prot · FW0942 · 1973-12-31 00:00:00 — Socialdemokratins ledande massmediautredare sagt att vi redan har regler för hur radio och TV "åsiktsmässigt skalldrivas" och att vi bör få sådana regler också för pressen. Gång på gång - till , till ,till och andra socialdemokrater - har vi ställt frågan:Delar ni den dirigistiska uppfattning som har lagt fram? Står nibakom hans förslag om att man bör uppställa regler för hur pressen"åsiktsmässigt skall drivas"? Vi har icke fått något svar. Tystnadenfrån i EskUstuna på den punkten är talande. i EskUstuna (s) kort genmäle; har här fört in en debatt heltvid sidan om betänkande. Jag hoppas att mångsidigheteninom pressen skall kunna upprätthållas genom ett så stort antal tidningar sommöjligt. Jag hoppas att man inte skall behöva gå emot regionala monopol som pådet här sättet skall tvinga fram en diskussion om huruvida vi skall behöva haregler för en public service-funktion inom pressen på samma sätt som man harinom , Jag är inte så pessimistisk, därför att jag vet att dendoktrinära inställning som här redovisat i fråga om generellabidrag och selektiva bidrag inte delas inom pressen. Man har förståelse förfrämjande av allsidighet genom åtgärder från statsmakternas sida. Vidare kan sägas att samhällets pressideologi måste utgåfrån önskemålet att främja debatt och nyhetsförmedling. Då måste man även fråntidningarnas egen sida eftersträva att markera pressens särställning genom attsöka komma ur det kommersieUa greppet. Inriktningen bör då vara att sträva bortfrån en konventionéU totalkonkurrens inom detta område. Samarbetet pädistributionsområdet måste fullföljas pä det tekniska området och vilket ärän mer viktigt - på intäktsidan med sUcte pä att information via annonser intebegränsas till förstatidningarna. Saneringsåtgärder, samarbelsåtgärder ochselektivt presstöd gör att man kan åstadkomma allsidighet utan dirigering ochutan särskilda regler. Men jag är rädd för en utveckhng, där kapitalägarnaskall bestämma hur aUsidigheten skall se ut. Jag är rädd för . Jag vUl ha mångsidighet genom en väl åsiktsdifferentieradpress. Vi skall inte diskriminera någratidningar på grund av att de utkommer på det eller det språket. Det är hellerinte uppfattning. Vi betraktar också Estniska Dagbladetsom en dagstidning men anser den tidningen inte vara berättigad till bidragenligt presstödskungörelsens bestämmelser. HerrLARSSON i Luttra (c): Jag kommer att hålla mig till frågan ompresstöd och lämna utflykter vid sidan om åt sitt öde. Dagspressens arbetsuppgifter är ju unika. Tidningarnasvarar för opinionsbUdningen och håller samhällsdebatten och den politiskadebatten levande. Därigenom fyller tidningarna en hvsviktig funktion i detdemokratiska samhället. Talet om pressen som den tredje statsmakten Men för att den viktiga funktionen skall fungera är det nödvändigtatt presskören innehåller många röster. Nedläggning av tidningar som har skettunder senare år - och ännu fler nedläggningar måste befaras komma att ske - ien utsträckning, som gjort ordet tidningsdöd aktuellt, blir därigenom ettallvarligt samhällsproblem. Vad beror då denna utveckling på? Som alla vet måstetidningarna basera sin ekonomi och därmed sin existens på annonsintäkter. Hurdetta lyckas beror i hög grad på den lokala konkurrensen. Upplagans storlekspelar då en viktig roll. De mindre tidningarna råkar lätt i ett underläge somblir förödande för deras ekonomi och därmed för deras existens. Tidningsdödenillustrerar detta sakförhållande. Många har befarat att det skulleleda till att presskören skiilla komma att beslå av ett fåtalstorstadstidningar. En sådan utveckling kan samhället inte stillatigande åse.År 1971 kom därför det statliga presstödet. har stödet utformatsganska schablonmässigt, huvudsakligen som ett stöd till andratidningar. Detsäger sig självt att utformningen gav anledning tiU kritik, och till berättigadkritik. Motionsfloden vid fjolårets riksdag vittnar om den saken. Men de olikauppslagen talar också om hur svårt det är att utforma ett bra presstöd.Problemen måste alltså benas ut genom en utredning. Och vi fick ju i fjol 1972års pressutredning. Ett mindre antal motioner tar ändock upp presstödsfrågornaäven . Mestadels är det samma frågor som aktualiserades vid fjolåretsriksdag Och avvisades, delvis med tanke på utredningen. Det kan knappast blifråga om att inta en annan ståndpunkt . Trots sina brister har presstödet hittUls fyUt denväsentliga uppgiften att hejda tidningsdöden. måste pressutredningensresultat avvaktas innan det går att åstadkomma en mer funktionell utformning avstödet till dagspressen. Jag tror inte att saken främjas av att man nu hängerpå nya provisorier på det nuvarande stödet eller ger sig in på nya tolkningarav de gällande bestämmelserna. Man kan ha ohka meningar om presstödsnämndens avslag påEstniska ansökan om presstöd. Ändamålet är i hög gradbehjärtansvärt. Om stödet skall utgå som presstöd, tidskriftsstöd eller i annanordning måste ut av pressutredningen. Inte heller här finns detanledning att föregripa utredningsresultatet. är väl en dagstidning, men närmast ärdet ett pressorgan för att bevara estniskt språk och estnisk kultur. Även somsådant bör det vara angeläget med statligt stöd till tidningen i adekvatordning. Efter utskottets ställningstagande bör det väl vara alldeles klart attdet förhåUandet att utkommer på estniska inte bördiskriminera tidningen för ett presstöd. Utskottet stöder genom sitt nuframlagda betänkande den reservation i presstödsnämnden som där anförts av herrAllan i detta avseende. Visst är det angeläget att vi kommer framtill generellt verkande regler när det gäller presstödet, och det är ju vad viaUa vill ha genom pressutredningen. Med det anförda, herr talman, ber jag att få ansluta migtill utskottets förslag. Anslag till press-stödjande ändamål Nr 42 (); Onsdaeen den ®" f''*"' Det förbryllar mig verkligen nu att inte helakammaren 14 mars1973 skulle kunna sluta upp bakomreservationen som handlar om Estniska I replik efter rephk visar det sig att alla de argument som Anslagtill press- anförts mot tidigare, vågar ni inte stå upp förhär i stödjande ändamål hammaren. Det gäller inte språket. Det är inte fel attEstniska skrivs på estniska, får vi höra , I presstödsnämndensmajoritet har man visserligen sagt det tidigare, men det vågar ingen stå förhär. Det är dessutom en "dagstidning", förklarar iEskilstuna, Det är inte det det gäller. Det är inte något slags tidning somhandlar om någonting annat än framför allt nyheter. Men vad är det då för skäl som gör att ni vägrar de pengar som man har begärt och som man rätteligen bör få enligtpresstödskungörelsen? Har i och i Luttraförsökt titta på vad innehåller? Drygt 2 500 exemplar kommertvå gånger . Vad finns det för skäl att diskriminera ? i Luttra säger att tidningen bör få stöd i"adekvat form", I adekvat form! parti har en hel radtidningar som kommer ut en gång . Flera av dem har betydligt mindre avnyhetskaraktär än vad har. utkommer dubbelt så ofta och är oftamer av en nyhetstidning än vad veckotidningar är. Den får ingenting.Är det "adekvat form" att ge och SjuhäradsbygdensTidning m, fl, 200 000 men icke adekvat form att ge något?Här tror jag att kammaren gärna vill ha en förklaring av i Luttra, i (s): Jag har ju gång på gång försökt förklara denhär saken för , Han åberopar något slags majoritet i presstödsnämnden.Men det är ju helt unikt att föra en sådan debatt. Vad man skall debattera ärvad majoritet tycker som alltså i det här lägetbestår av centerpartister och socialdemokrater. Vi instämmer i vadregeringsrådet sade inför , nämhgen att hansuppfattning var att Eesti Päevaleht kunde betecknas som en allmän nyhetstidningav dagspresskaraktär, men tidningen är inte en sådan andratidning som man villstödja enligt presstödskungörelsen. Den befinner sig inte i en andratidningsposition i förhållande till en förstatidning. Den konkurrerar inte med någonannan tidning. De svårigheter som tidningen har att t, ex, få annonser berorsannohkt på att den vänder sig till en alltför hten språkgrupp för attannonsörerna skall finna det lönsamt att annonsera i tidningen. Det är därför man måste hänskjuta den här frågan tillpresstödsutred ningen. Det finns en rad andra tidningar som inte automatiskt kan få bidrag, utan man måste diskutera om man skall behöva göra om presstödskungörelsens bestämmelser. Så enkelt är det. Det är ingen diskriminering av den här tidningen på grund av att den utkommer på 24 estniska språket. Tidningenbefinner sig i precis samma predikament som mångaandra tidningar som utkommer på svenska språket, Presstödsutrednmgen har sagt att i och för sig kan maninte tycka -och däri har folkpartisten instämt - att det finnsanledning att i utredningen förtursbehandla denna fråga, utan den får behandlasi samband med den ingående analys som man gör i dessa frågor. Det är inte bra att sprida sådana här uppfattningar om attvi diskriminerar tidningar på andra språk, då det inte förhåller sig på detsättet. Vad har vi för intresse av att sådana missuppfattningar sprids här ikammaren, ? Anslag till press-stödjande ändamål HerrLARSSON i Luttra (c): 1 utskottsbetänkandet säger man ju attutskottet kan för sin del ansluta sig till uppfattningen att produktionsbidragi princip bör kunna utgå även för tidning som utkommer på annat språk änsvenska, orn den i övrigt uppfyller förutsättningarna härför. Vad jag menar med adekvat form är att pressutredningen ävenhar alt utreda frågan om tidskriftsstödet. Jag tycker att det finns mycket somtalar för att det är en kulturgärning som utför och att detdå kan vara tänkbart att man t, o, m, kan få ett bättre stöd i den form som äradekvat i så fall. Man kan väl inte säga nej till Estniska Dagbladetsansökningar om produktionsbidrag med hänvisning till att tidningen utför en"kulturgärning" och därför i stället kanske kan få mer pengar längrefram pä annat sätt. Det finns en stor mängd tidningar som får produktionsbidragoch som också utför "kulturgärningar". En hel rad av dagstidningarnagör det, och de får ändå produktionsstöd. Det är väl htet väl magstarkt när niviU fortsätta att avslå ansökningar från med denna hycklandemotivering. i säger att vi inte skalldebattera presstödsnämnden utan vad majoritet anser.Ja, men det är ju i presstödsnämnden som man beslutar om dessa bidrag! Där harmajoriteten anfört det förhållandet att tidningen utkommer på estniska språketsom ett argument för avslag. tycker inte så i dag.Presstödsnämnden har anfört att inte är någon nyhetstidning.Herr går inte med på det heller. säger han i stället att detinte är fråga om en "andratidning" i vanlig mening. Men om inte är någon"andratidning", vad är det då? Någon "förstatidning" är detväl ändå inte med sin upplaga på 2 500 exemplar? Den konkurrerar med en radstörre tidningar. Den är väl liksom en rad av veckotidningarna som får 200 000kronor i produktionsbidrag - , Skaraborgs-Bygden,, Sörmlandsbygden, Värmlands-Bygden, Västerbygden m,fl, - just en andratidning, som bör få sina . Vad har ni för skäl kvar för att fortsätta attdiskriminera ? Anslag till press-stödjande ändamål HerrSVENSSON i (s): Det är inte fråga om någon diskriminering.Läs definitionen av begreppet "andratidning" i presstödskungörelsen,, så får klart för sig alt intesvarar mot denna definition med nuvarande utformning av presstödskungörelsen.Det är alltså inte en andratidning i presstödskungörelsens bemärkelse. Såenkelt ligger det till. Jo, om man läser definitionen av begreppet "andratidning"i presstödskungörelsen, finner man att den passar utomordentligt väl in ocksåpå , Därför bör få sina 200 000 kronorliksom de andra tidningarna, som bara utkommer en gång . Därförförblir det en diskriminering alt säga nej tiU en tidning som utkommer påestniska språket men ja till en rad svenska tidningar som utkommer mera sällan. Överläggningen var härmed slutad. Utskottets hemställan bifölls. Propositioner gavs på bifall till dels utskottets hemställan,dels reservationen nr 1 av och , och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller konstitutionsutskottetshemställan i betänkandetnr 11 punkten 1 b röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 1 av herrar Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrAhlmark begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Dennaomröstning gav följande resultat: Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 2 av m. fl., och förklarades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den somvill att kammaren bifaller hemställan i belänkandetnr 11 punkten 1 c röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 2 av Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat; Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 3 av m, fl,, och förklarades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den Som vill att kammaren bifaUer konstitutionsutskottetshemställan i betänkandetnr 11 punkten 1 d röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 3 av m, fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Utskottets hemställan bifölls. Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemställt, § 5 Föredrogs inrikesutskottets betänkanden: Nr 4 i anledning av propositionen 1973:1 i vad avser vissaför flera huvudtitlar gemensamma frågor Nr 5 i anledning av propositionen 1973:1 i vad avseranslag för /74 till vissa allmänna centrala ämbetsverk m, m,jämte motion Anslag till press-stödjande ändamål Kammarenbiföll vad utskottet i dessa betänkanden hemställt. A npassn ingså tgär der för invandrare § 6Föredrogs inrikesutskottets betänkande nr 6 i anledning av i propositionen1973:1 bilaga 13 gjorda framställningar rörande invandringspolitiken jämtemotioner. Punkterna C 1 och C 2 Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. (vpk): skedde en omfattande importav utländsk arbetskraft till . var antaletutländska medborgare inte mindre än 240 000. Med denna kraftiga invandring följer givetvis socialakostnader för att de människor det här är fråga om skall kunna fungera. Deskall kunna fungera inte endast som arbetskraft ute på de olUca företagen utande skall även kunna kanna sig som människor i det nya land dit de har kommit -inte utstötta och vid sidan om. Här kommer de rent mänskliga och humanitärasynpunkterna in i bilden. Det har kommit på samhällets lott att klara de socialaföljdkostnader som är förknippade härmed. Företagen, som med lätthet kundeordna importen av denna mänskliga arbetskraft, har inte tagit på sig dessakostnader. Inte ens då det gällt att hjälpligt lära dessa invandrare svenskaspråket har företagen haft en mer positiv inställning. De har inte ens förståttatt de genom denna sin negativa inställning har skapat svårigheter för sigsjälva. Får man tro en ordförande för en av landets störreverkstadsklubbar så var den s. k, vilda strejk som utbröt vid detta företag förkort tid sedan ett resultat av att företagen här i landet visat sig liknöjdatill kravet om undervisning i svenska språket. En stor del av invandrarna viddetta företag förstod fortfarande inte svenska. SjälvfaUet var inte orsaken till denna s. k. vilda strejkatt invandrarna i företaget inte kunde svenska, I botten låg givetvis heltandra orsaker. Men hka fullt kvarstår att liknöjdheten från företagens sida närdet gäller att ordna svenskundervisningen bidragit till att förvärrasituationen för såväl företagsledningen som verkstadsklubbens ledning, som bådavar på samma linje under dessa händelsemättade dagar vid detta företag. Manförstår verkstadsklubbsordförandens reaktion: att företagen inte ens förståttsitt eget bästa och visat en positiv syn på svenskundervisningen förinvandrare, I motionen 1524, som behandlar frågan om information tillinvandrare angående deras rättigheter och skyldigheter i , yrkas attriksdagen hos regeringen hemställer om förslag att information om invandraresfackliga, sociala och politiska rättigheter utbygges, att katastroflarmet ochlandstingets sjukvårdsupplysning förses med tolkservice samt att vid polisiärbehandling av utlänning denne på sitt modersmål ges information om sinarättigheter. Inrikesutskottetanför i sitt betänkande att det i allt väsentligt kan instämmamed motionärerna och hänvisar till en rad åtgärder som anses angelägna attvidta. Hit hör bl, a,, menar utskottet, att invandrarbyråer bör inrättas isamtliga kommuner som har en relativt stor andel utlänningar. Utskottet anföratt frågan om förmedling av tolkar sannohkt kommer att behandlas i samband meddepartementsbehandlingen av invandrarutredningens betänkande och att 1969 årsradioutredning prövar frågan om information till invandrare via radio och TVoch kommer att framlägga förslag härom. Den positiva syn som utskottet redovisar i anslutning tillvår motion 1524 gör att jag, herr talman, i denna fråga inte har något yrkande.Men jag vill ändå uttala den förhoppningen att de åtgärder som inrikesutskottetredovisar kommer att genomföras utan något större dröjsmål. i (fp); Som framgår bl, a, av har vi i utskottet kunnat ena oss i detta betänkande. Som framgår av första sidan i betänkandet fick vi 1972 förförsta gången på mycket länge i stället för ett invandringsöverskott ennettoutvandring på över 6 600 personer. För kategorin nordbor uppgicknettoutvandringen till 8 600, Det är med tUlfredsställelse jag konstaterar att vi iutskottet är helt eniga om att det förhållandet att invandringen vänds tUl enutvandring inte får innebära att våra insatser minskar för de utlänningar somvi har i landet - vi har fortfarande samma ansvar för dem. Ett bevis påutskottets eniga inställning på denna punkt är att vi har tillstyrkt tvåmotioner, en av i m, fl, och en av m, fl,,och föreslagit ökat anslag med till anpassningsåtgärder förinvandrare. Med denna korta kommentar ber också jag att få yrka bifalltill utskottets hemställan. Överläggningen var härmed slutad. Utskottets hemställan bifölls. Förvärv av svenskt medborgarskap § 7Förvärv av svenskt medborgarskap Föredrogs inrikesutskottetsbetänkande nr 10 i anledning av motion angående förvärv av svensktmedborgarskap. 1 inrikesutskottets betänkande nr 10behandlas en folkpartimotion av m, fl. angående förvärv avsvenskt medborgarskap, I ärendet föreligger ingen reservation, men herrEriksson i och jag har i ett särskilt yttrande velat markera vikten avatt spörsmålet bringas till en lösning. gällande bestämmelser föreskriver bl. a. att utlänningmåste stadigvarande vistas i landet av - vilken tid vadgäller nordiska medborgare regelmässigt avkortas till - innan man kanbli Slopande av beskattningen av fritt bränsle från egenfastighet Vi har från folkpartihåU motionerat om en avkortningav tiden till för utomnordiska invandrare och till för personerfrån annat nordiskt land. Ett av skälen till en avkortning anger vi varaönskemålet från invandrarnas sida att få utöva rösträtt i sitt nya hemland. Dågrundlagberedningen 1972 avgivna betänkande beträffanderösträttsfrågan och medborgarskapslagen icke stannat för tankegången attutlänning må utöva någon form av rösträtt, utan menar att frågan istället skall lösas genom avkortning av väntetiden, anser vi att detta önskemålbör förverkligas utan ytterligare dröjsmål. Självfallet anser även vi från folkpartihåll att man börlösa frågan inom för att uppnå en viss enhctUghet, men detönskemålet får icke fördröja frågans lösning. Redan nu har andrabestämmelser än övriga , men bäst vore ju om man kunde uppnå enhetlighet. chef, , har vitsordat attinvandrarnas primära önskemål är att få utöva rösträtt. Då detta enhgtgrundlagberedningens uppfattning kan möjliggöras endast genom lättnader imedborgarskapsreglerna förutsätter vi att sådana åstadkommes så snart sig göralåter. Jag har,herr talman, inget yrkande. Överläggningenvar härmed slutad. Utskottets hemställan bifölls. § 8 Föredrogs finansutskottets betänkanden: Nr 6 i anledning av i propositionen 1973:1 gjordaframställningar rörande utgifterna för /74 för kungl. Nr 7 i anledning av i propositionen 1973:1 behandlade förflera huvudtitlar gemensamma frågor i vad avser programbudgetering Nr 8 i anledning av i propositionen 1973:1 gjordframställning om anslag för /74 till oförutsedda utgifter Nr 9 i anledning av i propositionen 1973:1 gjordaframställningar om anslag för /74 till Nr 10 i anledning av i propositionen 1973:1 gjordframställning om anslag för /74 till avskrivning av oregleradekapital-medelsförluster Kammaren biföll vad utskottet i dessa betänkanden hemställt. § 9 Slopande av beskattningen av fritt bränsle från egenfastighet Föredrogs skatteutskottets betänkande nr 8 i anledning avmotioner om slopande av beskattningen av fritt bränsle från egen fastighet. I dettabetänkande behandlades motionerna 1973:128 av i Skärstad m. fl. (c) varihemställts att Maj:t skulle anhålla om utredning och förslag angående sådan ändringi skattelagstiftningen att fritt bränsle från egen fastighet inte blevbeskattat samt 1973:1012 av i m.fl. (fp) varihemställts att hos Kungl. Maj:t begärde revidering avriksskatteverkets anvisningar innebärande att bränsle från egen skog ejbeskattades. Utskottet hemställde att skulle avslå 1. motionen 1973:128, 2. motionen 1973:1012. Slopande av beskattningen av fritt bränsle frän egenfastighet Reservation hade avgivits av herrar i (m),i (fp), (), i Trobro (m), iStockholm (c). () och i (c) vUka ansett att utskottetbort hemställa, att med anledning av motionerna 1973:128 och1973:1012 hos Kungl. Maj:t skulle anhålla om förslag till sådan ändring ikommunalskattelagen (1928:370) att förmån av fritt bränsle till bostad påjordbruksfastighet undantogs från beskattning. i (c); I skatteutskottets betänkande nr 8 behandlasen fråga som i föranlett ett htet meningsutbyte.Frågan gäller slopande av beskattningen av fritt bränsle från egen fastighet. Enligt kommunalskattelagen 42 § är det som bekant så, attvärdet av skogsprodukt som skattskyldig tillgodogjort sig för sig eller sillhushåll skall tas upp tUl beskattning, baserat på ortens pris. I den mån manfår bränslet från en allmänning är det ju allmänningen som beskattas, och dåföreligger inte skattephkt för den enskilde. Normalvärdet som man skall ta upp varierar i olika delarav vårt land. Det är lägst i och högst i , vilket får sessom en klassificering av skogens kvalitet i olika landsändar. har vid tidigare behandling av del här ärendethaft en viss benägenhet att avslå de motioner som krävt att beskattningen skallslopas. a. har majoriteten gjort gällande att det skulle innebära förmånerför vissa kategorier av skattskyldiga. Man kan kanske fråga sig vad utskottetsmajoritet menar med det. I reservationen betonar vi att när man infördebestämmelserna var förhållandena helt annorlunda än de är . Bl, a, medhänsyn till det minskade rotnettot på ett flertal skogsprodukter framstår denhär beskattningen som ytterst otidsenlig. Man har också med denna beskattningbidragit till ökad olje- och eluppvärmning, vilket ur nationalekonomisksynpunkt kanske kan anses som diskutabelt. Det borde vara bättre att gynna användningenav inhemskt bränsle. Vi har dessutom i reservationen tagit upp det någotorättvisa förhållande som gäller för den som anhtar anställd arbetskraftjämfört med den som gör arbetet själv.