prot · FW0989 · 1973-12-31 00:00:00 — Maj:t känna vad utskottet anfört rörande utvärderingav del nya bidragssystemet m. m., 8. atl riksdagenskulle avslå motionen 1973:1781, yrkandet 6, 9. all rUcsdagenmed bifall lill Kungl. Maj:ts förslag saml med avslag på motionerna 1973:1781,yrkandet 7, och 1973:1782, yrkandena 5 och 6, till Ersättning tillIrafikförelag för drift av icke lönsamma busslinjer för /74under sjätte huvudtiteln anvisade ell reservationsanslag av ,atl avräknas mot automobilskattemedlen, 10. atl riksdagengodkände de av departementschefen i propositionen 1973:53 i övrigt redovisaderiktlinjerna för ett reviderat bussbidragssystem, 11. att riksdagengodkände att en bussbidragsnämnd med de uppgifler departementschefen ipropositionen angett inrättades , 12. att riksdagentUl för /74 under sjätte huvudtiteln anvisadeetl förslagsanslag av , alt avräknas mol automobilskattemedlen. 1. beträffande krav på kostnadsläckning av herrarGustafson i (fp). (), (), SeUgren (fp), (). Clarkson (m) och () som ansett all ulskotlel under 3 borthemställa, att med bifall lUlmotionerna 1973:1781, yrkandet 2, och 1973:1782, yrkandet l,samt 1973:1783,yrkandet 1, som sin mening gav Kungl. Maj:t till känna vad reservanterna anförtom att kravet på viss kostnadstäckning inle skulle uppställas som villkor föratt slalsbidrag skulle utgå för viss busstrafik. 2. beträffande del statliga slödels sloriek av herrarGustafson i (fp). (), (), (),(). Clarkson (m) och () som ansett atl ulskollet under 4bort hemställa, atl med bifall lill motionerna 1973:1781,yrkandet 3 såvitt nu var i fråga, och 1973:1782, yrkandet 2 såvitt nu var ifråga, saml 1973:1783,yrkandet 2, som sin mening gav Kungl. Maj:t lill känna vad reservanterna anförtom att statsbidrag skulle utgå med 50 proceni av underskottet å busstrafiken,dock med högst 75 proceni inom inre stödområdet, 3. beträffande högre bidrag förtrafikservice inom av herrar i (fp).Dahlgren (c), (), SeUgren (fp), (). Clarkson (m) ochTorwald (c) som ansett alt utskottet under 5 bort hemställa, atl med bifaU UU motionerna 1973:1781, yrkandet3, och 1973:1782, yrkandet 2, nämnda yrkanden såvitt nu var i fråga, som sinmening gav Kungl. Maj:t tUl känna vad reservanterna anfört om att bidrag med 75procent skulle utgå tUl trafikservicen inom . Bidrag till viss busstrafik, m. m. 4. beträffande intäkternasanknytning lämplig referenstaxa av herrar i (fp). (), (), (), (). Clarkson (m) och () som ansett alt utskottet under 6 bort hemställa, att med bifall tUl motionerna 1973:1781,yrkandet 4, och 1973:1782, yrkandet 3, samt 1973:1783, yrkandet 3, som sinmening gav Kungl. Maj:t lill känna vad reservanterna anfört om attreferenstaxan skulle utformas i samråd med , 5. angående stöd tillkoUektivtrafiken i skärgårdarna av herrar i (fp). (), (), (), (). Clarkson (m) och () som ansett atl utskottet under 8 bort hemställa, att med bifall tUl motionen 1973:1781, yrkandet6, hos Kungl. Maj:t skulle anhålla om förslag tUl höstrUcsdagen angående stödlUl kollektivtrafiken i skärgårdarna enligt grunder liknande dem som kom att gällaför busstrafiken, 6. beträffande höjning avvagnmUsersältningen av herrar i (fp). (), (), SeUgren (fp), (). Clarkson (m) och () som ansett att utskottet under 9 bort hemställa, alt rUcsdagen i anledning av Kungl.Maj:ts förslag samt med bifall lill motionerna 1973:1781, yrkandet 7, och1973:1782, yrkandena 5 och 6, till Ersättning tUl trafikföretag för drift avicke lönsamma busslinjer för /74 under sjätte huvudtitelnanvisade ell reservationsanslag av , atl avräknas motautomobUskattemedlen, 7. beträffande utskottets motivering i vad avsåg beräkningi nästa års stalsverksproposition av erforderligt anslag av herrar iGöteborg (fp). (), (), (), ().Clarkson (m) och () som ansett att viss del av utskottets yttrandeskulle ha av reservanterna angiven lydelse. Bidrag till viss busstrafik, m. m. HerrGUSTAFSON i (fp); AUtför många människor som bor utanförtätorterna får uppleva att busslinjer dras in därför att de inte är lönsamma.På många håll har man fått uppleva att först en järnvägshnje lagts ned ochersatts med busstrafik, och sedan att busstrafiken efler att ha drivits någraär - också lagts ned därför att inte trafiken är lönsam. Det har utgått ett visst statsbidrag liU olönsammabusslinjer, men det har varit klart otiUräckligt och varit i storleksordningen15 mUjoner kronor under det att bidraget till olönsamma järnvägshnjer varit merän 20 gånger större och varit i storleksordningen . Vi har länge väntal på resultatet av en ulredning som skuheförsöka åstadkomma bättre bidrag till olönsamma busslinjer. Gång på gång gavslöften om förslag till med anledning av utredningen, men utredningenförsenades. har det emellertid äntligen lagts en proposition på riksdagensbord. Denna proposition innebär förbättringar i förhåUande tUl nuvaranderegler. Dels höjer man beloppen något, dels skapar propositionenföratsätlningar för ett mer rationeUl ordnande av busstrafiken. Men -vimotionerade ändå från , från och från moderatasamlingspartiet om förbättringar. Jag vUl först nämna två vikliga områden,där vi begärde förbättringar. Det första var att man skuhe ta bort s. k.kostnadsläckningskrav, som fanns i propositionen. Man var i princip inte vUligall ge något statsbidrag tUl kommunerna för olönsam busstrafik, om intekostnadstäckningsgraden låg på , i vissa faU . Vi tyckerdetta är helt onödigt. Eftersom kommunerna ändå får bidra med så mycket själva,finns det inle någon anledning att ha kvar detta kostnadstäckningskrav, och vimotionerade om att det skuUe bort. Det andra vi motionerade om var atl man skulle höjabidragsprocenten. Utredningen hade sagt alt kommunerna skuUe få avunderskottet i statsbidrag - dock med undantag för det inre stödområdet, därkommunerna skuUe få av underskottet. I propositionen hadedepartementschefen gjort en sänkning från 50 till 35 proceni och från 75 . Där hade alltså departementschefen gjort en klar försämring ijämförelse med utredningens förslag, och vi motionärer yrkade på atl sammabidragsprocent skuUe gäUa som utredningen föreslagit, nämUgen 50 respektive 75procent. När ulskoltel behandlade denna fråga visade del sig attinte bara , och moderata samhngspartiet hade dessakrav utan även kommunisterna. Därmed skuUe det alltså finnas enmajoritet för en förbättring för kommunema när det gäUer bidrag liU olönsammabusslinjer. Då socialdemokratema i utskottet upptäckte detta, blev de förskräcktaoch begärde bordläggning. En sådan kom liU stånd. fördesocialdemokratema förhandlingar med kommunistrepresentanten. När frågan sedanpå nytt logs upp i utskottet, visade del sig atl kommunistrepresentanten hadevarit så angelägen om att bli överens med socialdemokraterna, att han delsyrkade avslag på sin motion om alt kostnadstäckningskravet skulle bort, delspratade väsentligt när det gällde bidragsreglerna. Motionärernakrävde i enhghet med utredningens förslag etl bidrag på 50respektive av underskottet i statsbidrag, under det atl kommimistemaoch socialdemokratema sade att bidraget skulle vara högst 50 proceni och högst75 proceni inom ramen för anvisade medel. Då kan man fråga: Är det någon störreskillnad? I båda fallen talas det ju om . Ja, det är enväsentlig skUlnad, för man sätter inte in ordet "högst" eUer orden"inom ramen för anvisade medel", om man inle har ett bestämt syftedärmed. Vi kan ta ett par exempel. Statsbidraget tUl byggande av kommunala gator och vägarutgår , i vissa fall , inom ramen för tUlgängUgamedel. Kommunerna får inte ens . kan man säga att det här gällerett driflbidrag. Ja, låt oss då se på statsbidraget tUl driften av kommunalagator och vägar, vUket utgår inom ramen för aii-visade medel.1972 pratade departementet på detta anslag så att kommunerna förlorade 15miljoner kronor. De fick icke sina 95 proceni. Det är klart att de löper sammarisk när det gäller bussbidraget. Man har höjt procentsatsen från 35 tUl 50, men det ärmycket möjhgt alt det inte blir ett enda öres höjning ändå av själva bidraget.Det är en myckel allvarlig sak, och det är ju särskUt betänkligt att det intehar föraisatts någon ändring av det belopp som departementschefen har nämnt.Man höjer procentsatsen, men man säger inte klart ut att detta måste föranledaen höjning av anslagsbeloppet. finns del ett uttalande på s. 11 i betänkandet, där detheter: "Kungl. Maj:l bör därvid göra en bedömning i vad mån de avutskottet förordade ändringarna i förhållande till förslaget i propositionenföranleder en anpassning av det tidigare angivna årskostnadsbeloppet. "Och så understryker utskottet att anslaget "beräknas så att kommunerna kanerhålla de bidragsmedel som uppfyUandet av föreskrivna viUkor eljest skuUemedge". Det tycker man ju skuUe vara en garanti, men jag vUl då fästauppmärksamheten på atl majoriteten erbjöds att göra ett uttalande som lyder såhär: "Det reviderade bidragssystemet avses träda i funktion fr. o. m.trafikårel 1974/75, varför det i nästa års statsverksproposition blir aktuelltatt begära erforderligt anslag för ändamålet. Hänsyn måste därvid tas till detökade medelsbehov som torde bh följden av de av utskottet föreslagnaändringarna av bidragsprocenten m. m. Utskottet viU därför kraftigt imderstryka-vikten av att anslaget som lämphgen bör få beteckningen förslagsanslag beräknas så att kommunerna i full utsträckning kan erhåUa de bidragsmedel somuppfyUandet av föreskrivna vUIkor eljest skuUe medge." Det är ett klartuttalande, men ulskottsmajoriteten ville inte acceptera det, och därför har vifått avge en särskUd reservation där denna text återfinns. Detta är ett par krav som det hade varitmöjUgt alt få majoritet kring, men går kommunerna miste om bidrag därför frän kommunisthåll var så angelägen om att göra upp med socialdemokraterna. Det finns andra krav i motionema för vilka det inte fannsså att säga majoritet och som har föranlett reservationer från vår sida. I enreservation har yrkats att skuUe få räknas bland de kommuner som får 75procent av underskottet täckt genom statsbidrag. Bidrag till viss busstrafik, m. m. 10 protokoU 1973. Bidrag till viss busstrafik, m. m. att det ärså speciella förhållanden på att dessa motiverar att kommunfick bidrag efter samma procentsals som kommunema i det inre stödområdet. Jagfinner det mycket beklagligt att det inte gått att få majoritet för detförslaget. Jag kommer inte alt gå närmare in på den frågan, ty vi får enutförlig debatt om trafikproblem i samband med atl vi behandlartransportstödet, men jag har velat nämna det. Ett annat yrkande handlar om att den referenstaxa somfinns onnämnd i propositionen inte skuUe följa SJ-taxan och inte heller följaden princip som man kom överens om inom majoriteten, nämligen att taxan skuUehåUas ungefär 10 proceni under SJ:s. Vi tycker alt det vore lämpligt atlreferenstaxan utformades i samråd med . Ytterligare ettreservationsyrkande går ul på att i princip samma stöd skulle utgå tUlkoUektivtrafik i skärgårdarna som det stöd som utgår tUl olönsamma busslinjer.Båttrafiken faller utanför del här systemet, och därför kommerskärgårdskommunerna i sämre läge än övriga kommuner. har man också tagitbort möjligheten att erhålla extra skatteutjämningsbidrag i del härsammanhanget, och då tycker vi inte att det är godtagbart attskärgårdskommunerna kommer i ett sämre läge. Därför har vi yrkat att riksdagenhos Kungl. Maj;t skaU anhåUa om förslag tiU höstriksdagen angående stödet tiUkoUektivtrafiken i skärgårdarna enligt grander som Uknar dem som kommer attgälla för busstrafiken. Vi har också ett yrkande om förbättring av bidragetintiU dess atl de nya bestämmelserna kan träda i kraft. Konstruktionen av detnya bidraget är sådan, atl del skall utgå först fr. o. m. /75.Man kan så att säga börja tjäna in det nya bidraget först . Undertiden måste det ju utgå bidrag tUI den olönsamma busstrafiken. Med tanke på atlriksdagen så länge har fått vänta på ett förslag i denna riktning föreslår -vireservanter att man skaU höja den s. k. vagnmUsersältningen från tiU3 kronor . Det föranleder också ett yrkande om höjning av anslaget /74. Jag ber med anledning av vad jag här har sagtatt få yrka bifall tiU reservationerna I 7 som är fogade till betänkandet. Jag viUnämna att det har insmugit sig ett tekniskt fel i yrkandet på reservation nr 2. På sista raden skall det slå: "- dock med 75 procentinom inre stödområdet". i (vpk): Det är givet att det förhållandel attregeringen nu har framlagt etl förslag i bussbidragsfrågan måste hälsas medtUlfredsstäUelse. En rätt allmän uppfattning har varit att om så nu inte skett,hade trafikförsörjningen i glesbygden kommit i allvarliga svårigheter. Alllunder det all bussbidragsutredningen arbetat har farhågorna vuxit för altordspråket "medan gräset växer dör kon" skulle slå in. 1 rUcsdagenhar det av och tUl förekommit motioner om ökad ersättning till olönsambusstrafik. förde vpk fram kravet på en höjning av vagnmUsersältningentill . I propositionen, som i stort sett vUar påbussbidragsutredningens betänkande, har föreslagits att bidragsgivningen ifortsättningen skall avse sådanlinjetrafik som ingår i en lokal eller regional irafikförsörjningsplan. Medhänsyn tUl den pågående regionala trafikplaneringen genomförs ändringen avbestämmelserna i två etapper. Den första etappen avser stödet UU lokaltrafikservice och den andra etappen stödet tUl regional trafikservice. Vi har vid vårt stäUningstagande tUl propositionen funnitdel naturhgl att den här trafiken utformas med utgångspunkt fråntrafikförsörjningsplaner och har därför intet haft att invända mot att dennärmare utformningen av bidragsgivningen tiU regional trafik får anstå tilldess att den regionala trafikplaneringen är klar. Propositionen avviker, som i redanpåpekat, från utredningens förslag på en viktig punkt, nämhgen beträffandeprocentsatserna för bidragsgivningen tiU täckande av underskotten påbidragsberättigade Unjer. Utredningen hade här föreslagit att av underskottetskuUe täckas genom statsbidrag, i det inre stödområdet . Detta har avdepartementschefen utan egentlig motivering sänkts tUl 35 respektive 50procent, låt vara att man bifogat brasklappen att om synnerliga skäl föreliggerytterligare bidrag skall kunna ifrågakomma i mån av tillgång på medel. Viyrkade i vår motion att bussbidragsutredningens förslag skuUe följas medhänsyn till de ekonomiska svårigheter som kommunerna i regel ändå har och som iannat fall skuUe komma att förhindra möjligheterna att få tiU stånd en rimhgtrafikförsörjning. TiU bilden hör också den överenskommelse som ingåtts mellanregeringen och om att försöka undvika kommunala skattehöjningarhksom frågan om kostnadsfördelningen mellan stat och kommun i aUa dessaspekter. Utskottet har , anser vi, i sin skrivning tillmötesgåttvårt motionskrav, vilket vi noterar med tUlfredsstäUelse. Jag vUl samtidigtunderstryka att vi anser att detta var helt nödvändigt för att kommunema skallkurma få det stöd de behöver för att försöka klara den rimligatrafikförsörjning det talas om. i menar att vi på denna punkt harfrångått vårt molionskrav. Jag viU då hänvisa UU det uttalande som utskottethar gjort detta redogjorde också för om att man kommer attgöra en anpassning för att se i vad mån de anslagna medlen räcker tUl medhänsyn tUl den procentgrad som det kommer att beslutas om. Vi hade i vår motion framfört avvikande uppfattninggentemot propositionen på ytterligare två punkter. Den första gällde kravet påviss kostnadstäckning i trafiken, som ju också har redogjort förhär, och detta var också utredningens förslag. Vi anförde där att kravet påkostnadstäckning såsom villkor för statsbidrag borde utgå, och vi ansåg attkommuner och länsstyrelser i samband med upprättandet av granskningen av lokalatrafikförsörjningsplaner borde utifrån invånarnas faktiska behov avtransporttjänster kunna avgöra i vUken omfattning bidrag behövdes. Avremissinstanserna var det egentligen bara som hade väntsig mot bussbidragsutredningens förslag. Jag har ju för min del böjt mig för en skrivning, därutskottet hänvisar tUl att flertalet remissinstanser inte haft någrainvändningar på den här Bidrag till viss busstrafik, m. m. Bidrag tiU viss busstrafik, m. m. punktenoch där det framhåUs att övervägande skäl talar för all som grandregel tiUämpasett kostnadstäckningskrav, och vidare för sakskälen att a-wägningen mellantrafikunderlag och trafikresurser därigenom kan ske på ett sätt som främjar enrationellt utformad trafik. Viktigt är härvidlag också atl valet av transportmedelbestäms utifrån föreliggande trafikunderlag. Jag vih emellertid samtidigtbetona att utskottet understryker att det inte är uteslutet att del i specieUafall mest i kommuner av glesbygdstyp - "kan tänkas föreligga svårigheteratt även med en rationeU utformning av trafiken uppnå koslnadsläckningsgradenulan att det får", som utskottet säger, "icke önskvärdaåterverkningar på trafikförsörjningen. 1 sådana faU bör det enhgt utskottetfinnas en möjlighet att efter särskild prövning medge avvikelse från de angivnakostnadstäckningsnivåerna." Delta innebär en förbättring gentemotpropositionens skrivning och kan väl sägas tiUmötesgå synpunkter som framförtsi remissyttrandet från t. ex. , som föreslagit att gränsen förkostnadstäckning skuUe sättas lägre för linjer som visar sig inte uppnåkostnadstäckningsgraden men ändå bedöms vara av så stort intresse att de börupprätthåUas. Vi hade i motionen vidare anfört avvikande uppfattningbeträffande frågan om en referenstaxa, där det i remissyttranden framförts skälmot att SJ:s person taxa skulle fungera som en sådan. Vår mening var all dennalåg så pass högt att den skuUe komma all verka oförmånligt för kommunerna. Nupåpekades det i propositionen att de olika taxorna i huvudsak rör sig inom enram där den övre gränsen motsvaras av SJ:s taxor och den undre gränsen liggerpå en ca 10 procents lägre nivå. I utskottskrivningen föreslås att man somallmän riktpunkt vid den konkreta utformningen av referenstaxan åtminstonetills vidare borde anknyta UU den lägre nivån. Vidare föratsätts att fråganföljs upp så, alt regeringen efler något års erfarenhet kan bedöma behovet avanpassning av referenstaxan. Även den skrivningen har jag funnit godtagbar. säger nu att jag har varit så angelägen altskriva Uiop mig med socialdemokraterna att jag hoppat ifrån ett parmotionskrav. Jag vUl svara att man ju försöker välja sina partners. Det ärvisserligen inte alltid man kan göra del men ibland kan man det och om mandå också kan uppnå fördelar tiUsammans med den partner man väher är väl dettainle av ondo. Jag viU hävda atl den skrivning som har åstadkommils av utskottetändå innebär betydande framsteg jämfört med den skrivning som finns ipropositionen. Med hänvisning tiU vad jag här anfört ochtill att utskottet på ytterligare ett par punkter förbättrat utformningen avbestämmelserna i jämförelse med propositionen vUl jag yrka bifall tUlutskottets hemstäUan. HerrHJORTH (s): 1 delta betänkande behandlas riktlinjerna förell reviderat bussbidragssyslem som skall genomföras i två etapper. Den förstaetappen, som det handlar om , avser stödet tUl den lokala trafikservicen.Den andra etappen om stöd tUl den regionala trafikservicen föreläggs riksdageni särskUd proposition . Jag vUl inledningsvis understryka behovet och betydelsenav goda kommunikationer för en bygds utveckling. Även om aUt fler tar sig frammed egna bUar är stora grupper människor beroende av kollektiva färdmedel.Kommunreformens slutförande framkaUar också i många faU behov av nyaförbindelser med den blivande centralorten och dess gemensamhetsservice avolika slag. Del är därför nödvändigt med lokala trafikförsörjningsplaner föratl åstadkomma en rationell och tUlfredsställande trafikförsörjning. Men ävenmed aldrig så goda trafikplaneringar kommer trafikunderlaget i flera faU ocksåframdeles att förbli svagt och många linjer olönsamma. Del är därför värdefulltmed fortsalt statligt stöd för denna nödvändiga trafik. En nyhet i del nu föreslagna revideradebussbidragssystemel är att kommunerna bUr huvudansvariga för den lokalatrafikservicen. Det blir de som får samordna olika Irafikbehov och som blirmottagare av det statliga bidraget. Den nuvarande vagnmUsersältningen avlösesav ett slathgt bidrag med vissa proceni av underskottet under förutsättning attviss kostnadstäckning uppnås i trafiken. För den lokala Irafikservicen inom detinre stödområdet är kravet på kostnadstäckning lägre och bidraget högre. Förerforderlig samordning, rådgivning och uppföljning av bidragssystemet föreslåsinrättandet av en central nämnd, den s. k. bussbidragsnämnden. Vi har inom utskottet strävat efler alt uppnå störstamöjliga enighet om dessa frågor. Det har väl inle helt lyckats - vi har fåttsju reservationer. Trols det viU jag påstå att vi i stort sett är överens. Pånågra punkter har de borgerliga reservantema en annan uppfattning, men det ärenligt min mening fråga om smärre saker. i hade svårt alt dölja sinbes-vikelse över all vpk hade gjort upp med socialdemokraterna, som han sade.För vår del är vi öppna för samarbete åt olika håll, och -vi ansåg delvärdefullt all i denna fråga i viss utsträckning kunna gå motionärerna tUlmötes. De borgerliga partierna är också beroende av vpk:s stöd för all fåmajoritet för sina förslag, och det är säUan jag ser ordföranden itrafikulskollel så glad och belåten som när han någon gäng lyckas få herrMagnusson i med på sin linje. Och vi anklagar inle det vi tycker det är ganska naturligt. i har talat för sinareservationer. Han nämnde bl. a. koslnadsläckningskravet, som las upp ireservationen 1. Den reservationen kan vid första påseendet förefaUa varalångtgående, då reservanterna inte vUl all krav på kostnadstäckning skalluppställas som vUlkor för atl statsbidrag skall utgå. Men både i bussbidragsutredningenoch i propositionen framhåUes vikten av att ett visst krav på kostnadstäckningStäUs för att man skaU få en rimlig awägning meUan trafikbehov ochtrafikresurser och för atl man genom bidragsgivningen skall kunna tUlgodose desärskUt angelägna behoven. Remissinstanserna har, som iKristinehamn sade, i stort sett godtagit denna princip. Bussbidragsutredningensfaktaunderlag pekar också på att det i de allra flesta fallen inte torde varanågra svårigheter att uppnå de uppstäUda kostnadstäckningsgraderna. Det visarsig nämUgen atl dessa har legat på i genomsnitt 70procent. Bidrag tiU viss busstrafik, m. m. Bidrag tiU viss busstrafik, m. m. fen nuföreslår och i fråga om det inre stödområdet 50 proceni torde detvara tUl fyllest. Utskottsmajoriteten utesluter inte att det i aUdelesspeciella faU kan vara svårt att uppnå den erforderligakoslnadsläckningsgraden. I sådana faU anser vi alt det bör vara möjligt attmedge a-wikelse från de angivna koslnadsläckningsnivåerna. Reservationen 2 handlar om bidragsprocenten. Motioner harväckts från olika håU. Departementschefen föreslår för sin del att del statliga slödel skaU utgå med högst 35 proceni av underskottet och inom del inre stödområdet. I propositionen säger statsrådet: "Om synnerliga skäl föreligger kan-- ytterligare bidrag ifrågakom ma." Utskottet log fasta på detta och fann skäl tala för att redan nu gåin för en genereUt sett högre bidragsandel med hänsyn UU de återverkningar som förslaget i övrigt kan få för kommunerna i koslnadshänseende. Utskottet föreslår alltså att slalsbidrag skaU utgå med högst och för lokal trafikservice i det inre stödområdet med högst . Därmed följer utskottet bussbidragsutredningens förslag. Motionärerna har på denna punkt blivit lUlgodosedda. Mot den bakgrunden förefaUer reservationen 2 obehövlig.Reservanterna har valt en hårdare skrivning, kan man väl säga, och kanske ellmera bestämt ordval, men i sakfrågan är det 50 respektive 75 proceni och där ärvi eniga. "Inom ramen för anvisade medel", som det står iutskottets skrivning - det är det som i anmärkte på -betyder att del blivit ett högsta tal för varje län. Men dessa ramar svarar moldet verkliga behovet, och jag tror inte alt man skall överdriva farhågorna. Jagtror att detta kan vara tUlräckUgt för att klara dessa uppgifter.