspolitiken för en utjämning och en förbättring av folkflertaletslevnadsvillkor. Med det anförda ber jag alt få yrka bifalltill punkterna 4, 5, 8, 9 och 13 i ulrikesulskollels belänkande nr 3. HerrMÅBRINK (vpk) kort genmäle: sade alt jag talar som om jaginte skulle vara medveten om alt det har skett en ökning av biståndet lill detre befrielserörelserna. Jo, del är jag naturligtvis medveten om. Men jag anseratt biståndet inle är tillräckligt. Och vi har i vår motion begärt atlriksdagen skall ge 20 mihoner kronor lill vardera befrielserörelsen. Det är därbehoven finns. Jag anser inle alt 20 miljoner är lillräckligl, men det är ändåen bättre påspädning än vad som sker. Vidare sade alt del humanitära biståndetgörs upp i samråd med befrielserörelserna. Ja, naturligtvis. Varför skulle detinte göra det, när det inte finns något annal alternativ? Del skulle varaganska märkligt orn de då inte skulle få vara med och tala om vad de vill ha,när bestämmelserna är sådana all befrielserörelserna kan få varor. sade också all man är väldigt nöjd i PAIGC.Ja, men det finns ju två befrielserörelser till, nämligen FRELIMO och MPLA. Och båda dessa befrielserörelser har begärl all fåen större summa kontanter. Jag kan citera vad informationschefen i FRELIMOsäger i det fallet, nämligen föhande: "Den humanitära hjälpen från SIDA innebär t. ex. atlSIDA ger mediciner för att behandla sårade. Det är naturligtvis ett sätt allhjälpa, men det voie myckel effektivare atl ge sådan hjälp alt vi kunde se tillalt inga blev sårade. Om vi fick luftvärn, kunde vi stoppa bombningarna. Nubegär vi inle speciellt atl SIDA ska ge oss de vapnen även om det skulle varaen fullt naturlig sak men vi vill att den hjälp vi får fritt ska kunnaanvändas i alla situationer, som kan uppslå i vårt befrielsekrig." Slutligen är det riktigt som säger, att manredan nu får en viss kontantsumma, men om jag inle är fel informerad är delbara 5 proceni avbiståndet från . Och del är inle tillräckligt, har MPLA och FRELIMOhävdat. De vill ha en större procentsumma i kontanter. () kort genmäle: bevisade alldeles för mycket.I fråga om en del av våra reservationer förklarade han all de inte innehöllnågonling konkret som awiker i förhållande tUl utskottets betänkande. Låt migsom exempel ta reservationerna 9 och 10. 1 den första av dessa kräver vi att regeringen i samarbetemed andra nordiska länder skall fortsätta ansträngningarna atl få lUl stånd ellsystem med supplementär finansiering. I utskottets betänkande redogörs enbartför de ansträngningar som har gjorts. Del sägs inle ell enda ord omframliden och om viheinriktningen på den punkten. När del gäller den andra reservationen, som behandlarvillkoren för del finansiella biståndet, tycks inte hauppmärksammat atl SIDA hade lagt fram just det här förslaget om etlbemyndigande, som skulle ge SIDA möjlighet atl ytterligare mjuka upp villkorenutan atl gå lill Kungl. Det gick inte regeringen med på, och jag fördesjälv en debatt här i kammaren med handelsminister om det förslaget. Vigår på den här linjen i reservationen, och vår ståndpunkt är klart angiven ivår motion, som reservationen tillstyrker bifall tUl. Beträffande befrielserörelserna och flyklingberedningenskulle jag bara vUja fråga : Vad är del för fel med atl utvidgaflyklingberedningen med parlamentarisk representation? Skulle det inle vara av ytterligarevärde all få in de här pohtiska bedömningarna från olika partier? Att del skuUestrida mot svensk förvallningspraxis stämmer inte. Vi har parlamentariskrepresentation i och i många andra styrelser som behandlarvissa ärendegrapper. Vad sedan gäller ställningstagandet att inle ge stöd tUlFNLA anger inget skäl till den nuvarande ståndpunkten. Hanbestrider inte de fakta som jag har redovisat ulan han bara hävdar att det intefinns något skäl alt ge bidrag. Är del inte en väl mager argumentering när detändå finns så uppenbara skäl för atl ge stöd till FNLA? i (vpk) kort genmäle: ställer en fråga som hanpåstår att jag inle har svarat på och som gäller kommunisternas tidigareställningstagande till IDA-anslaget. Hans påslående därvidlag är felaktigt.Den frågan svarade jag på, och det svaret finns i protokoUet från förra åretsIDA-deball. Jag sade där precis som del var. Partiet Ulade på de lögnaktigaofficiella informationer om och dess verksamhet som vi på grund avfattigdom, ringa informationsresurser och svaga konlaktkanaler tyvärr varnödsakade att lita lill. har vi lärt oss bättre! Vi gjorde ettmissgrepp. Det tråkiga med det är att ni fortsätter all göra missgreppet sedanni fått reda på alt det är etl missgrepp. Ni har gjort det missgreppet helaliden trols all ni har varit medvetna om hur det verkligen har förhållit sig.Ni har inte den ursäkten, . Sedan kommer med en annan gammal skröna som 7 protokoU 1973. den 25 aprU 1973 alltidbrukar komma upp i den här debatten - som i , fra ochherr under tidigare debatter har tagil upp - nämligen att u-ländernasjälva vill ha . Jag tvivlar inte på att det finns som vUl ha ,därför att de förtjänar på det. De indonesiska generalerna och hoteUägarna iNepal är naturligtvis glada åt . Men det är klart att det också finnsvettiga och progressiva regimer som inte ser något alternativ - därför att detinte skulle bli någonting om inte funnits. Det som är dåligt är trots alltbättre än ingenting. Vid utnyttjade vissa krafter den situationsom rådde. Man försökte från olika sida alt uppnå en enighet iuttalandel, som skulle ge eftertryck åt de fatliga ländernas krav. Som etlvillkor för denna enighet var det vissa USA-slödda satellitregimer som ställdekrav på att man i uttalandet också skulle föra in positiva satser rörande IDA.Följden blev alltså en korridorpolilisk kompromiss, där på det sättet kommed. Den förhistorien skall man också nämna innan man tillgriper della som ettslagträ, i all synnerhet gentemot oss och dem som i övrigt bekämpar . påstår att inriktningen blivit bättre när delgäller jordbruksstödet. Del är då märkhgt. Professor kritiserar i enkommentar till årsrapporten just det förhållandel att jordbruksstödet detsenaste året minskat jämfört med föregående år. Hur går det ihop? Varifrån harherr sådana uppgifter? Det är väl ändå etl bevis på alt inriktningen förändrats ireaktionär riktning, om man säger all den ledande låntagaren i Väridsbankentidigare har varit men är det fascistiska . Det är väl ändåen förskjutning som är högst påtaglig, en förskjutning som märks också i IDä:s långivning, där exempelvisTurkiel har ryckt upp och blivit en av de stora kunderna. Tycker inteHellström, om han skall vara ärlig, alt det bör bli ell slut på detta stöd tillden internationella fascismen? Är det inte i så fall bättre att kanaliserapengarna pä ett annat sätt, exempelvis genom det bilaterala biståndsprogrammet,där man ju har litet större kontroll från svensk sida än man har över herrMcNamara och hans mystiska förehavanden i olika delar av världen. HerrHELLSTRÖM (s) kort genmäle: sade att FRELIMO och MPLA hadeandra uppfattningar än PAIGC om formerna för biståndet och värdet av den typ avbistånd som de får. Det sker fortgående diskussioner mellan biståndsmyndighelenoch befrielserörelserna för atl man skall komma fram lill den bästa formen förbiståndet, Jusl FRELIMO och MPLA har pekat på lagringsproblem och lokalahanteringskostnader. Som ett svar på befrielserörelsernas önskan medger mansedan någol år tillbaka all av biståndet till befrielserörelserna fårutgöra kontanter för all möta dessa lokala kostnader, är ju etl exempelpå all samarbetet mellan de svenska myndighelerna och befrielserörelserna fungerarbra -och inte tvärtom. De svenska myndigheterna tillmötesgår alltså de krav pålösning av praktiska problem som befrielserörelserna reser. Varken under den här bislåndsdebatlen eller under någontidigare har det såvitt jag vel föreslagits, inle heller från vpk:s sida, altSverige i sin biståndspolitikskuhe gå ul med stöd lill mUilära operationer. Det är Nr 72 självfallet helt omöjligt för som neutralt land atl ge mUitärt r)o(ia p jpbistånd, så det skulle vi kunna avföra från debatten. Vill man på den 9<;onr'l 1Q73 grundenkalla vårt bistånd tUl befrielserörelserna för förmynderi får man--- -- låladen kritiken gälla aUl bistånd. Vi ger inte mihtärt bistånd heller tiU Detstatliga iitveck- några regeringar, lingsbiståndet Några ord om och , sade altdel inte fanns några argument. Men del finns en klar skillnad mellan herrWirmark och mig, och skUlnaden är alt vill göra gällande atl dethar upprättats etl fungerande samarbete mellan FNLA och MPLA, Han nämnde attFNLA var ordförande i del han nämnde inle all MPLA dåsamtidigt är ordförande i det mUitära kommandot. Men det väsentliga är allsamarbetsavtalel, som ingicks , icke fungerar. Dessabefrielserörelser befinner sig i etl utomordentligt känsligt förhandlingslägeoch söker finna möjligheter för att få avtalet att fungera. Det gör det inte , MPLA har icke möjlighet alt arbeta i , såsom det var tänkt i avtalet.Del är väl en väsentlig skillnad. Om del finansiella biståndet säger all SIDA:s framställning om uppmjukning av krediterna inle bifölls av regeringen. väsentliga är ju att regeringen som regering tar ett ansvar för enytterligare uppmjukning av de svenska kreditvillkoren och skuldkonsolidering,I en skrift som utgivit sägs del bl. a. all enytterligare uppmjukning av de svenska villkoren kan förväntas komma lill ståndgenom ökad andel gåvor och större användning av IDA-vUlkoren vidkredilgivningen. Här är alltså återigen yrkandet tillgodosett av regeringen. Jag skall falla mig kort när del gäller ,eftersom min tid är ute. Så okunnig som gjorde gällande kan maninom kommunisterna inle ha varit om t. ex. oljekrisen i medMossadeqs fall och krisen omkring och Världsbankenskomprometterande roll där. Att detta skulle ha förbigått vänsterpartietkommunisterna, del är en omöjlighet. () kort genmäle: 1 fråga om vår reservation beträffandebefrielserörelserna i södra sade atl den inte innehöllnågonling utom kravet på stöd lill FNLA. Jag vill erinra kammaren om alt vi iflera år har haft reservationer på denna punkt, med krav på att stöd skulleutgå också lUl befrielserörelsema i det egentliga södra och all vi vidtidigare tillfällen har mött samma argument från som . Vi harkrävt direkt bistånd lill ANC, ZAPU, och . Den första gången hävdadeherr alt det inte fanns något sådant behov alt utvidga hjälpen pådetta sätt och avstyrkte därför att sådant bistånd lämnas. ärinställningen en annan - reservationerna har tydligen haft verkan. gårregeringen med på att ge bidrag direkt lUl de här rörelserna. Beträffande FNLA var mitt enda argument inle atl härföreligger ett samarbete mellan FNLA och MPLA. Jag hänvisade till uppgifter om FNLA:s aktivitet i och utanför , och som bevis på 99 aktiviteternaanförde jag att portugisiska soldater hade tillfångatagits, att över 2 000soldater skickats in i och all det i fanns över 12 000elever i skolor. Utskottsmajoriteten och regeringen måste väl ändå bevisa attsådana uppgifter som jag lämnat är felaktiga och att del finns grund förutskottets påstående all behovet av förnödenheter är ringa samt att FNLA barahar en begränsad verksamhet i . Vem som helst kan la sig till sjukhuset iFranketti, där jag var , och se all dit kommer sjuklingarnaoch de krigsskadade för atl läggas på operationsbordet ulan alt det finnstUlgång till elementär operationsmateriel eller lämpliga bedövningsmöjligheter. Del är, herr lalman, en felaktig beskrivning avverkligheten som utskottsmajoritelen stöder sig på. () kort genmäle: minns fel om vår diskussiontidigare år om befrielserörelserna i och . Tvärtom hävdadejag i en tidigare debatt med att det fanns utrymme för den typ avexempelvis administrativt bistånd som de rörelserna kunde behöva. Men dellakan vi lämna därhän. När det gäller FNLA är det en uppfattning som är välförankrad - och har varit del i den afrikanska enhetsorganisalionen - alt dennarörelse icke har haft det stöd av befolkningen i som villgöra gällande. Delta var ett av skälen till alt man har dragit undanerkännandet av rörelsen som exilregering. Däremot fungerar rörelsen utan tvivel i och hjälperflyktingar, och den har också tidigare kommit i åtnjutande av svenskt bistånd ijusl det hänseendet. Del finns därför skäl alt göra en klar åtskillnad mellanden verksamhet som FNLA bedriver i där man också har haft möjlighet atlfå del av svenskt bistånd via flyklinghjälp tidigare och vad enbefrielserörelse uträttar på sill eget territorium, där FNLA tUl dags dato harhaft ytterligt blygsamma insatser atl göra. Del är därför som huvuddelen av delsvenska slödel har gått till MPLA. Jag hann inle med replik i milt förrainlägg. Jag vill nu bara säga all del jusl nu sker en kraftig nedtrappning avden kommunistiska argumentationen. I den motion man avlämnade motionen 1104 gör man Limaprogrammel lill det stora väsentliga dokumentet,som bhr så atl säga valtendelaren mellan vad som är solidaritelspolilik medu-länderna och vad som är imperialism. har della samma Limaprogram, somsålunda upphöjdes i kommunisternas januaridokument, blivit vad Svenssonnyss kallade en korridorpolilisk kompromiss. Det är en nedtrappning avambitionerna i den kommunistiska argumentationen, som jag tycker över huvudtaget är ganska typisk för deballen såsom den har drivits här . i (vpk) kort genmäle: Nej då, , del är inte alls såatt Limaprogrammel är en korridorpolilisk kompromiss, och del har jag hellerinte sagt. Vad jag har sagt är atl i del speciella avseende som ni varje åråberopar när det gäller inställningen till var det fråga om en kompromiss.Den huvudsakliga inriktningen av programmet uttrycker uppenbarligen detövervägande antalet faktiska viha, men det är väl känt att denpositiva satsen om , som smugits in i texten, strider mot vad väldigt mångau-länder, i all synnerhet de politiskt mest progressiva, i verkligheten anser.Del trodde jag alt Ni visste, och därför väntade jag mig att Ni skulle avståfrån atl använda denna gamla "skröna" som etl slagträ i denna debatt. Sedan tycker jag del är på liden all Ni svarar på defrågor som jag har ställt. Tycker Ni all den långivning som sysslar med ochde regimer som åtnjuter stöd från är någonting all salsa svenskaskattebetalares, svenska arbetares, pengar på eller tycker Ni det inle? Om Niinle tycker del, varför stöder Ni då detta, trots att del inte har visat signågon som helst förbättring i länderinriktning och projeklinriktning år från åroch trots att man har påstått att en sådan förbättring kommer utanatt den har infunnit sig? Ändå fortsätter aUlså ni socialdemokrater all stödjadetta. Är inte liden snart inne atl lägga av denna slödpolitik lUl defascistiska generalerna i alla världens hörn och i stället välja andra typer avbiståndsformer, där man har en bättre kontroU och där del finns möjligheter attpåverka länder- och projeklfördelning på ett sätt som åtminstone slår iöverensstämmelse med den officieUa målsättning som ni socialdemokrater ändå häri kammaren säger er ha, nämligen att medlen skall bidra till en social ochekonomisk utveckling och atl de också skaU bidra lill åtminstone en viss formav klassutjämning. Jag tycker all ni skall göra en programförklaring och talaom hur ert parti ställer sig, hur ert politiska samvete upplever densituationen att gruppen i kraft av parlidisciplinen år efler år tvingas röstapå de här bisarra anslagen. För ni måste ju vela nu hur del verkligen förhåUersig. Ni kan inte skylla från er med atl ni är ell litet parli som saknarmöjlighet tUl information. Ni vel myckel väl vad del är förprojekt. Det är lättalt ta reda på. Hur är er principiella inställning lill stödet åt defascistiska regimerna i , ,, och hela denrad av korrumperade regimer och obskyra projekt som stöds via . den 25 aprU 1973 Herr förste vice talmannen anmälde alt herrar Wirmark och Hellströmanhållit atl lill protokollet få antecknat alt de inle ägde räll liUytterligare repliker. FraNILSSON i (c): Jag instämmer i de mera aUmänna synpunkter pädet svenska utvecklingsbiståndet som framförts i anföranden av herr förste vicetalmannen och . 1 det betänkande som vi nu diskuterar behandlas vidpunkten 16 motionen 1111, i vilken vi motionärer anhåller om en undersökning avmöjligheterna alt inom SIDA inrätta en fond för all stödja köp avmassmediainformalion i . I motionen har vi påpekat den avgörandebetydelse för samhällets utveckling som informationsflödet har. Genom attkontrollera delta kan ett reellt maktulövande ske. Denna kontroll kan ocksåinnebära en styrning av människors åsikter och värderingar och av samhälletskulturmönster. Därför är del väsentligt alt den 25 aprU 1973 . denindustriellt och tekniskt ulvecklade delen av världen inle utnyttjar sittinformationsövertag lUl att påtvinga andra länder och kulturer ett livsmönstersom inle passar dem. Vi kan konstalera atl massmediainstilulionerna har vuxitut till stora industrier, vilkas produkter distribueras tiU olika grupper avmänniskor. Produktion och konsumtion är emellertid inte alls jämlikt fördelademellan länderna. Koncentrationen till västvärlden är oerhört stark. U-ländernavet om denna snedvridna fördelning och likaså det ensidiga innehållet imassmediautbudel. De reagerar också, men prostesterna blir tyvärr oftastobeaktade av industrUänderna. Inle minst har detta kommit tUl synes inomUNESCO, som är det forum som står lill buds i del här avseendet. VidUNESCO :s generalförsamhng togs problemet upp, och påinformationsflödets område riktades då stark kritik från moti-länderna. Ca 65 påpekade i en resolution atl inle endast börägna sig åt kommunikationstekniken ulan också måste la sig ankommunikationsinnehållel. De media som torde vara lämpligast förinformationsspridning i iir radio och i förekommande fall TV. Utlandsprogrammel vid har i första hand allförmedla information om . Om denna information skall kunna nå lyssnarna,måste den emellertid vara av sådan art all den är av värde för dem.Utlandsprogrammel har tre verksamhetsgrenar: För det första finnskortvågssändningar, där framför allt de på engelska, spanska, portugisiska ochfranska är av betydelse för u-världen och kan avlyssnas i de länderna. För delandra har vi programexporl för radio, dvs. band som spelas in i ochskickas lill utländska stationer för utsändning lokalt. Slutligen för dettredje finns del programexporl av film. Det är filmer avsedda för TV, som sändsav utländska stationer på samma sätt som radioprogramexporten. Såvitt jag harkunnat bedöma finns intresse från sida för hela området avTV-program, inte endast för dokumentärer om utan även för andraprogram. Det är där problemen blir stora både kostnadsmässigt ochadministrativt. Alt utan vidare kopiera inslag från våra program kangivetvis inle göras, utan produktionerna måste redigeras och kanske textaseller förses med översättningar. Enhgt vad jag erfarit har försök från utlandsprogrammethär i gjorts för atl få stöd från SIDA för särskilda projekt. SIDA hardå svarat all framställning måste komma från etl mottagarland. Så har hittiUsicke skett, och på bl. a. della förhållande grundar utskottets majoritet sittavslagsyrkande på motionen. Trots att jag har full förståelse för den inställningen,som bottnar i övertygelsen alt man inte bör tvinga på någol land en"hjälp" som det inle önskar, finner jag del beklagligt atl man ryckerundan möjligheten alt ta initiativ och erbjuda en service som kunde vara tillglädje för radio-och TV-slalioner'och deras lyssnare i utlandet. Stöd tillu-länderna för bättre informationsservice är emellerlid en väsentlig fråga, ochförslaget i motionen om en fond hos SIDA för della ändamål skulle enligt minmening innebära att icke-kommersiella massmedier, som verkar i och styrs avu-länderna själva och i övrigt uppfyller de krav som ställs på mottagareav svensk u-hjälp, skall kunna välja ut inslag i produktioneller andra massmediaprodukter ulan eller med reducerad kostnad. Med tanke påspråkförhållanden torde det endast vara ur utlandsprogrammel vid Radiosom man kan väha men då under förutsättning att kostnaderna därför möts pånågot sätt. Jag tänker då närmast på en distribution av radioutsändningar påengelska vidgad till att omfatta länder i som på grund avutlandsprogrammels trånga budget inte kunnat erbjudas redan existerandeprogram. Likaså är produktion och distribution på franska tUl både ochAfrika hämmade av samma skäl. Vad beträffar TV-fUmverksamheten är såvälproduktion och framställande av olika språkversioner och kopior av filmer såkostsamma all bara en ringa del av u-världen nu kan täckas. Informationsservicen till har alltså enligt minmening stort behov av ökade medel för att bli fullt effektiv och ändamålsenlig. Med hänvisning till de synpunkter jag härlagt fram ber jag fä yrka bifall lill reservationen 16 'vid punkten 16 iutrikesutskottets betänkande nr 3. den 25 aprU 1973 HerrMÖLLER (fp): Jag skall i detta anförande ta upp dels kvinnornassituation i , dels inlevelsen i i problem och ianslutning lill delta senare det upplysningsarbete, eller snarare den brist påupplysningsarbete, som ledande socialdemokrater ägnar sig åt genom alt försökaunderminera enprocentsmålets snara förverkligande, medan i gengäld de enskildaorganisationernas insatser har varit och är beundransvärda. "Hvad är en dotter atl likna med en son?" Sålyder en passus om skolpojksulruslning, införd i bok klädda. Denna passus kan stå som en symbol för under förraårhundradet och citatet som sådant är avslöjande för könsdiskriminering i dessdjupaste grundvalar: "Hans föräldrar, etl hederligt, välmåendeinspektorsfolk, sågo med ledsnad stunden nalkas, då de pä skulleskiljas frän den enda sonen. De hade visserligen döttrar, men hvad är en dotteratt hkna med en son, helst som föräldrar i hoppets perspektiv så gerna vill sepillen såsom Presl?"