prot · FW09123 · 1973-12-31 00:00:00 — Mot denna bakgrand synes det angeläget att manpå aUt sätt söker begränsa dessa värmeförluster. Om man kunde reduceraförlustema tUl hälften, skulle detta betyda en samhällelig besparing på i randatal 250 mUjoner kronor . Det har också från olika håll efterlysts kompletterandebyggnadsbestämmelser om högsta tiUåtna k-värden för såväl ny- somombyggnadssektorn. I sammanhanget bör kanske noteras att flertalet av deisoleringsmaterial, som brukar komma tiU användning, tUlverkas inom landet ochär relativt biUiga. Ökade byggnadskostnader pä grand av skärpta bestämmelserför isolering och ventilation torde därför ej innebära någon påtaglig påkänningför valutareserven. DärtiU kommer att dylika åtgärder skulle kunna öka antaletarbetstiUfäUen inom landet." Jag harciterat detta för att ge bakgranden tUl att vi motionerade. Jag skulle också vUja redovisa ett uttalande, som MrRussel chef för för byggnadsmiljösystem gjorde viden konferens i , , för . sade "att 90procent av dagens nybyggen, vid full beläggning, endast arbetar på enenergiförbrakningsnivå av meUan av den fulla kapaciteten. Dettaslöseri med den elektriska energin har pågått . Med dagensplaneringsmöjligheter skaU ett byggnadskomplex kunna arbeta inom 95-99 procentav full kapacitet - vid total beläggning och högsta effektivitet." Jag vUl dessutom redovisa en intervju i tidningenByggnadsindustrin med teknologie licentiaten och professor , båda vid tekniska högskolan. I intervjun heter det bl. "Ett mått på isoleringens betydelse anför IngemarHöglund frän tvä identiska och obebodda provhus som uppförts i . Det varsmåhus med ytterskal av tegel. Det ena huset hade isolerats enligt gällandenormer, det andra hade getts en optimal isolering. I det bättre isolerade huset krävdes avenergiåtgången för att hålla samma grad av uppvärmning som i detnormalisolerade huset. Det betydde således en värmebesparing på . Efter analys av bl. a. inverkan av solinläckning,köldbryggor, ofrivillig ventUation osv. kunde vi konstatera attvärmegenomgången genom väggarna var direkt proportionerlig mot de båda husensk-värden. Med andra ord: varje centimeter isolering kunde utnyttjasför energibesparing, sammanfattar . Men förutsättningar var dåatt husen var väl byggda och att isoleringen var riktigt utförd." Hanredovisar också att det är specieUt viktigt med goda takbjälklag och samtidigtatt varje grads sänkning av boendetemperaturen medför en värmebesparing pädrygt . Jag skuUe också vilja återge några synpunkter frän AlvarÖstman hos Svenska . Jag hoppas att jag på bildskärmen kan få enredovisning av vilka faktorer han anser särskUt betydelsefulla förenergiåtgången. Energianvändningen har nämhgen ökat med 6 å varje årunder senare är. Det är en trend som måste brytas. Han säger därför följande. För det första når man den största effekten om man sänkerinomhustemperaturen en smula. För det andra och det är väsentligt, eftersomdet framför allt är detta vär motion pekat på krävs en bättre isolering. Fördet tredje kan man fä en bättre driftekonomi genom att reglera bränslepannoroch annat. För det fjärde kan man genom värmeåtervinning i ventUationssystemetspara en hel del. Man kan också minska tappvattenåtgången. förordarhan individuell energimätning. Just att man har frångått individueUenergimätning har visat sig öka energikonsumtionen synnerligen kraftigt. har ägnat vår motion ett betydande intresseoch bl. a. remitterat den både tiU statens planverk och tUlIngenjörsvetenskapsakademien. Det är naturligtvis för oss motionärersynnerligen glädjande att i båda remissyttrandena framhålls att en utredning ifrågan är befogad. Man föreslår också att energiprognosutredningen, som redanär pä gång, skall verkstäUa den utredningen. Det gläder mig också att utskottetnumera inhämtat att energiprognosutredningen kommer att tUl sig knytareferensgrupper bl. a., som det står i betänkandet, "för att studera isoleringensoch ventUationens betydelse och sålunda behandla de tekniska och ekonomiskaaspekter som berörs i motionen". Jag vill avslutningsvis säga att det med hänsyn tUl denenergikris som vi faktiskt står inför är angeläget att dessa utredningar skermed skyndsamhet så att man får fram förslag så fort som möjligt. Det är barabeklagligt att vi har byggt sä många bostäder som vi gjort under en läng periodutan att ha sett över k-värdena. Det är angeläget att man hiför denupprastning av äldre bostäder, som inte minst jag hoppas skall komma tiU stånd,skapar bättre normer än de nuvarande. Genom vad utskottet har anfört omenergiprognosutredningens avsikt att ta itu med dessa problem är syftet medvär motion tillgodosett, varför jag inte har något yrkande. Hert GREBÄCK (c): Jag begränsar mig tiU att citera utskottet,när det säger; "kommer att behandla de frågor sommotionärerna önskar få ytterligare utredda." Det gäUer även de kompletteringarsom här anfört tiU motionen i fråga. Jag beratt få yrka bifall tUl utskottets hemställan i betänkande nr 27. Överläggningen var härmed slutad. Utskottets hemställan bifölls. § 28 Föredrogs civilutskottets betänkande nr 28 ianledning av propositionen 1973:132 med förslag till lag om lokalkristidsförvaltning, m. m. Ändrade bestämmelser för värmeisolering i fastig-heter Utskottets hemställan bifölls. Nr 123 § 29 Interpellation nr 141 omanvisningar av rörande -------------------- Ordetlämnades på begäran tUl (), som yttrade: Rent och gott hushållsvatten är en angelägenfråga för landets samtiiga hushåll. Inom tätbebyggelse löses vattenfrågan avkommunerna, som ofta har betydande svårigheter och kostnader för atttillhandahålla vatten av god kvalitet i tillräcklig mängd. För aUa som bor utanför planområden är vattenfrågan oftasten enskild angelägenhet, som kan vara både kostsam och tekniskt svårlöst.Tidigare vattentäkter kan bU otillräckliga eUer olämpliga genom ökadförbmkning, sjunkande grundvattenständ eller föroreningar av skUda slag. Detfinns därför ett stort behov av att skaffa fram nya vattentäkter både i sambandmed nybyggnad av bostäder och för redan befintlig bebyggelse. Det blir allt vanligare att vatten för enskUt behovskaffas genom att borra i berg, ofta tiU ansenUgt djup. Det borras varje årmeUan 8 000 och 10 000 brunnar i för en ungefärlig kostnad av 50mUjoner kronor. Kostnaden för den enskUda brunnen bhr aUtså i medeltal 5 000 å6 . HärtiU kommer kostnader för pump och ledningar, elinstaUation m.m. Det rör sig aUtså om betydande kostnader för t. ex. en viUaägare ellerlantbrukare och därtiU en kostnad som är omöjlig att i förväg beräkna. Iblandfinner man gott och rikhgt vatten på ringa djup, i andra fall får man borra eUer mer för att få vatten och då blir kostnaden avsevärd. Stundom kan man trots djupaborrhål över huvud taget inte få nägot vatten men får ändå en stor kostnad.Någon garanti för att man får vatten genom bergborrning kan nämligen ingenbrunnsborrare ge. Även om sådan garanti utstäUs har bestäUaren anledning attvara misstänksam. Genom den ökade efterfrågan på bergborrning har nämligen påmarknaden förekommit en hel del mindre ansvarskännande brunnsborrare som intevarit så noga med att fuUgöra garantiernas utfästelser. Huvuddelen av verksamheten ombesörjes dock avansvarskännande företag som gör aUt för att utföra ett kvahtativt gott arbeteoch för att betjäna kunderna pä ett korrekt sätt. Man kan emeUertid inte kommaifrån att brunnsborrningen hör tUl de verksamheter där särskUt stora krav måsteStäUas på verksamma företag. Det är svårt eUer omöjligt för icke fackmän attkontroUera borrhålets lämpliga placering, borrdiametern på djupet, borrhåletsrakhet etc. Det är också lätt för en entreprenör att förorsaka obotlig skadagenom t. ex. oljespUl i samband med borrningar, vilket tyvän- inte är heltovanligt. Konsumenten har all anledning att gardera sig emot ettotillfredsställande arbete genom förhandskontroU av företaget, bl. a.innefattande att vederbörlig försäkring tecknats. Kommunemas byggnads- och hälsovårdsnämnder har ettbetydande ansvar för vattenförsörjningen i tätbebyggda omräden, där konsumen terna garanteras gott vatten tUl ett rimligt pris lika för alla. Priset är ofta subventionerat, även om man i princip anslutit sig till självkostnadsprinci- 70 pen. För dem som bor utanför tätortvarierar vattenkostnaden mycket ochställer sig oftast betydhgt högre än för tätortsbon. Inom flera kommuner utbetalas enligt uppgift särskUdabidrag för den brunnsborrning, vilket också från rättvisesynpunktkan anses vara rimUgt. HärvidtUlämpas som regel särskUda vUlkor, innebärande lämplig kontroll ----- av hurborrningen utföres. Det skulle vara värdefuUt om byggnadsnämnderna, oavsett omkommunala bidrag utgår eUer ej, kunde erbjuda konsumenterna inom kommunerna ensådan service i samband med brunnsborrning. Genom att inom nämnderna tUlgängligexpertis sålunda anhtas skulle en garanti kunna skapas för att brunnsborrningenutföres på ett riktigt sätt. Genom en sådan medverkan skuUe man bidraga tUl en saneringav branschen och tUl att undvika de nu alltför vanhga faUen av otUlfredsställanderesultat som drabbat vissa konsumenter mycket hårt. För att underlätta förkommimerna att biträda i här berörda avseenden borde byggnadsstyrelsenlämpligen kunna utarbeta förslag tUl anvisningar i samband med brunnsborrningatt tUlställas samtliga kommuner. Med stöd av vad jag här anfört hemstäUer jag om kammarenstiUstånd att tUl herr inrikesministern ställa följande fräga; ViU herr statsrådet medverka tiU att underlätta förkommunerna att erbjuda erforderlig service tiU de konsumenter som pä egenbekostnad tvingas skaffa vatten med utnyttiande av den alltmer anhtadebergborr-ningsmetoden genom att uppdraga åt kungl. attutarbeta anvisningar för ändamålet? Denna anhållan bordlades. § 30 Upplästes följande tUl kammaren inkomna ansökan: Härmed fär jag anhålla om ledighet frän riksdagsarbetetunder tiden 1973 på grund av uppdrag som medlem avsvenska FN-delegationen. Kammaren biföll denna ansökan. § 31 Anmäldes och bordlades Kungl. Maj:ts proposition nr174 angående förenklad handläggning av skolbyggnadsärenden m. m. § 32 Anmäldes och bordlades följande motioner; Nr 2074 av m. fl. Nr 2075 av m. fl. avlämnade i anledning avKungl. Maj:ts proposition 1973:135 angående vissa organisationsfrågor rörandearmén Nr 2076 av i in. Nr 2077 av m. fl. avlämnade i anledning av Kungl, Maj:ts proposition 1973:146 angående 71 Nr 123 godkännande av överenskommelsermellan och om dels Onsdaeenden ' förbindelser över , delsflygtrafikledningstiänst m, m. med 31 oktober1973 anledning av tillkomsten av endansk flygplats pä Saltholm, m, m. § 33 Kammaren åtskildes kl, 13,41,