prot · FW0995 · 1973-12-31 00:00:00 — Vi har naturligtvis konstaterat attvar och en av de tre orterna jag avser alltså , ochSundsvall mycket gärna ser att placeras just där. På samtligaplat.ser har man lovat att göra vad man kan för att verket skall bli välmottaget och att ordna pä bästa sätt förverket och dess personal, och det harvi ingen anledning att betvivla. Därmed kvarstår frågan var verket kan fungera på det mesteffektiva sättet. Då har jag, liksom utskottets majoritet, stannat för att detförslag som finns i propositionen, nämligen , ändå är det förslag somur effektivitetssynpunkt fyller de största kraven. ligger ju i dendel av landet där antalet myndigheter inom domstolsväsendet är störst.Jönköping har också ganska goda kommunikationer och därmed goda möjligheter attfä kontakt med de myndigheter som verket skall ha överinseende över. Enytterligare synpunkt kan vara att är en hovrättsort. Man fär vältänka sig att under olika tider till verket mäste inlånas befattningshavarefrän en hovrätt, och då är det mest praktiskt för de anstäUda att inte behövabyta bostadsort, utan att personal kan rekryteras från den på orten befintligahovrätten. Jag viU alltså, herr talman, yrka bifall till utskottetshemställan under punkten A. Det kanske förtjänar framhåUas att utskottet i ettavseende är helt enigt; det är i fråga om tidpunkten för verkets inrättande. Viföreslår att verket skaU inrättas fr. o. m. den . Denna hemstäUanfinns intagen under punkten B, till vUken jag också yrkar bifall. Lokaliseringen av en central föivalt-ningsmyndighet fördomstolsväsendet, m. m. Lokaliseringen av en central förvaltningsmyndighet fördomstolsväsendet, m. m. HerrERIKSSON i (fp): Det är alltid en viss risk att ett yttrandefrån ett utskott till ett annat kommer något i skymundan i ettutskottsbetänkande av den typ vi nu behandlar. Jag vUl därför helt kort riktauppmärksamheten på några skrivningar i det yttrande som ett helt enigtinrikesutskott har avgivit tUl justitieutskottet. Vi har, som någon talare har påpekat, i värtyttrande påmint om det riksdagsuttalande som gjordes 1971, då antoginrikesutskottets skrivning om att de fyra nordligaste länen speciellt börbeaktas vid fortsatt utflyttning av statlig verksamhet. Vi anser för vår delatt om man menar allvar med detta uttalande måste vi också, när inte alldelesspeciella skäl talar mot det, lokahsera statlig verksamhet just till de fyranordligaste länen. Jag hävdar för min del och jag tror att utskottetsledamöter delar den uppfattningen att det på grund av de stora avstånden iNorrland blir väldigt svårt att finna verk som det är en direkt fördel attlokalisera tiU de nordligaste länen i stället för tUl södra och mellerstaSverige. Det finns några undantag, men de är ytterst fä. Därför får vi välja utde verk som får de minsta nackdelarna av en lokalisering till . Ettsådant verk anser vi i inrikesutskottet att den centrala förvaltningen fördomstolsverket är. I jämförelse med andra verk är inte särskUtkontaktintensivt. Vi förnekar inte att alla de föreslagna orterna -, , och - är acceptabla lokaliseringsorter.Justitieutskottets ordförande har påpekat detta, och den uppfattningen står viför. Var och en av orterna har sin fördel. ordförande sadeatt justitieutskottet känner tUl dessa orter. känner ocksåmycket väl till dem vi har inte bara besökt en del av dem litan också tagitnära del av problemen i orterna i samband med att verk har utlokaliserats tillsamtliga nämnda orter. När vi har vägt samman möjligheten att bedriva en särationell verksamhet som möjligt, med de regionalpoUtiska faktorerna har vi iinrikesutskottet enigt stannat för SundsvaU. Om biträder detförslaget ligger det helt i linje med 197 riksdagsuttalande. HerrWESTBERG i (fp) kort genmäle: ordförande fäster stor viktvid riksdagsbeslutet , som innebar att de fyra nordligaste länen specielltskulle beaktas vid fortsatt utflyttning av stathg verksamhet. Men han hartydligen inte observerat vad jag har anfört, att läget är ett annat nuän det var 1971. har så stora svårigheter att brottasmed när det gäUer sysselsättning och befolkningsutveckling att länet med rättaborde finnas med bland de län som speciellt skaU ihågkommas. Jag har hänvisattUl arbetslöshetsutvecklingen och befolkningsminskningen. De stora svårighetervi har att kämpa med gör att mycket starka skäl talar för att läntas med bland de län som speciellt skall beaktas. Jag tycker inte att man såslaviskt skaU följa ett beslut som är fattat 1971, att man avvisarframställningen från . () kort genmäle: Jag skulle vUja säga några få ord tUlinrikesutskottets ärade ordförande. Han var mycket mån om att framhåUa attinrikesutskottet har varit helt enigt i den här frågan. Vi har noterat det,men vi har också noterat som jag sade förut att inriksutskottet klargör attenligt utskottets uppfattning samtliga de aktuella orterna är acceptabla fränlokaliseringssynpunkt. Vi har alltså i justitieutskottet fått göra denlokaliseringspolitiska bedömning som inrikesutskottet bör göra, och sedan hardet ankommit på oss i justitieutskottet i varje fall såsom jag uppfattar vårtarbete att försöka lägga sakliga synpunkter, effektivitetssynpunkter, på varverket bäst kan fungera. Dä kan visserligen inrikesutskottets ordförande sägaatt vi verkligen har hamnat i olika uppfattningar. Ja, det har vi gjort, menjag tror att vi alla i justitieutskottet försökt att bedöma frågan sakligt. Möjligen kan vi htet bättre än inrikesutskottet bedömavUka krav på kontaktverksamhet som kommer att fä. Jag tror attom man verkligen sätter sig in i alla de omfattande arbetsuppgifter somdomstolsverket skall ha, så inser man att det är just kontakterna med de olikamyndigheterna som är eftersträvansvärda och som kommer att leda till enomfattande besöks- och reseverksamhet. Dä kan jag personligen inte komma framtUl annat än att SundsvaU är det sämsta alternativet. Jag skulle gärna viljaklargöra att om mte vinner bifall, menar jag för min delatt är det näst bästa alternativet. Lokaliseringen av en central förvaltningsmyndighet fördomstolsväsendet, m. m. i (fp) kort genmäle: Jag begärde ordet närjustitieutskottets ordförande så starkt strök under att utskottet har tagithänsyn tUl sakskäl. Det har vi också gjort i inrikesutskottet. Jag försökteframhålla att vi har vägt samman dels effektivitetssynpunkter, delsregionalpolitiska synpunkter och kommit fram till att är ettsådant verk som man utan alltför stora olägenheter kan förlägga till ett av defyra nordligaste länen. Visst behöver kontakter, det är vi heltense om, men det är faktiskt inte ett av de mest kontaktintensiva verken. Denuppfattningen har vi i inrikesutskottet fått. HerrFAGERLUND (s): Först vUl jag instämma i allt vadinrikesutskottets ordförande har sagt i den här frågan, men dessutom skall jagbe att få tillägga några synpunkter. ställning i förhållande tUl de organverket skaU betjäna skUjer sig frän den ställning flertalet centralamyndigheter har i förhållande tUl regionala och lokala organ. AMS, exempelvis,är direkt involverad i de materiella besluten liksom i verksamheten i övrigthos länsarbetsnämnderna och de lokala arbetsförmedlingarna. Motsvarande gällerför t. ex. , domänverket, lantmäteristyrelsen. däremotskall absolut inte lägga sig i främmande och övrig rättstillämpande verksamhethos domstolar och andra organ. Nej, verkets uppgifter är av kameral ochpersonaladministrativ art. I detta inkluderas Lokaliseringen av en central förvaltningsmyndighet fördomstolsväsendet, m. m. självfalletinsatser för att domstolar fär rationella arbetsrutiner. Detta har ståttaUdeles klart för inrikesutskottet, som till yttermera visso vid tvä tUlfällenfått information om det blivande verket frän och verketsföregångare, . Det är klart att och i ännu högre grad Stockholmhar ett centralare läge än SundsvaU i förhällande till de organ verksamhetenavser. Men det står lika klart att en administrativ och kameral verksamhet somdomstolsverkets utan några större olägenheter kan placeras i SundsvaU. I detsammanhanget kan man peka på att centrala studiehjälpsnämnden, som också harorgan placerade över hela länder, anses kunna ligga i . Vid sitt ställningstagande har justitieutskottet, somframgår pä s. 6 i utskottets betänkande, fäst stor vikt vid domstolsverketsuppgift att främja rationeUa arbetsmetoder i domstolarna. Justitieutskottetsäger att detta sker genom introduktion av lämpliga tekniska hjälpmedel, utarbetandeav arbetsordningar, anvisningar, blanketter, mallar m. m. Ja, herr talman,inrikesutskottet anser också att rationaliseringsarbetet är viktigt, men attutarbeta mallar och arbetsordningar och sådant kan ske precis lika bra iSundsvall som i . betänkande har i själva verketbekräftat att den ställning mrikesutskottet tar är riktig när det gäUerlokahseringsbedömningen. Jag yrkar bifall till reservationen I i justitieutskottetsbetänkande nr 24. HerrFRANSSON (c): Efter det att riksdagsmajoriteten 1972fattade beslut om inrättandet av en central förvaltningsmyndighet fördomstolsväsendet har frågan om lokahseringsorten av myndigheten varit en öppenfråga. Ett flertal orter har nämnts i sammanhanget. Maj:t föreslog sombekant statsverksproposition att myndigheten skulle förläggas tUlJönköping. Till detta förslag har utskottsmajoriteten anslutit sig, och jag villockså yrka bifall tUl detta förslag. Redan i samband med uppskovsbehandlingennär det gällde valet av lokaliseringsort underströkjustitieutskottet i sitt betänkande att frågan om verkets lokalisering I förstahand måste bedömas från effektivitetssynpunkt och att regionalpolitiska ellerliknande hänsynstaganden inte fick äventyra fömtsättningarna för myndighetensrationeUa och effektiva verksamhet. Till detta uttalande anslöt sig . När man skaU ta ställning tUl valet av lokaliseringsort ärdet angeläget att man har klart för sig vUken verksamhet som myndigheten skallbedriva. Verket skaU som bekant vara en central förvaltningsmyndighet för ca150 lokala och regionala myndigheter inom domstolsväsendet samt hyresnämnds-och rättshjälpsorganisationen. Det blir då fråga om omfattande personligakontakter meUan domstolarna och det centrala organet genom ofta återkommandepersonliga besök pä domstolarna. Därför är det angeläget, som jag och ävenutskottsmajoriteten ser det, att verket blir placerat på en sådan ort som hargoda kommunikationer och relativt korta avstånd till de institutioner sompersonalen från verket skall besöka. 1 det avseendet är en lämpligort eftersom den är centraltbelägen i förhållande tUl landets tre storstadsområden och har ett synnerligengott kommunikationsläge i förhållande såväl till dessa som till andra delar avlandet. intar en central plats i vägnätet, och för resor på längreavstånd erbjuder flyg och tåg goda kommunikationsmöjligheter. Eftersom 110 av130 domstolar och hyresnämnder är belägna i Syd- och måste valetav lokaliseringsort frän effektivitetssynpunkt med största lämplighet kunna bliJönköping. Även när det gäller förutsättningarna för rekrytering av personaltill har uppenbara företräden. är sombekant säte för såväl hovrätt som länsstyrelse, och detta måste ha en vissbetydelse när det gäller verkets möjligheter att tillgodose sitt behov av olikabefattningshavare. Detta understryker utskottet i sitt betänkande där mansäger: "med tanke pä att ett antal av verkets tjänstemän förutsatts skola'inlånas' från domstolarna, främst hovrätterna". Rekryteringen kommer inteheller att i samma grad som när det gäller försvåras av storanylokaliseringar av statliga verk, eftersom den beslutade utflyttningen tillJönköping är av mera begränsad omfattning. Med det anförda ber jag att fä yrka bifall till justitieutskottets hemställan i betänkandet nr 24. Lokaliseringen av en central fötyalt-ningsmyndighet fördomstolsväsendet, m. m. Idetta anförande instämde i Nennesholm (c). HerrWINBERG (m): När vi behandlar frågan om var dentidigare beslutade centrala förvaltningsmyndigheten för domstolsväsendet, detsom något oegentligt men betydhgt enklare brukar kaUas , skall lokaliseras,kan man konstatera andra talare har tidigare gjort det attfrågan har fått en behandhng i som väl inte är sä där alldeles vanlig. Jag viU påpeka att när vi 1973 skall fatta detslutliga avgörandet, har frågan legat på bord sedan januari 1972.Vart och ett av två skilda utskott har vid tvä olika tillfällen prövat den. Också jag vUl, liksom gjorde, börja medatt påpeka att beslöt om inrättandet av för ungefärett är sedan. Jag röstade då emot detta, därför att jag inte var så alldelesövertygad om att verket var erforderligt. Jag har samma mening . Beslutetom inrättandet är dock fattat, och det är inte den frågan ärendet gäller i dag.I dag är det fråga om placeringen av verket, och det gäller dä när nuriksdagens majoritet har bestämt att skall komma tiU - att verket placeras så att det så bra som möjligt kan lösa de arbetsuppgifter som kommer att bli förelagda verket. När centrala verk har inrättats ochdet har ju blivit ganska många - så har alla med etteller annat undantag ganska slentrianmässigt kommit att förläggas tillStockholm. Jag anser att en förläggning tUl landets hu-vudstad i och för sighar åtskilliga fördelar för en hel del verk men att många verk fungerar väl säbra pä andra platser i landet. Vi har också en bristande balans mellan olika regioner ilandet. har vi här i kammaren fattat åtskilligabeslut som Lokaliseringen av en central förvaltningsmyndighet fördomstolsväsendet, m. m. har gåttut på att nä en bättre regional balans. I det syftet beslöt vi sedanatt t. ex. flytta en mängd verk och myndigheter som varit placeradei tUl olika platser i landet - trots de svårigheter som vi visste attdet skulle föra med sig i många avseenden, inte minst för personalen. Kammarensmajoritet har beslutat en ny etapp av sådana utflyttningar. Det är därför, herr talman, ganska naturligt att när viskall besluta om placeringen av ett helt nytt verk detta av regionalpolitiskaskäl förläggs utanför , även om vissa effektivitetsskäl kantala för det nu aktuella verkets placering i . Var bör då verketplaceras? och jag har i motionen 1719 föreslagit . Men lät mig, herr talman, stryka under att det var den avKungl. Maj:t särskilt tUlsatta delegationen för lokalisering av statligverksamhet som först aktualiserade det blivande lokahsering tUlSundsvaU. Delegationen sade i ett yttrande tiUdomstolsverksutredningen i placeringsfrågan, att både och Sundsvallvar lämpliga lokaliseringsorter. När det gäUde angelägenheten av att lokaliserastatlig verksamhet till någon av orterna hade dock något företräde. sade i sin tur att det var bättrefrän effektivitetssynpunkt att verket lades på någon ort i än attdet lades i SundsvaU. TUl det kan sägas att man med begreppet igeografisk mening uppenbarligen måste mena eftersom det lär varasvårt att hitta någon plats som ligger mera mitt i än vad SundsvaU gör.Mänga platser i Norrlandslänen råkar för övrigt ofta ut för detta felaktigageografiska slentriantänkande. har yttrat sig, och innehåUet hardet redogjorts för här tidigare. Jag stryker under att inrikesutskottet anserSundsvall vara den lämpligaste orten för . Även om kansägas ha ett visst försteg ur kommunikations- och kontaktsynpunkt, och arbetetinom verket åtminstone i inledningsskedet kan fordra en del lokala kontakter,menar inrikesutskottet att inte har sädana utpräglade kontaktfördelari jämförelse med att dessa bör vara utslagsgivande. En sammanvägningav regionalpolitiska faktorer och intresset av att få en så rationellverksamhet som möjligt pekar på att bör väljas som lokahseringsort. majoritet kommer emellertid tUl attJönköping bör väljas. Vilka är nu skälen för detta? Såvitt jag kunnat finna ärdet vad som anförts i propositionen om arbetsekonomiska skäl och kostnadsskälsom har vägt tungt. majoritet pekar på verkets behov av attgöra besök hos domstolarna, behovet av kontakter med andra centralmyndigheter,det förhållandet att är en hovrättsort vilket är en viss fördel urrekryterings- och liknande synpunkter. Låt migdä, herr talman, något granska dessa skäl. För det första gäller det besöksverksamheten viddomstolarna. Det kan påpekas att det här är en typ av verk som inte kommer attha någon kontakt med allmänheten - aUmänheten behöver inte söka det här verket.Men däremot finns det behov för verkets tjänstemän att besöka domstolarna. Detär riktigt att det är närmare tUl fler domstolar från än fränSundsvall. Som både inrikesutskottet och de som står bakom reservationen I tUljustitieutskottet säger kan det ge ett visst företräde. Ingen kandock gärna påstå att möjligheterna att nå ut till domstolarna från Jönköpingskulle vara enormt goda, och frän enormt dåliga. Här är det fråga omen nyansskillnad och ingenting annat. Sedan kan man nog också fundera en smula på hur intensivden här besöksverksamheten kommer att bh. Jag undrar om inte uttalandet ipropositionen är åtminstone nägot överdrivet när det där sägs att "oftaåterkommande personliga besök på domstolarna blir ett oumbärligt inslag iverksamheten". Det är ganska starka ord som ger intryck av att varjedomstol ideligen skulle ha påhälsning av någon eller några från verket. Vi skall komma ihåg att det i väsentlig del är fräga omatt föra över uppgifter, som Ugger pä och på de olikahovrätterna, tUl verket och att man vid en bedömning av den kommandebesöksverksamheten kan ha viss vägledning av den besöksverksamhet dessa organhittiUs kontinuerligt har utövat. Min erfarenhet, herr talman, fräntjänstgöring vid ganska många domstolar är att den besöksverksamheten inte hartäckning i det citat jag anförde från propositionen. Jag är medveten omatt besöksfrekvensen naturligtvis kan behöva öka temporärt då t.ex. arbetsrutiner läggs om, verksamheten vid t. ex. inskrivningsavdelningarnaomorganiseras, datasystem införs osv. Men sädana tillfälliga behov kan jurimhgen inte vara avgörande eUer ens ha något inflytande när det gäller verketspermanenta placering. Mot den bakgrunden och då verket ju inte får syssla medrättstiUämpningen hos domstolarna och därför inte har som uppgift att görainspektioner och besök beträffande denna verksamhet, vUl jag mena att man haröverbetonat besöksverksamhetens betydelse för valet av lokaliseringsort. Det andra skäl som justitieutskottet anger är behovet avkontakter med andra centralmyndigheter. räknar här upp ettantal organ som väl alla ligger i . Det kontaktbehovet kan vara ettskäl för placeringen men i sä faU för att verket skall ligga i Stockholm.Eftersom kommunikationerna är väl sä goda somkommunikationerna kan kontaktbehovet i det här avseendetinte vara något skäl att föredra framför . Jag har, herr talman, gjort det experimentet att anta attdetta verk fungerade , , och att man hade behov av att fråndetta verk flyga till . Jag kan då konstatera att J önköping hade tre flygförbindelser med i vardera riktningen. Det är en högkommunikationsgrad. Men hade åtta flygförbindelser i varderariktningen med , och jag måste konstatera att det är en betydligthögre kommunikationsgrad. tredje argument är att är enhovrättsort, vUket enligt utskottets mening innebär "vissa om än inteavgörande fördelar". Jag håller med utskottet om att om verket läggs pä en Lokaliseringen av en central förvaltningsmyndighet fördomstolsväsendet, m. m. Lokaliseringen av en central förvaltningsmyndighet fördomstolsväsendet, m. in. hovrättsortinnebär det "vissa om än inte avgörande fördelar". Jag har denmeningen att verket säkerligen kommer att få det svårare att fungera, om detläggs på en ort som inte har en hovrätt än om det läggs på en ort som har ensådan instans. Jag tror att det, om det läggs på en ort med en hovrätt, blirlättare att rekrytera en del personal, och man får, som utskottet säger,lättare att låna in en del personal. Men eftersom SundsvaU - och jag utgår fränatt det vid det här laget är väl känt av kammarens ledamöter - också är enhovrättsort, så kan inte heUer detta skäl ge företräde för iförhåUande till . framhäUer justitieutskottet i sitt betänkande - och jagtror att också nämnde något om det att remissorganengenomgående förordat . Man har påpekat att hovrätterna har föreslagiti första hand , i andra hand delvis . Man har i betänkandetsärskilt nämnt de yttranden som hovrätterna i , dvs. hovrätterna i SundsvaUoch i , har avgivit. 1 vad först gäller hovrätten i bör påpekas attden i sitt remissyttrande och jag föreställer mig att också det gäller deandra hovrätterna - inte på något sätt vägt in regionalpolitiska aspekter; manhar sett lokaliseringen helt ur arbetsteknisk synpunkt för verket. Det kan, herr talman, finnas skäl att läsa upp hela denslutsats SundsvaUshovrätten drar av sitt resonemang: "Hovrätten anser alltså att bör bli denframtida lokaliseringsorten för ett domstolsverk. SkuUe emellertid, främst avregionalpolitiska skäl, verket anses böra förläggas till ort utanförStockholmsområdet, i vUket faU valet torde komma att stå meUan ochSundsvall, synes de arbetsekonomiska skäl och kostnadssynpunkter som föredragandedepartementschefen närmare utvecklat i statsverkspropositionen ge Jönköpingnågot företräde." Orden"synes" och "nägot" torde böra uppmärksammas. Jag gör för min del den tolkningen av Sundsvallshovrättensuttalande och jag tror att jag har goda grunder för att göra det atthovrätten har velat markera att om regionalpolitiska eller andra skäl skulletala för , så är skälen för en förläggning tUl inte av sådanstyrka att det bör hindra en lokalisering till , som har ansettsönskvärd av regeringens lokahseringsdelegation, av inrikesutskottoch av den ena minoriteten i justitieutskottet. Sedan har vi Umeåhovrättens yttrande, och det tycker jagär litet anmärkningsvärt. Jag har just kunnat konstatera att detyttrandet har avgivits av presidenten ensam som beslutande. Manhar inte använt den kollegiala form som är normal för en hovrätt när man avgerremissyttranden i viktigare frågor. Och det är särskilt märkligt, eftersompresidenten i var ledamot av domstolsverksutredningen och i den egenskapenredan året innan hade tagit ställning för någon ort i . Jag tror,herr talman, att mot den bakgrunden Umeåhovrättens remissyttrande inte har såsärskUt stort värde. Det var, som jag sade tidigare, den av Kungl. Maj:ttillsatta delegationen för lokalisering av statlig verksamhet som så-vitt jagvet enhälligt - först föreslog att det blivande skulle placerasi . Sedan ärendet har kommit på bord har det utskott somnormalt sysslar med lokaliseringsfrågor -vid två ohka tillfäUen och med delvisolika sammansättning båda gångerna enhälligt och med deltagande avrepresentanter för samtliga fem riksdagspartier föreslagit SundsvaU somlokaliseringsort. Jag vill gärna ånyo uppmärksamma kammarens ledamöter om detförhäUandet, dels därför att det är justitieutskottets betänkande som vi om enstund skall votera om, dels därför att justitieutskottet är ganska spUttrat isin uppfattning. Om vi håUer oss tUl det utskottsarbete som har skett i denhär frågan i' år, så framgår det av betänkandet att i de båda utskott som harhandlagt frågan har deltagit 29 av kammarens ledamöter. En klar majoritet avdem, 17 ledamöter, har tagit ställning för , en minoritet pä 9 förJönköping och en minoritet på 3 för . Hade vi haft kvar något systemmed sammansatta utskott och använt det i den här frågan, tordeutskottsbetänkandet ha gått ut på ett förslag att verket skall föriäggas tiUSundsvaU. När man väger de sakliga skäl som talar föroch talar emot de aktueUa platserna, intresset av att verket skaU kunna bedrivaen effektiv verksamhet, behovet för verket att tUl rimUga kostnader kunna haerforderliga kontakter med organ inom och utom rättsväsendet, önskemålet att fåen lokalisering som ger största möjliga effekt frän regionalpolitisk synpunkt,då kommer man - som jag kan bedöma det -till att verket bör placeras iSundsvaU. Jag yrkar därför bifall till reservationen I av m. fl. HerrLARFORS(s): beslöt ominrättande av ett centralt ämbetsverk för domstolsväsendet, nämligendomstolsverket. Beslut om det nya verkets lokahseringsort och tidpunkten förverkets inrättande ställdes då , och som en följd av detta har vinu att fatta beslut i dessa tvä avseenden.