prot · FW0958 · 1973-12-31 00:00:00 — Jag sade i debatten i höstasatl det måste kännas deprimerande för den stora grupp av goda medarbetare somfinns på Radio-TV och som svenska folket uppskattar för deras insatser,alt det också skall finnas en mindre grupp som med sina program skaparirritation och missnöje. Med anledning av utbUdningsministerns interpellationssvartill , ett utomordentligt väl avvägt och positivtsvar om krislendomsundervisningen, kom jag atl länka på och del har med denhär frågan att göra alt man nu i en skolradioserie i religionsundervisningför nioåringar har etl häfte där man rekommenderar atl skall användassamt . Denna bok är en grov förvanskning och en förolämpningmot . Om vi skall kunna ha en skola för alla, vUkel vi strävarefter, hur kan vi då tUlåla alt man i religionsundervisningen låter en ateistkomma in med en sådan bok och atl den rekommenderas till användning? Del ärgivet all svenska föräldrar blir tveksamma hur de skall ställa sig tillreligionsundervisningen. Här är det ju som radio och TV kommer in isammanhanget. Jag menar inte att vi som på ett särskilt sätt försvarar den kristna Om förhindrande av anstötliga radio-och TV-program Om förhindrande av anstötliga radio-och TV-program livsåskådningenvUl ha någon censur. Alt del måste finnas en minimigräns för del tUlåtna trorvi på, och där är väl också utbildningsministern och jag överens. Men det måstedå finnas en balans när det gäller programmen del måste komma dit sådanasaker som inte får det utrymme som de skall ha. Det gäller de religiösaprogrammen över huvud taget men framför allt de kristna barn- ochungdomsprogrammen. Jag har tagit upp detta, och jagfrågar: Varför sänder inte TV fler kristna barn- och ungdomsprogram? Vill maninle eller vågar man inle? Kyrka och frikyrka bedriver en mycket omfattande ochuppskattad barn- och ungdomsverksamhet. Hur stor del av barn ochungdom som deltar i sådan verksamhet känner jag inte exakt lUl, men det är enmycket stor procent. Jag skulle vilja vädja till och tillutbildningsmmislern som högste chef atl tUlmötesgå delta starka önskemål ochsända positiva barn- och ungdomsprogram. Jag vill påstå alt om Radioföljer avtalet kan man inte underlåta att tillmötesgå en så allmänt utbreddönskan bland föräldrar i vårt land. Jag har här frågat om man kan tillsätta en utredning elleren kommission för all se över delta. Utbildningsminislern ger inget direkt svar- man vUl invänta radioutredningen och erfarenheterna från radionämndensverksamhet. Men jag lar för givet all anmälningarna av program inte har minskatden senaste liden, och jag tror del är viktigt atl något görs, om vi skall fåharmoni på det här området. Jag tror att TV spelar en stor roll för vårtsvenska folk och kan göra en positiv insats i vårt samhälle, och det ärangelägel att vi kan undanröja sådant som skadar utvecklingen. Vi vel alt delär många krafter i rörelse för atl komma till rätta med brottslighet ochsådant, och jag tror all Radio-TV här spelar en stor roll. Det ärviktigt atl i en parlamentarisk grupp på delta område också folkrörelsernasrepresentanter får vara med och säga sill ord för framliden. Del program som i Skärstad hartagit upp till diskussion här är en reprissändning - februari1972 närmare bestämt. Programmet har prövats av radionämnden och friats, ochjag vill understryka att - alltså en partivän till är ledamot av radionämnden. Jag vill också, med anledning av vad iSkärstad sade, understryka att jag som utbildningsminister självfallet inte harnågon som helst möjlighet att dirigera programverksamhet ålvare sig del ena eller andra hållet. Däremot har jag i dagens konselj fållbemyndigande alt tillkalla en särskUd utredning om radionämnden. Det är, somherr i Skärstad säger i sin interpellation, så all antalet anmälningarhar ökat myckel kraftigt, och jag anser all del är befogal med en genomgång avmöjligheterna atl ge radionämnden ökade resurser för all pä ett bra sätt klaraav de anmälningar som kommer in och även skapa förutsättningar för radionämndenall mera kontinuerligt följa vissa program och sändningar. Jag vill också understryka all styrelsenyligen har fått bemyndigande alt arbeta enligt en ny arbetsordning efler särskild Vidare vill jag erinra om att Ivåkanalsystemel inte harvarit i funktion , och man måste självfallet ha något längretid på sig, innan man kan dra några slutsatser av hur det systemet fungerar. Därför har jag funnit god anledning alt inta denståndpunkt jag gjort i interpellationssvaret, alltså att tills vidare avvaktaverksamheten vid innan jag är beredd alt ge ett mera direkt svarpä frågan om vad som skall hända i samband med avtalsrevisionen inför etteventuellt nytt avtal 1977. i Skärstad (c): Utbildningsministern kunde väl ändå ha någonuppfattning om det program som del här gäller och som är anmält tillradionämnden - med tanke på vad utbildningsministern sade i . Hur skall föräldrarna kunna skydda sina barn mot sådana program? Vartskall de vända sig när de upplever atl barnen får se sådant i TV, somföräldrarna absolut inte vill atl barnen skall komma i kontakt med? Och inte vill väl utbildningsministern påslå alt det hörhemma i religionsundervisningen att använda en sådan bok som Kamral ? Varskall föräldrarna få skydd för barnen mot sådant? Om vi skall kunna undvika alternativa skolor och i ställetarbeta för en skola för hela svenska folkel, så måste del väl ändå finnas någonsom kan säga vart föräldrarna skall kunna vända sig! Överläggningen var härmed slutad. Ang. betygssystemet i gmndsko-lan och gymnasieskolan §6 Ang. betygssystemet i och gymnasieskolan Herr ulbildningsmLnistern erhöll ordet för atlbesvara () framställda interpellation, nr53, och anförde: har frågat mig, av vilka skäldet inte har varit möjligt all nu la ställning till utformningen av betygen igrundskolan och gymnasieskolan. Som svar på fråga får jag hänvisa tillvad jag anfört i direktiven till de sakkunniga som tillkallades den 16 februari1973 med uppdrag att pröva frågan om belygsällningen i grundskola och gymnasieskola.Jag anförde där bl. a. följande. Utformning och tillämpning av belygsällningen i skolan harav olika skäl ofta ifrågasatts. Senast i anslutning till det nu framlagdaförslaget och förarbetena till detta har debatten varit livlig. Etl från allasynpunkter idealiskt betygssystem tycks vara omöjligt atl finna. Del är mot denbakgrunden angelägel atl man när en så bred uppslutning som möjligt kring ettbeslut i belygsfrågan. Jag finner del därför naturligt atl, innan statsmakternatar slutlig slällning till betygssystemets utformning, särskilda sakkunniga med Ang. betygssystemet i och gymnasieskolan företrädareför de politiska partierna prövar att, med utgångspunkt i skolöverstyrelsensförslag, finna en lösning om vilken i allt väsentligt enighet kan nås. Att företrädare för de politiska partierna får tillfällealt dellaga i del utredningsarbete som föregår ett beslut av statsmakterna ibetygsfrågan är enligt mm mening naturligt också mot bakgrund av all dennuvarande relativa belygsällningen infördes efler förslag årsskolbered-ning och gymnasieutredning. 1 båda dessa utredningar var depolitiska partierna representerade. HerrRICHARDSON (fp): Jag ber att få lacka utbUdningsministern försvaret på min interpellation. Utbildningsmhiistern har angivit två skäl för beslutet attdröja med ett regeringsförslag i betygsfrågan, dels alt det är angeläget alt fåen så bred uppslutning som möjligt kring ett förslag, dels att del är naturligtatt företrädare för de politiska partierna deltar i detta utredningsarbete,eftersom det gäller en fråga som har behandlats av parlamentariskautredningskommitléer. Detta är enligt min mening två mycket svaga skäl. I ochför sig är del självfallet värdefullt alt man söker skapa enighet ibelygsfrågan, men jag är av den bestämda uppfattningen att uppslutningen kringskolöverstyrelsens förslag - alltså inte det förslag som en särskildbelygsgrupp framlagt ulan eget förslag var ganska allmän.Lärarförbunden hade egentligen ingenting all invända mot det förslaget. Ochnågra garantier för all man nu skall nå fram till större enighet finns inle. Vad beträffar det andra skälet förefaller det mig ommöjligt ännu mera obegripligt. Om den principen konsekvent tillämpades, såskulle del innebära alt knappast något alls skulle kunna ändras utan särskildautredningar, eftersom de flesta reformer inom alla samhällssektorer har sittursprung i parlamentariska utredningsförslag. Oppositionspartierna brukar ju beskyllas för all jämt ochständigt kräva utredningar, men har vi verkligen blivit bönhörda långt överhövan. Någon sådär) här utredning har vi inte önskat, däremot etlregeringsförslag. Vi har ju ändå en riksdag med företrädare för de politiskapartierna, och vi har ett särskilt utbildningsutskott. är enligt min mening en onödigutredning. Olägenheterna med det nuvarande systemet är nämligen så stora attdet är angeläget all ulan dröjsmål reformera del. förslag äri stort sett bra. Del finns ingen anledning all tro all några nya synpunkter avbetydelse skall komma fram. Det gäller bara atl välja ett syslem som från olikaaspekter är det bästa eller kanske del minst dåliga. 1 ett avseende är vi heltense: något från alla synpunkter idealiskt syslem finns inte och kommer säkertinle heller atl finnas. Jag har i en tidigare interpellationsdebatt det var inovember 1971 påvisat diverse ölägenheter med det nuvarande systemet. Jagskall därför nu nöja mig med att helt kort beröra dessa. Ett grupprelalerat betygssystem innebär i realiteten enrangordning av eleverna. Det ligger i sakens natur att en sådanbedömningsprincip måste ledatill mera av stress och konkurrensmentalilel än ett kursrelale-rat system ochdärmed också förhindra eller försvåra del samarbete och den lugna och avspändaatmosfär som vi vUl ha i skolan. TUlämpningen avetl grupprelalerat betygssystem förutsätter alt grupperna inte är alltför småoch alltför avvikande från del i statistiskt avseende normala eller åtminstoneall man har god kännedom om dessa smågrupper vad avser elevernas kunskaps- ochfärdighetsstandard. Del är just genom all den nya gymnasieskolan är så oerhörtvarierande och så snabbt föränderlig som förutsättningarna för ettgrupprelalerat betygssystem nu saknas. Del finns flera hundra olika kursplaneroch därmed elevgrupper. Många av dem är mycket speciella. Jag nämnde i vårförra debatt att del finns enstaka kurser som bara förekommer på en enda skolai hela landet. Det är i sådana fall helt omöjligt att följa generellt gällanderekommendationer om betygsfördelning. Ettgrupprelalerat betygssystem stimulerar till spekulalionsbe-tingade linjebylen igymnasieskolan och borlval av ämnen, t. ex. B- och C-språk. Vi har haft enbesvärande flykt frän de treåriga naturvetenskapliga linjerna igymnasieskolan. Och detta bidrar tUl snedrekryteringen i detta avseende vid defilosofiska fakulteterna. Innevarande vårtermin står hela 350 av de 500platserna i 40-poängskurserna i fysik tomma vid universiteten. Vi vel alt enhel del av dessa avhopp från N-linjen betingals av all dessa elever fått sämrebetyg än kamrater som valt en annan linje i gymnasieskolan genom allkonkurrensen varit mycket större på just de naturvetenskapliga linjerna. Etlgrupprelalerat betygssystem är inte molivalionsbefrämjande annat än för deallra duktigaste eleverna. Som jag ser del är skolans allvarligaste problem justnu den håglöshet och lUcnöjdhel - för all inte säga resignation - som finns påmånga håll alltifrån högstadium till gymnasieskolans högsta klass.Del skulle förvåna mig myckel, om inte upplevelsen av en hopplösbelygssitualion, känslan av all del inle lönar sig all arbeta, all det inte gåratl komma ifrån de låga betygen och höja dem, spelar en mycket stor roll i delsammanhanget. Etlgrupprelalerat betygssystem ger en mycket bristfällig information om elevernaskunskaps- och färdighetsstandard. Delta är allvarligt, inle bara för elever,föräldrar och lärare utan ytterst för hela skolsystemets effektivitet och förskolpolitikernas ställningstagande. I den kvalilelsdebalt som vi haft och somvi bör ha känns det besvärande med en så ofullständig kunskap omverkligheten. Etl av skälen lUl delta är betygssystemets utformning. Frånfolkpartiels sida påtalade vi detta bl. a. i samband med behandlingen avkompetensfrågorna vid förra årets riksdag. Vi pekade på att propositionens kravpå genomgång av tvåårig utbildning eller kunskaper motsvarande minst tvåårskurser egentligen saknar innebörd så länge inle en godkännandeprinciptillämpas. För alt tanken på en oförändrad ulgångsnivå i de eftergymnasialastudierna skall bli meningsfull och för atl garantier skall finnas för atl destuderande här en faktisk och inle bara formell behörighet krävs del engodkännandeprincip. Själva principen om grupprelaterade betyg är ohållbar iden gymnasieskola som vi nu har fåll under 1960-talel. Om jagsammanfattar dessa synpunkter kommer jag till slutsatsen att Ang. betygssystemet i och gymnasieskolan Ang. betygssystemet i och gymnasieskolan olägenheternamed det nuvarande systemet är så allvarliga att de måste undanröjas med detsnaraste. Det var därför jag blev besviken över atl utbildningsministern inlelade fram ett förslag till årets riksdag, och det är därför som jag tagit uppfrågan interpellationsvägen. Betygsfrågan har enligt min mening handlagts på ett klartotillfredsställande sätt från regeringens sida. Handläggningen har varitryckig och inkonsekvent, den har präglats av osäkerhet och vUlrådighel samtbrist på handlingskraft och förståelse för hur vUctig belygsfrågan faktiskt är. Jag vUl nu fråga utbildningsministern vUken handlings- ochtidsplan han har. När blir utredningen klar? Skall den skickas ut på remiss?Skall på nytt kopplas in? När kan man vänta sig att ett nyttbetygssystem börjar tillämpas i skolan? På kompletterande frågorskulle jag vilja svara följande. Om problemet är så enkelt som angav i sittanförande blir det också ett mycket enkelt arbete för utredningen. Då kommerfröken , som är representant i utredningen, atl mycketsnabbi kunna övertyga ledamöterna om detta, och då är det heller inte någotproblem när del för regeringen gäller att lägga fram ett förslagulan remissförfarande. Skolöver-slyrelsens förslag har inte varit föremål förnågot formellt remissförfarande, och därför kan inle utanvidare uttala sig om hur pass allmän uppslutningen är. kanmöjligen bygga på pressreaklioner, men det är inle tillräckligt för alt sägaall vi vet exakt hur lägel är. hänvisar till lärarreaktioner, och det ärgott och väl. Men det märkliga är alt när talade om denallmänna uppslutningen så bortsåg han totalt från eleverna. Elevernas organisationerhar samtliga krävt en parlamentarisk-politisk beredning av belygsfrågan. Trotsallt, , är betygen inte lUl för lärarna ulan för eleverna. Meninte ett ord om dessa 1 250 000 elever hade i sitt anförande.Jag blev utomordentligt förvånad över atl ställer eninterpellation, tar upp en kritik av regeringen men inte har klart för sig altregeringen på denna punkt har gått eleverna till mötes och lillfredsslälltderas önskemål. Eleverna är naturligtvis angelägna att få en förändring avbetygssystemet, men de vUl vara säkra på all det betygssystem som kommertill stånd är ett system som vi kan bibehålla under lång lid. Därför föredrareleverna att det lar och atl del därmed skapasbättre garantier för atl systemet sedan verkligen blir hållbart. Detöverensstämmer helt med del som måste vara rnin utgångspunkt för ett oförändratbetygssystem, nämligen att det i denna kammare finns en så stabilparlamentarisk majoritet för ett belygssyslem alt inte ett eventuelltregeringsskifte hur hypotetisk den frågan än är leder till all man skallbehöva byta betygssystem i skolan. Därför har jag ansett det som angeläget atten parlamentarisk beredning får gå igenom hela frågan. Och, som sagt, är den såenkel som utgår ifrån, blir del ett snabbtarbete och möjligheter till snabbi beslut för både regering och riksdag. Allvarliga anmärkningar riktas mot våra nu gällandebelygsbestämmelser. För min del tycker jag del är bra alt en särskild utredningär tillsalt som ordentligt får ta upp betygsfrågan. Jag tillåter mig emellertid nu beröra en specialfråga somjag anser icke behöver någon vidare utredning, en specialfråga som fordraromedelbara åtgärder. Jag och många med mig har funnit det närmast upprörandealt ungdomar som inlrädessökande till spärrad utbildningslinje inte kan fååberopa sill mest konkurrenskraftiga betyg. De nuvarande bestämmelsernainnebär alt ungdomar som har etl myckel gott grundskolebetyg men sedan får ettmindre gott gymnasiebetyg inte kan åberopa grundskolebetyget. Pågymnasiebetyget kommer vederbörande inte in. Hade han icke gått igenomgymnasiet hade han kommit in. Det kan inte vara rätt atl straffa dem som genomgått enytterligare UtbUdning. Del måste kännas hårt för sådana ungdomar alt se alt deblir utkonkurrerade av kamrater som har sämre grundskolebetyg. Det här systemet har fått mycket allvarliga konsekvenser.Ett faktum är att del finns många ungdomar vi påminns om del just i dessadagar som inte vet om de skall gå ut gymnasiet eller hoppa av. Här har redanför sedan ingått oroande rapporter, exempelvis från ,lUcaså från min hemstad och från en rad andra platser. Del är ruskigtnär del i den allmänna debatten sägs atl det är ansvarslöst all i vissa fall- låta sina ungdomar gå ut gymnasiet, all del är ansvarslöst alt inte tillrådadem atl hoppa av. Vi från moderata samlingspartiet tog uppdenna fråga i och begärde atl man skulle rätta till sakenVi återkom 1972, och beställde då direkt hos Kungl. Maj:l åtgärder.Man gav Kungl. Maj:l tUl känna alt allvarliga ansträngningar borde göras förall rätta lUl icke önskvärda effekter av gällande kvoleringsbestämmelser inomgrundskolans kompetensområde. Trots detta har ingenting skett förrän den härbetygsutredningen nu har tillsatts och ärendet hänvisats dit. Jag vill vädja till statsrådet alt ompröva detta ärendemed tanke på atl många ungdomar faktiskt finner del grymt med den nuvarande ordningen.Det hemska är ju att den som på grund av mindre studielust får ettogynnsamt gymnasiebetyg icke har någon möjlighet alt komplettera detta.Vederbörande blir för alltid utestängd från att komma in på en ulbUdningslinjeför vUken han kanske har alldeles speciella förutsättningar. Del är många ungdomar som drabbas av nu gällandebestämmelser. Jag vill därför avslutningsvis än en gång vädja till statsrådetalt ompröva detta ärende och vidta skyndsamma åtgärder för en rättelse. Ang. betygssystemet i och gymnasieskolan HerrRICHARDSON (fp): Min huvudinvändning var den atl belygsfråganhandlagts på ett ryckigt och inkonsekvent sätt och alt det har dragit utalltför länge 15 protokoll 1973. Ang. betygssystemet i och gymnasieskolan på lideninnan den får en lösning. Jag kan inle finna annat än att del förhåller sig så.Det är fick uppdraget atl se över frågan.Skolöverstyrelsen tillsatte en särskUd belygsgrupp, och dess förslag gick ut påremiss tUl väldigt många instanser. Jag vUl minnas att 500600 remissyttrandenhar kommit in. Därefter har lagt fram sitt förslag, och jagkan inle erinra mig att utbUdningsministern nämnde någonting om en parlamentariskutredning i den debatt vi hade . har en parlamentarisk utredning kommit, och jag noteraratl ulbUdningsmmistern inte har angett något om vilken tidsplan som kan tänkasföreligga. Man kan också notera att ett flertal ändringar har gjortsunder tiden, ändringar som dessutom inte har blivit anmälda inför . Sedan gäller det eleverna. Det är riktigt atl jag inteberört deras möjlighet alt komma till tals, men jag utgår ifrån atl det äralldeles självklart att elevrepresentanter också skall befatta sig med dessa frågor.Det är emellertid ett problem med detta. Man frågar sig: Vilka elever? 1969 årsuppsättning av eller TLE? elever eller elever, om detskulle dröja ? Det är ett problem i fråga om elevrepresentationen justdelta all omsättningen är så snabb inom årskullarna. Jag kan inte finna annat än atl utbildningsministern harvisat sig myckel tvehågsen i denna fråga, och det är inte ulan all jag erinrarmig ett gammall danskt talesätt som lyder: dåsatan fick i sinn alt intetskulle ske, då sattehan i världen in Får jag börja med inlägg.Jag tycker det var väldigt positivt atl vi hade 500-600 remissinstanser somdiskuterade betygsfrågan. Dels gav del ett bättre underlag förskolöver-slyrelsens förslag, dels tror jag diskussionen i sig hade ettegenvärde. Min uppfattning beträffande den parlamentariska beredningensarbete är naturligtvis att detta skall bedrivas så skyndsamt som möjligt. Menhur snabbi arbetet blir klart beror på hur' pass komplicerad man frånberedningens sida anser frågan vara. Jag tror del är utomordentligt farligtatl, som var inne på, underkänna elevernas representanterdärför att det är vissa elever som 1969 sitter i och elevförbundet ochandra elever 1973. Det sitter ju vissa folkpartister i denna kammare 1973. Detkommer kanske atl vara andra här 1974, men vi vill fördenskull inle underkännaårets riksdag och dess representativitet. Jag har noterat att i motsats till herrRichardson tyckte del var bra att utredningen kommit tUl stånd. Jag har funnitdet naturligt all denna beredning, som ändå nu skall arbeta med utgångspunkt irätt avancerat material, prövar några speciella frågor, bl. a. den som herrSchött log upp. Jag vill understryka all om man släpper den nuvarande principenatt grundskoleelever kan konkurrera i särskild kvot så kommer man i en ganskakomplicerad situation. Vi har inte mindre än en mUjon människor i åldern frånlåt mig säga 1 upp till , som inte ens har grundskolekompetens. Vihar ytterligare en stor grupp som har grundskolekompetens men integymnasiekompetens. Om vi strikt genomför regler av det slag som jag förmodarherr Schött var ute efler, riskerar vi all gymnasieskoleeleven i varje lägeslår ut grundskoleeleven. Jag tror att vi måste fundera innan vi genomförförändringar som så hårt och brutalt utestänger en stor grupp på grund av atlden inte har den formella teoretiska utbildningen. Jag tror att det vore okloktatt göra något sådant. I vilket fall som helst måste vi ha ett ytterligareberedningsarbete innan jag vågar lägga fram ett förslag för , och delhoppas jag har förståelse för. Däremot är och jag helt ense om det olyckligai att vissa elever, som riskerar alt få ett lägre betyg i gymnasieskolan,spekulerar i alt del kanske är bättre atl konkurrera på grundskolebetyget ochav del skälet avbryter sin utbildning. Det är en mindre andel av dem somavbryter utbUdningen i gymnasieskolan som har det motivet, men del ärtUlräckligt att del finns en sådan grupp. Jag för min del har naturligtvis denuppfattningen alt del är en utomordentligt farlig och dålig chanslagning som deeleverna gör därför att kanske de skulle vilja söka sig in på en heltannan utbildning där kravet obönhörligt är genomgången gymnasieskola. Då har dealltså missat den möjligheten. Det är sålunda en kortsiktig spekulation man gör, och jagräknar med att man från skolledningarnas och styrelsefunktionärernas sida gereleverna information om de här riskerna så alt vi under övergångsskedet, innanvi kommit lUI rätta med detta problem, så långt det är möjligt kan nedbringa denegativa konsekvenser som jag också är medveten om följer med de nuvarandebestämmelserna. Ang. betygssystemet i och gymnasieskolan HerrRICHARDSON (fp): Jag vUl endast slå fast och det är detcentrala i vad jag sagt - atl belygsfrågan varit föremål för utredning . Ett brett remissförfarande har förekommit. Det förefaller alla som omen bred uppslutning finns kring ett förslag. Alla är medvetna om atl del ärmyckel stora ölägenheter förenade med del nuvarande systemet och all detbrådskar med en reform på detta område. Del är del som ligger lUl grund för minbedömning all det hade varit klokast och riktigast att vi hade fått ettregeringsförslag. Den breda politiska representation som utbUdningsministerntalar om finns ju i utbUdningsutskotl, och verksamheten under degångna åren har väl visat att vi utför ett konstruktivt arbete och alt vi taransvar för de förslag vi själva lägger fram.