prot · FW0954 · 1973-12-31 00:00:00 — § 1 Val av en ombudsman Ordet lämnades på begäran till HerrJOHANSSON i (s), som yttrade: Justitieombudsmannen utsågs den 5november 1969 till ombudsman. Valet avsåg tiden intill dess nytt valförrättats under fjärde året därefter. Ämbetsperioden utgår således . Medhänsyn till bestämmelserna i § 68 första stycket riksdagsordningen och 66 §riksdagssladgan har JO-delegationen upptagit frågan om nytt val av enriksdagens ombudsman. Samråd har därvid ägt rum med de av valdaledamöterna i talmanskonferensen. JO-delegationen föreslår enhälligt att för tidenfrån valet till dess nytt val skett under fjärde året därefter till riksdagensombudsman omväljer justitieombudsmannen . Valet av en ombudsman avser tiden från valettUl dess nytt val sker under fjärde året härefter. JO-delegationen harföreslagit omval av justitieombudsmannen . Kammaren beslöt att utse GunnarThyresson till rUcsdagens ombudsman för tiden från valet till dess nytt valunder fjärde året härefter skett. § 2 Justerades protokollet för den 20 innevarande månad. § 3 Meddelande ang. plena Såvitt nu kan bedömas blir det nödvändigt att dels anordnakvällsplena onsdagen den 4 och torsdagen den 5 aprU, då sammanträdena böriarkl. 10.00 respektive , dels anordna arbetsplenum fredagen den 6 april.Sammanträdet sistnämnda dag tar sin början och avslutas senastomkring . § 4 Föredrogs och hänvisades Kungl. Maj:ts proposition nr 86 till näringsutskottel. § 5 Föredrogs och hänvisadesmotionerna nr 1629-1634 till civilutskottet, nr 1635 tUl trafikutskottet, nr 1636-1641till . nr1642-1646 tUl inrikesutskottet, nr16471649 till socialförsäkringsutskottet, nr 1650till inrikesutskottel, nr 1651till näringsutskottet, nr 1652till finansutskottet, nr 1653och 1654 till näringsutskottet, nr1655-1657 tUl finansutskottet, nr 1658till näringsutskottet, nr 1659till finansutskottet, nr 1660och 1661 tUl kulturutskottet, nr 1662tUl lagutskottet samt nr1663-1666 till försvarsutskottet. § 6 Föredrogs, men bordlades åter lagutskottetsbetänkanden nr 8 och 9 samt kulturutskottets betänkanden nr 9, 11, 13 och 14. § 7 Föredrogs och bifölls interpellationsframställningennr 64. § 8 Utgifterna på driftbudgeten inomkommunikationsdepartementets verksamhetsområde Föredrogs trafikutskottetsbetänkande nr 1 i anledning av propositionen 1973:1 i vad avser utgifterna pådriftbudgeten för /74 inom kommunikationsdepartementetsverksamhetsområde jämte motioner. Utskottets hemställan bifölls. Före behandlingen av de skildaanslagen hade Kungl. Maj:t i propositionen 1973:1 bilaga 8 (s. 2761 i utdragav statsrådsprotokollet över kommunikationsärenden) lämnat en allmän översiktöver utvecklingen inom vägväsendet och över anslagsäskanden m. m. Maj:ts förslag till medelsanvisning för budgetåret1973/74 under de skilda väganslagen m. m. att till : Ämbetsverksuppgifter anvisadesett förslagsanslag av , att avräknas mot automobilskattemedlen(punkten B 1, s. 61-62), att till Drift av statliga vägar anvisades ettreservationsanslag av 1 , att avräknas motautomobilskattemedlen (punkten B 2, s. 62-63), att till Byggande av statliga vägar anvisades ettreservationsanslag av , att avräknas motautomobilskattemedlen (punkten B 3, s. 63-64), att till Bidrag till drift av kommunala vägar och gatoranvisades ett Nr 54 reservationsanslag av , att avräknas mot automobil- den skattemedlen (punkten B 4, s. 64), 2» niars 1973 att tillBidrag till byggande av kommunala vägar och gator anvisades ------ ettreservationsanslag av , att avräknas mot automo- Vägväsendet bilskattemedlen (punkten B 5, s. 65), att till Bidrag till drift av enskilda vägar, m. m.anvisades ett reservationsanslag av , att avräknas motautomobilskattemedlen, samt att under /74 statlig lånegarantiför lån avseende inköp av vägunderhållsmaskiner för vissa enskUda vägarbeviljades intill ett belopp av (punkten B 6, s. 66-67), att till Bidrag till byggande av enskilda vägar anvisadesett reservationsanslag av , att avräknas motautomobilskattemedlen (punkten B 7, s. 67), att till Tjänster till utomstående anvisades ettförslagsanslag av , alt avräknas mot automobilskattemedlen(punkten B 8, s. 68), att till Avsättning till statens automobilskattemedelsfondanvisades ett förslagsanslag avi (punkten B 9, s. 68-69). I detta sammanhang hade behandlats motionerna 1973:43 av m. fl. (fp, c, m), 1973:47 av herrar i Ägnas (m) och iStockholm (m), 1973:182av () och (), 1973:184av i Skärstad m. fl. (c), 1973:190av herrar Rosqvist (s) och Hjprth (s), 1973:192av m. fl. (s), 1973:471av i m. fl. (s), 1973:475av (), 1973:476av m. fl. (c), 1973:481 av i m.fl. (vpk) varihemställts att under Drift av statliga vägar skulle uppräknaanslaget till Egentligt vägunderhåll från till 370 miljonerkronor eller sammanlagt för drift av stafliga vägar 1 , attavräknas mot automobilskattemedlen, 1973:482av i Gäddvik m. fl. (m), 1973:484av (vpk), 1973:485av herrar () och i (c), 1973:486av i m. fl. (s), 1973:491av herrar () och i (fp), 1973:738 av m. fl. (m) vari såvitt nu var ifråga (punkten 2) yrkats alt skulle anhålla att Kungl. Maj:t år 1975förelade förslag till ett långsiktigt vägprogram för såväl byggandesom drift av vägar och att i planeringen intogs även vissa s. k. tullvägar, 1973:752av i Skärstad m. fl. (c), 1973:754av m. fl. (c), 1973:761av herrar Stadling (s) och i (s). 1973:765 av () och () varihemställts att som sin mening gav Kungl. Maj:t till känna att ingenminskning av anslagen jämfört med planerad nivå borde tillåtas för dedärefter närmast följande åren i vad gäUer byggande av länsvägar inomStockholms län samt byggande av riksvägar utanför inom Stockholmslän, 1973:769av herrar Äsling (c) och (), 1973:1343 av herrar () och () varihemställts att skulle ge Kungl. Maj:t i uppdrag att möjligtföranstalta om utökning av trafikledsbyggandet i enlighet med vad som anförts imotionen, 1973:1347av (), 1973:1355 av m. fl. (c) vari hemställts attriksdagen till Drift av statliga vägar för /74 anvisade ettreservationsanslag av 1 , att avräknas mot automobUskattemedlen, 1973:1357 av (vpk) vari hemställts attriksdagen beslutade I. att medel för nybyggnad av , företagsdel OvangårdarnaNaglarby, ställdes till förfogande endast för det avsnitt som lågnärmast (enligt fastställd arbetsplan), 2. att resterande avsnittborde undergå förnyad utredning och faslställelseprövning i enlighet med deriktlinjer och på grundval av de tidigare otillräckligt bevakade sakskäl somanförts i motionen, 1973:1361 av m. fl. (c) vari hemställts 1.att beslutade att fasta förbindelser med skulle byggas delsmellan och , dels mellan och och att denförstnämnda förbindelsen färdigställdes först, samt 2. att hos Kungl.Maj;t begärde skyndsam utredning av frågan om huruvida HH-förbindelsen skulleutformas som bro eller tunnel, 1973:1368 av herrar i (c) och iLane-Herre-stad (c), 1973:1373av m. fl. (m, s, c, fp), 1973:1374av i Heden (c) och fröken (), 1973:1380av i (s), 1973:1382 av i (fp) vari såvitt nuvar i fråga (punkten 2) hemställts alt medelstilldelningen för byggande avriksvägar och länsvägar inom kraftigt höjdes, såatt angelägna vägprojekt kunde komma till utförande under ifrågavarandetidsperiod samt 1973:1383av () och fröken (). 1. att riksdagentiU : Ämbetsverksuppgifter för /74 anvisade ettförslagsanslag av , alt avräknas mot automobilskattemedlen, 2. att riksdagenmed bifall till Kungl. Maj:ts förslag samt med avslag å motionerna 1973:481 och1973:1355 till Drift av statliga vägar för /74 anvisade ettreservationsanslag av , att avräknas motautomobilskattemedlen, 3. attriksdagen för /74 anvisade Nr 54 a. till Byggande av statliga vägar ettreservationsanslag av 725 500 000 nncdaeen den kronor,att avräknas mot automobilskattemedlen, ,-,o im- b. tillBidrag till drift av kommunala vägar och gator ett reservations- --- anslagav , att avräknas mot automobUskattemedlen, Vägväsendet c. till Bidrag till byggande av kommunala vägar och gatorett reserva tionsanslag av , att avräknas mot automobilskatte medlen, a. till Bidrag till drift av enskilda vägar, m. m. /74 anvisade ett reservationsanslag av , att avräknas mot automobilskattemedlen, b. medgav att under /74 statlig lånegarantiför lån avseende inköp av vägunderhållsmaskiner för vissa enskilda vägar bevilja des intill ett belopp av , 5. attriksdagen för /74 anvisade a. till Bidrag till byggande av enskilda vägar ettreservationsanslag av , att avräknas mot automobilskattemedlen, b. till Tjänster till utomstående ett förslagsanslag av 10700 000 kro nor, att avräknas mot automobilskattemedlen, c. till Avsättning till statens automobilskattemedelsfondett förslags anslag av , 6. att riksdagenskulle avslå motionen 1973:184, 7. att riksdagenskulle a. avslåmotionen 1973:43, b. avslåmotionen 1973:485, c. avslåmotionen 1973:765, d. avslåmotionen 1973:769, e. avslåmotionen 1973:1382, punkten 2, 8. att riksdagenskulle avslå motionerna 1973:475 och 1973:1374, 9. att riksdagenskulle a. avslåmotionen 1973:484, b. avslåmotionen 1973:486, c. avslåmotionen 1973:1347, 10. att riksdagenskulle avslå motionen 1973:1357, 11. att riksdagenskulle avslå motionen 1973:1373, 12. att riksdagenskulle avslå motionen 1973:491, 13. att riksdagenskulle avslå motionen 1973:1383, 14. alt riksdagenskulle avslå motionen 1973:482, 15. att riksdagenskulle a. avslåmotionen 1973:476, b. avslåmotionen 1973:754, 16. att riksdagenskulle avslå motionerna 1973:738, punkten 2, och 1973:1343, 17. att riksdagenskulle avslå motionen 1973:1368, 18. att riksdagenskulle avslå motionerna 1973:47 och 1973:761, 19. att riksdagenskulle avslå motionerna 1973:471 och 1973:1380, 20. all riksdagenskulle a. avslåmotionen 1973:182, b. avslåmotionen 1973:190, c. avslåmotionen 1973:192, d. avslåmotionen 1973:752, 21. attriksdagen skulle avslå motionen 1973:1361. 1. beträffande anslaget tUl Drift av statliga vägar a. av herrar , i Heden och (samtliga c) som ansett att utskottet under 2 bort hemställa, att i anledning av Kungl. Maj:ts förslag ochmotionen 1973:481 samt med bifaU tUl motionen 1973:1355 till Drift av statligavägar för /74 anvisade ett reservationsanslag av 1 124 800 000kronor, att avräknas mot automobilskattemedlen, b. av i (vpk) som ansett att utskottet under 2 bort hemställa, att i anledning av Kungl. Maj:ts förslag ochmotionen 1973:1355 samt med bifaU tiU motionen 1973:481 tiU Drift av statligavägar för /74 anvisade ett reservationsanslag av 1 063 000 000kronor, att avräknas mot automobilskattemedlen, c. av herrar i (fp) och () som ansett att utskottets yttrande i viss del skulle ha av reservanterna angiven lydelse, 2. beträffande avgiftsfinansiering av vägar och broarav a. herrar () och Clarkson (m) som ansett attutskottet under 16 bort hemställa, att med bifall till motionerna 1973:738, punkten2, och 1973:1343 skulle anhålla att Kungl. Maj:t möjligt föranstaltadeom utökning av trafikledsbyggandet i enlighet med vad som anförts i motionerna, b. av herrar i (fp) och () som ansett att utskottet under 16 bort hemställa, att i anledning av motionerna 1973:738, punkten2 och 1973:1343 som sin mening gav Kungl. Maj:t till känna vad reservanternaanfört rörande avgiftsfinansiering av vägar och broar, 3. beträffande fasta trafikförbindelsermed av herrar gren (c), i Heden (c), (), Clarkson (m) och son i (vpk) som ansett att utskottet under 21 bort hem ställa, att i anledning av motionen 1973:1361 som sinmening gav Kungl. Maj:t till känna vad reservanterna anfört rörande de imotionen upptagna frågorna om fasta trafikförbindelser med . Vid denna punkt hade avgivits ettsärskilt yttrande beträffande motionen 1973:1357 om planerad nybyggnad mellan och av i (vpk). HerrDAHLGREN (c): Anslaget tUl vägväsendet har varit föremålför ständigt återkommande debatt i . Debatten har hela tidenrört anslagets otUlräcklighet. har debatten intensifieratseftersom vi nu har en situation där anslaget inte ens täcker det årligaslitaget. BUbeståndet växer, kraven på bättre vägar växer starkt, trafiksäkerhetsfaktorersom goda vägbanor, kurvrätningar, siktröjningar utmed vägar kräver också ökadeekonomiska insatser. Dessutom har genom den aktiva regionalpolitiken, som allapartier säger sig vilja föra, uppmärksamheten riktats på det sekundära ochtertiära vägnätets betydelse. har för /74 begärt 1 305 miljonerkronor för drift av allmänna vägar. Departementschefen har minskat detta beloppmed 270 mUjoner kronor. Man kan naturligtvis diskutera hur mycket pengar somskall satsas på vägarna. Man kan diskutera gränsdragningar i serviceunderhålloch man kan ha olika meningar om vägbyggandets inriktning, men i en sak borderiksdagen kunna vara enig, nämligen att den nuvarande situationen med enpågående kapitalförstöring av investerat kapital inte är bra. Skall vi få enregionalpolitik där alla län skall få en större chans än hitintills alt kunnahävda sina egna orter, måste vägkommunikationerna och deras standard spela en avgöranderoll. Vi vet att goda transportmöjligheter spelar en avgörande roll vidförelagsetableringar och för människornas möjligheter att snabbt och bekvämtförflytta sig mellan bostad och arbete och tUl och från tätortscentra. I den debatt som har förts om glesbygdsproblematiken ochde försök som görs för att förbättra förhållandena för de människor som bor iglesbygd bör man komma ihåg, att oftast är den bästa hjälp man kan ge godavägförhållanden. Vi har inom hävdat dessa synpunkter i mångaår. Vi har åriigen begärt mera pengar för förstärkt underhåll för sekundära ochtertiära vägar. har vi i en partimotion begärt mer ändepartementschefen tillstyrkt. Vi har föregående år ofta fått höra att demUjoner som vi då begärt har varit en så liten procentuell ökning, att den intehaft någon betydelse. när vårt krav är 100 mUjoner kronor skulle det inteförvåna mig, om vi från utskottets talesman får höra, med vilken ansvarslöshetvi i del ekonomiska läge som råder handskas med landets ekonomi. Jag vill säga att för oss är detta en investering med godräntabilitet, och vi menar att en sådan bör man göra även då ekonominär dålig. För oss är det en självklarhet att om man har satt upp ett mål förregionalpolitiken skall man också försöka uppnå det målet. Vägpolitiken är enväsentlig del bland alla de komponenter som skall leda fram till attregionalpolitikens målsättningar skall förverkligas. Nuvarande anslagstUldelning innebär att det åriiga behovetav egentligt vägunderhåll till vilket kan hänföras beläggningar, grusningar,dikning m. m. - inte kan täckas till och att det ackumuleradebehovet vid periodens slut kommer att uppgå tUl I , omnuvarande anslagsutveckling inte bryts. Förförstärkningsarbeten som innebär arbeten med förstärkning av vägkroppen,justeringar i plan och profU och övergång från grusvägbana till oljegrus påsekundära och tertiära vägar kommer hela behovet att vid periodens slut uppgåtill en ackumulerad kostnad av ca 2 500 mUjoner kronor. Regeringen och majoriteten skjuter hela denna problematikframför sig utan att la ställning och gör det just nu i skydd av det ekonomiskaläget. Chefen för påpekade i 1972 årsstatsverksproposition att eftersatta åtgärder kan få särskilt negativakonsekvenser, bl. a. i trafiksäkerhetshänseende, för arbetspendlingen i mmdretätt befolkade områden. Han underströk också att hänsyn måste tas tilltransporter av servicekaraktär och nämnde därvid bl. a. skolskjutstransporter. underströk 1972 framlagdabetänkande Kommunikationer i glesbygder glesbygdsbefolkningens beroende av ettvägnät av god standard. Det betonades särskilt att vägstandarden är av storbetydelse och avgörande för reshastigheten och därmed restiden i glesbygder medstora avstånd. För de tyngre transporterna framhölls bärigheten och den friahöjden som viktiga faktorer. Utredningen framhöll vidare att storrestriktivitet bör iakttas när det gäller indragning av allmänna vägar. Ja, det här är ju riktiga och kloka synpunkter, men hurskall de kunna fullföljas och hur skall önskningarna uppnås, om man inte anslårmera pengar? Statsrådet , som är representant i förNorrbottens län och därifrån säkert har erfarenheter av hur viktigt det är atten regions näringsliv kan expandera, inte bara i någon ort utan i många orter iett län, vet säkert också hur viktigt det är att man kan ta vara på den råvarasom finns för vidare förädling. Inom en av vårt lands viktigaste exportnäringarförändras nu förutsättningarna, tUl följd av ständigt stigande omkostnader, påett ganska drastiskt sätt tUl det sämre. Jag syftar här på skogsbruket och dessförutsättningar i bygder med långa transportavstånd till förädlingsindustrin.Vi kan bevittna hur den s. k. nollzonen, dvs. där kostnadssidan väger jämnt medinkomsten eller stiger över denna, obevekligt kryper närmare . En av anledningarna är dålig bärighet på vägarna, en annanär dålig bärighet på broar, som dimensionerar lastens storlek för helavägsträckan. Förbättring av vägstandarden skulle säkert vara ettutomordentligt bra sätt att ta vara på de råvarutUlgångar som finns i landet,som det skulle skapa ökad sysselsättning i glesbygder, vilket i sintur skulle ge människorna där möjlighet all leva kvar i sin bygd. Jag vill idet här sammanhanget betona nödvändigheten av att man nu också tar till vara demöjligheter som finns att med kapitalinsatser som skulle vara utomordentligträntabla ersätta många fägor med fasta broförbindelser. I detta utskottsbetänkande behandlas en motion fråncenterpartiet om ett förändrat statsbidrag till enskilda vägars underhåll. Imotionen yrkas att statsmedel skall utgå till av de uppskattadekostnaderna. Vi centeriedamöter i utskottet har inte reserverat oss för dennamotion, eftersom det under utskottsarbetet klargjorts att utrederdenna fråga, ochvi föredrar då alt vänta och se resultatet av utredningen. Med detta ber jag att få yrka bifall tillreservationen I a. Om reservationen 3, som gäUer en fast förbindelseHelsingör-Helsingborg kommer senare att tala. 1 detta anförande instämde (). Det vittnar föga om ekonomiskt ansvar att taupp kammarens tid . Jag hoppas slippa utnyttja , menmoderata samlingspartiet vUl här mer ingående behandla vägfinan-sieringsfrägorna. Jag vUl citera några utrop från olika delar av vårtavlånga land. Jag börjar i norr med : "Man kan väl också konstatera att vi här i länet -främst genom AMS-insatser - är ganska väl gynnade då det gällerväginvesteringar. Och det är vi givetvis glada över. Ändå kommer man inte ifrånatt det finns en viss oro för framtiden och den oron gäUervägunderhållet." Från Umeåhar anförts: "Driftmedlen har i realiteten minskatkraftigt, vUket inneburit en standardsänkning på stora delar av vägnätet. Iårets petita har detta klart belysts, har man starkt understrukit denkapitalförstöring vi står inför om inte driftsanslagen ökar kraftigt. I sämstafall får denna ökning ske på bekostnad av investeringsanslagen. Situationen ärelakartad i liksom i många andra län och medger inga speciellasatsningar för bärighetsförbättringar." Frånväghåll i har sagts: "Vår förhoppning är att statsmakterna nu verkligenförstår allvaret i dagens situation. Debatten om anslag tUl väghållning måstelyftas upp från kommuner och regioner där den är intensiv och livlig tUlriksdag och regering och bli en politisk angelägenhet. Åtgärder till attförhindra en hotande försämring av näringslivetets vitala transporter kan ännuvidtas, men ökade resurser måste fram över de ordinarie väganslagen." Vägdirektöreni har anfört: "Nedskärningarna går ut över de sekundära ochtertiära vägarna som dessutom inte får sin rättmätiga andel avunderhållsmedlen. De kommer därför att åldras relativt snabbare än övrigavägar, och riskerna för ökade avstängningar är därförpåtagliga. Detta gäller för ungefär hälften av länets vägnät, och dessa vägarkommer med nuvarande resurser aldrig att åtgärdas på annat sätt än genom ettnödtorftigt underhåll." Ifrånskogsindustrin i har anförts: "Det svenska vägnätet är liksom de broar som ingårdär inte av godtagbar standard, och särskilt framträdande är detta förhållandeinom de delar av landet där skogstransporterna går fram. I första handsamhällsekonomiska skäl har hindrat en utbyggnad i en takt som vore önskvärd urskogsindustrins och många andras synvinkel. Över hälften av dagens svenskabroar kan sålunda anses som otidsenliga då de inte medger trafik med optimaltutnyttjade fordon. Dessa svaga broar förekommer framföralltpå sekundär- och tertiärvägnätet som är mycket väsentligt för skogsindustrinstransporter." Från Östersundhar anförts, från glesbygdsutredningen: "har i denna fråga slagit fastatt det är helt nödvändigt att ytterligare statsmedel ställs tUl förfogande fördet enskilda vägnätet, så att samtliga statsbidragsberättigade vägar kan erhållabidrag." IfrånKaristad har anförts: "Jag vUl tUl slut stäUa frågan: har vi råd att längrehålla vägväsendet på den svältkost det erhållit . Måsteinte alla goda krafter hjälpas åt att få en ändring tUl bättre till gagn förhela vårt samhälle. Utredningar är nog bra, men produktionsresurserbättre." FrånVästerås har återgivits i rapporten: "Bygg bort döden på vägarna. Flera tusenpersonskadeolyckor kunde ha undvikits om vägbyggandet hade ökat istället för att minska, sade trafiksäkerhetsverkets generaldirektör vid i . Investeringar i vägar är lönsamma även om man enbart sertill den olycksreducerande effekten. Mer än 50 procents minskning avolycks-frekvensen har i en rad fall åstadkommits genom övergång tUlmotorväg." FrånVästerås har ytterligare återgivits: "Situationen för vägbeläggningarna är bekymmersam ochvi är rädda för vad som kan komma. Ärsringarna kryper fram på allt fler vägaroch vi tvingas ta tUl åtgärder som man sedan gammalt försökt låta bli i det härlänet, dvs. lägga tunna lappningar - tapetsera vägarna som beläggningsfolketsäger." : "Trafiken ligger nu på mer än dubbla denfordonsmängd för vilken det enligt gällande normer skall vara en fyrfUigmotorväg - och vi har mte en enda meter motorväg ännu mellan ochNorrköping. När pengarna tryter måste man förändra i sina planer. Mankan antingen sänka standarden för att få bUligare vägar eller minska påbyggnadstakten. Vi tvingas göra båda delarna." : "Vägar, som 1985 beräknas ha en trafik avmindre än 500 fordon/årsrnedeldygn, har vi bara i rena undantagsfall fått laupp i långtidsplanen för sekundär- och tertiärvägar. Det är inte konstigt attden enskilde trafikanten har svårt att förstå detta." : "har medordinarie driftmedel inom de län som här behandlas sammanlagt 14 mU vägförstärkts och förbättrats. Det motsvarar I procent avvägnätet." E 6 iHalland: "E 6 motorväg i först . Hade vi haft motorvägen borde olyckorna varit catredjedelen av vad vi har ." , herr talman, säger en av vägdirektörerna i desödra delarna av landet: . "Mednuvarande utbyggnadstakt lar det att förnya vägnätet. Standardenpå vägunderhållet har raskt sjunkit. Enförintelse av det befintliga vägkapitalet är på gång." Jag har tagit mig friheten att exakt redovisa vadvägdirektörer, landshövdingar och skogschefer, som bättre än några andra kännersina respektiveområden, har sagt - icke i tidningsuttalanden utan som inlägg i denvägpolitiska debatten i samband med Svenska vägföreningens regionala vägmötenhösten . Enligt de uttalanden som jag har refererat är del inte fråga omatt vårt svenska vägnät skulle behöva 100 mUjoner eller 200 mUjoner kronor det är fråga om mUjardbelopp. Om dessa medel inte kommer fram får vi finna ossi att vägnätet, som i vissa områden upplever en kris, successivtstarkt kommer att försämras. Vi tär på grundkapitalet i våra vägar. Det talasom en "förintelse av det befmtliga vägkapitalet". Det är början tUlslutet i varje företag om man inte kan hejda att kapitalet förbrukas. För enföretagare är sådant en mardröm. I en av reservationerna anges att bara tUlförstärkningsarbete för sekundär- och tertiärvägarna enligt vägverketsbehovsplan erfordras fram, tUl 1985 2,8 mUjarder kronor med den nuvarandeanslagstakten. Det fattas då ca , och vi vet att dennasumma växer ju närmare vi kommer den tidpunkten. Lägg därtUI ombyggnads- ochnybyggnadsbehovet av riks- och länsvägar, där vi enligt dagens prognos saknarytterligare ! Då har vi ändå inte nämnt motorvägarna.