prot · FW0973 · 1973-12-31 00:00:00 — En effektiv, framåtblickande och konstruktiv svenskbiståndspolitik är ell av leden i en sådan förberedelseprocess för vår del,tillsammans med de insatser som vi söker prestera på sådana andrainternationella samarbelsområden som mihö-, resurs- och befolkningspolitik.Tillsammans manifesterar de en politisk vilja tUl konstruktiv handling som börvara den lilla, rika och gynnade statens kännetecken. i (vpk) kort genmäle: Jag ber om ursäkt, men direkta angrepp uppkallade mig lUl en replik. Vi tyckte också att det var något egendomligtnär vi läste uttalandet från , och vi förhörde oss därför 120 beträffande ett par av de ländersom var inblandade där om motiven för Vi lät förhöra oss hos deras diplomatiska Nr 73 representationer, och vi fick därvid den förklaring som jag här har angivit Onsdaeen den och som vi icke har någon anledning att i sak betvivla, 25 2pi,j| 1973 När detsedan gäller de falliga ländernas inställning till så får man------------- ju skilja på tvä saker. Ingen människa, hur kritisk man än är mot . . * ,har något emot den praktiserade låneformen såsom en * form för bistånd. Det är i och för sig en mycket vettig och riklig låneformoch den gynnsammaste som går atl uppleta. Men del är ju inte detta delhandlar om, utan del hela handlar om sättet på vilket medlen harkanaliserats - på länder och på projekt - hur de har använts och. Om man sävill, hur de har missbrukats. Det är vad frågan rör sig om, och del är därman har anledning all rikta den skarpa kritiken. Den kritik man kan rikta mot IDA-medlen är ju att de i såhög grad har använts för alt stötta under tvivelaktiga strävanden från direktafascistiska regimer och atl de ingår i ell mönster som i allthögre grad har följt. Dessa medel har därmed blivit ett slags stöd åt denamerikanska utrikespolitiken. Stödet till denna typ av regimer måste också och detframgår av vissa av projektens natur i mycket hög grad ha undanröjt denfaktiska effekt som dessa pengar skulle ha kunnat få under andra betingelseroch givna till andra regimer som vore politiskt mindre obskyra och allmänt Settmera hederliga. Vad vi kritiserar är just den politiska princip som helatiden ligger i botlen för Väridsbankens verksamhet, atl vara ett stödorgan ålden internationella fascismen och ål den amerikanska utrikespolitiken. Dengången skulle kunna tänkas vilket är högst hypotetiskt frigjordfrån del sammanhanget är det självklart all man även från socialistisk synpunkthade anledning alt se på ett annat sätt på det hela. Men jag tycker inle att , när hon nu har tagitupp en dispyt med mig, skall komma ifrån så lätt. Även hon skulle kunna tänkassvara pä den direkta frågan: Tycker atl del är politiskt Smakligtoch tror att del kommer att gagna de fatliga ländernasfolkmajoriteter all man bedriver denna kanalisering av stora belopp med denspeciella inriktning de har fått till den turkiska fascislregimen, till denindonesiska generalsjuntan och lill alla de andra politiskt och på annal sättobskyra mottagare, som åtnjuter dessa förmånliga låneformer, när det finnsregimer som är både politiskt effektiva och hederliga och som skulle kunnaanvända dessa pengar bättre? () kort genmäle: Ja, jag tycker all det är politiskt smakligt.Det är den politiskt mest acceptabla form för finansiell resursöverföring tillde fatliga länderna som jag över huvud taget har funnit i denna värld. Jag bestrider påslående om alt pengarnakanaliseras för atl gynna fascistiska regimer. Del är ell ordval som jag icke accepterar och som jag anser vara klart felaktigt. Jag skall också avhålla mig från alt - som har gjort tidigare i debatten - systematiskt blanda ihop banklån och IDA-krediter. Nr 73 resurser går till , över 60proceni går till de fattigaste länderna, som den '' i bruttonationalprodukt per capita. Tj apj-jjJ973 Av de falliga länderna kan jagräkna upp ett antal IDA-kreditmotta- -------------------- gare,som jag tror atl inle ens kan beteckna som fascistiska Vad sägs om ländersådana som , , , * , ,, , , Demokra- tiskaRepubliken , Sri Länka? Jag tror knappast all skulle kunnakalla dessa regimer för fascistiska. Vidare beträffande inriktningen av IDA-krediterna: TUlvilka områden går de? sade om jag minns rätt attandelen IDA-krediter lill jordbruksutveckling har minskat. Del är faktiskt,herr lalman, precis tvärtom. IDA-anslagen till jordbruksutvecklingen har ökatfrån sammanlagt lill , 238miljoner dollar , och år1972. Därmed går av den totala kredilgivningen från tilljordbruket. Utöver detta kommer biständsgivning lill undervisning ochutbildning lill de fattigaste länderna. Detta bistånd har ökat från 13,6miljoner liU 46,8 miljoner år 1972. Jag kallar icke della för kreditgivning inriktad på allkanalisera bistånd till fascistiska regimer och befästa deras maktställning.Jag sparar sådana politiska invektiv och lillmälen lill den som ursprungligenintroducerade dem i den här deballen. i (vpk) kort genmäle: är en skicklig demagog när honräknar upp alla förment progressiva regimer, av vilka en del i mycket ringagrad är det. räknar upp de länder som fått de allra minsta ochobetydligaste beloppen, möjligen undantaget. Vad däremot glömmer att tala om är att deutpräglat fascistiska regimerna i , , , Thailandplus ett par andra myckel utpräglat fascistiska regimer tillsammans sedan den 1januari 1972 har erhållit lånebelopp som icke oväsentligt överstiger delånebelopp som har kanaliserats till . Del är högst väsentligt atthälften av de 185 mihoner som pressas ut huvudsakligen av de svenskalönearbelarna kanaliseras till sådana regimer. vill väl inle, alla stolta siffror tilltrots, göra gällande alt det är i siffrornas storlek som det hela ligger? Dettahar ju också en kvalitativ aspekt. är väl inle så naiv att hontror atl när man lägger pengar i händerna på den indonesiska generalsjuntaneller på general i skulle della komma folkel lill godo,skiUle detta ha någon verklig utvecklingseffekt? Löskopplar man så fullständigtbiståndspolitiken från allt politiskt länkande och likställer fascistregimermed progressiva regimer hur som helsl, tror man all 50 miljoner hit och 50miljoner dit gör detsamma, bara 50 miljoner betalas ut lill någon, likgiltigtvem då har man verkligen förpassat sig till teorins värid från den hårdamaktpolitiska verklighet som råder här. Vi har motsatt oss della flöde av pengar till regimer somär politiskt 122 obskyra och som på grund därav ickehårde politiska målsättningar som ärförutsättningen för att de skall kunna göra någon insats som är socialtprogressiv och föra utvecklingen framåt i de länder som de har under silljärnhårda herravälde. () kort genmäle: Jag överlåter ål i altockså i fortsättningen föra debatten i de här ordalagen och avslår från atlbemöta alla hans invektiv och hans belygsätlning av politiska regimer mntjorden. Inle heller behöver jag komma med enbart några, som han säger, stoltasiffror Jag skulle kunna i sak redovisa inför kammaren de projekt i de härländerna som finansieras med IDA-krediter och som sanneriigen är inriktade påett sådant sätt att de kanaliseras direkt lill folkens verkliga bästa, men jagskall inle trötta kammaren med det. Jag skall bara ta upp etl par exempel, hämtade från deländer som gjorde sig lustig över . Det härholellbyggel i var del ju så märkligt att man skulle spilla pengar på.Vad innebär del projektet för vilket ger en kredit på 4,2 mUjoner dollar?Del betyder all detta lilla bergland uppe i kommer att kunna fördubblasin utländska valutareserv genom de inkomster som den ökade turismen kommer atlge. Del kommer atl innebära 500 nya arbelslillfällen i ell litet land, som ärlika dominerat av arbetslöshet som praktiskt tagel alla andra . Ochdenna nya verksamhet kommer också all i betydande omfattning stimulera enindirekt sysselsättning. annal land över vUkel gjutit sinainvektiv i form av betyget "fascistisk regim" är . Vadbetyder del för ett land som med 120 mUjoner människor utspridda ien ö-värld som vi alla kan studera på kartan, om man får förbättringar på någraav de avlägsna öarna av sina utkomstmöjligheter i jordbruk och olika slag avodlingar, om man får ett famiheplaneringsprogram introducerat, om man får sinakommunikationer sjöledes mellan öarna förbättrade? Detta är IDA-projekt. Kommerde alt gå lill folket eller till alt befästa den fascistiska regim, som sitternågonstans i huvudstaden ? Jag besttider alt har räll isin karakteristik och vidhåller min Jppgift att detta är den mestbetydelsefulla, mest värdefulla kreditöverföring som sker till den fattigaväriden från den rika. Vi har allt skäl att också i fortsättningen stödja den. (vpk): Vi har från vpk:s sida hemställt omväsentligt större bistånd lill Demokratiska republiken , lill RepublikenSydvielnams provisoriska revolutionära regering, till patriotiska frontoch lill i Cambodja. Jag skall här begränsa mig till all tala för en av demotioner som kommunisterna har väckt, nr 72 om en forskningsfondför . Först skall jag i korthet ange den yttre ramen för denna idé, somredan visat sig vara mycket fruktbar. Överallt i där befrielserörelsen har verkat, ävennär det skett under historiens mest förödande bombningar, har den visat enfantastisk förmåga att genomföra reformer. Och della är naturiigtvis en av deallra 'viktigaste orsakerna till att den inom loppet av ett tredjedels sekelhar den 25 aprU 1973 Nr 73 kunnat besegra tre av de mestutvecklade industrislaternas militärmakter. Onsdagenden Först genom auguslirevolutionen då hela landet, både nuvarande 75 aoril1973 och nuvarandeNordvietnam, frigjorde sig ur den japanska ------------------ ockupationen och Demokratiska republiken , sedan Detstatliga utveck- f i i i i i f ft -- * genom segern över den Iranskakolonialmakten etter ell närmare mo ar * långt krig, och genom segernöver USA-imperialismen. av befolkningen i utgjordes av bönder. "Att befria nationen betyder först och främst och i allt väsentligt attbefria bönderna", skrev - - generalsekreterareLe i en bok. Den vietnamesiska revolutionen, 1970. Han fortsatte:"Demokrati här betyder först och främst och i allt väsentligt demokrafiför bönderna. Böndernas intensiva önskan är all nationen ska bli oberoende ochatl odlarna ska ha jorden och alt de ska vara befriade från del tvåfaldigaförtrycket av imperialismen och feodalismen. De kan endast undkomma förtrycketoch exploateringen under de stora jordägarnas händer om imperialismen, somförsvarar och skyddar feodalismen och är vår nations och böndernasvärsta fiende, störtas över ända. Alt frigöra bönderna från del ok sompåtvingats dem av de feodala godsägarna, atl ge dem jord, detta är det centralainnehållet i den-demokratiska revolutionen. Atl göra della är alttillgodose de krav som den nationella befrielsens sak ställer, därför atl 'detnationella problemet i de koloniala länderna är i huvudsak etlbondeproblem'." Redan under befrielserörelsen mot del fascistiska i början av 1940-lalel genomfördes en försiktig jordreform ide befriade områdena. Jag säger "försiktig" därför att man gick frammycket taktiskt för att få en så bred samling som möjligt och också få med enhel del av de större jordägarna i befrielsekampen. inleddesutbildningen av kadrer för militära och civila uppgifter. Det gick självfalletlångsamt i början, då landet efler ett 80-årigl kolonialvälde varutomordentligt efterblivet och de inom befrielserörelsen som hade någon form avutbildning var mycket få och helt naturiigt skulle räcka lill för allt. Hurefterblivet landet var framgår av några sifferuppgifter som jag hämtat frånsjukvårdsområdet. Vid tiden för augustirevolutionen fanns i helaVietnam 51 infödda läkare, 152 läkarassislenter, som väl närmast hade enutbildning motsvarande våra fällskärers , 21 apotekare, 1 227sjuksköterskor och 215 barnmorskor. Bara etl fätal av dem hade utbildning inivå med moderna krav. För hela , alltså för både , ochCambodja, fanns det en enda högre medicinsk undervisningsanstalt med franskalärare och med en mycket liten utbildningskapacitet. Undervisningen skedde påfranska. Bara en handfull läkare och apotekare utexaminerades varie år. Nästanundantagslöst - kanske t. o. m. ulan undantag slog de sig ned i storstäderna.För bönderna den stora massan av befolkningen - fanns ingen sjukvård eller hälsovårdalls. Sedan kom del nioåriga djungel kriget. Den mest kände avVietnams läkare då, professor , som ett tiotal år, till sin död , var hälsovårdsminisler i Demokratiska republiken , redo gjorde i en intervju 1965 för det dilemma och de gigantiska uppgifter '- man stod inför efler segern överden franska kolonialmakten. hansberättelse skulle kunna ge vägledning för många av de folk som fått ellererövrat sill nationella oberoende och haft en likartad situationmen ofta gjort mycket små framsteg trots åtskilligt av vad som i deballen härhar kallals bistånd. Jag tror också att är ett alldeles utomordentligtexempel på hur biståndet kommer till nytta när de sociala och politiskaförhållandena är gynnsamma. "Vårt land var 1955 inte endast fattigt", sadedr Thach i intervjun. "Till den urgamla misären kom de kaotiskaförhållanden som åstadkommits av av krig. Folkel hotades avhungersnöd. Dessutom och vi skall inte vara rädda för att använda rättaordet - var vi etl efterblivetland.----- Folk drack fortfarande vatten ur stillastående dammar ochåkallade andarna när de blev sjuka, Miljoner män niskor led av malaria och trachom, hundratusentals av tuberkulos, könssjukdom och spetälska, som praktiskt taget hela befolk ningen led av tarmparasitsjukdomar," "Del blev verkligen ell krig mot sjukdom",fortsatte , "1 första hand måste vi bestämma oss för en strategisom var anpassad till förhållandena i vårt land. Om vi helt enkelt hade byggtsjukhus, hur många skulle vi ha behövt bygga för all la emot och behandla dessamiljoner sjuka människor? Hur många läkare, hur mycket medicin skulle hakrävts? Man ger behandling lill en patient medan hundratals står i kö viddörren till ens institution. Vi skulle ha försatt oss i en ohållbar defensivposition. Och vad värre är, en patient som botats skulle snart sjukna i sammaeller någon annan sjukdom. Vi beslutade oss oreserverat för en offensivstrategi: atl angripa sjukdomarna vid deras ursprung innan de bryter ul. Medandra ord: Det är bättre atl förebygga än alt bota." Jag harhär citerat direkt ur intervjun med . Jag tror all alla som rest i Demokratiska republikenVietnam de senaste åtta tio åren, även under de år när bombningarna hadeförstört nästan alla städer, har - med eller mot sin vilja gripits av dendjupaste beundran för resultaten av den offensiva strategi som om. från befrielsen 1954 vaccinerades miljoner människor motsmittkoppor, kolera, tyfoidfeber och polio. Under ledning av experter fränSovjetunionen genomfördes systematiska kampanjer mot två av de mest förhäriandefolksjukdomarna, malaria och ögonsjukdomen trachom. Av Demokratiska republikenVietnams 13 miljoner invånare är 1954 var 8 mihoner Irachomsjuka, och inlemindre än 100 000 hade blivit blinda av denna sjukdom. Två enkla hygieniska anordningar hade man börjat införaredan under djungelkrigel 19451954, "dubbla septic tanks" och djupabrunnar med belongrör och lälslulande lock. De förra ersatte allsköns primitivaavträden. De senare blev dricksvaltensreservoarer i stället för de oftaststarkt förorenade dammarna. drevs och drivs alltjämt enlandsomfattande hygienisk upplysningskampanj. Närjagreslei förstagängen - 1958 - fanns det fortfarande stora avskrädeshögar i många byar. Närjag reste där under bombningarna 1967 var del överallt komposthögar i ställetför avskrädeshögarna, och så långt jag kunde finna fanns det "dubblaseptic tanks" och djupa brunnar med rent vatten till varje enskild gårdeller i varje fall avstånd från varje hus i vae Under en av resorna i provinserna var ivårt sällskap och demonstrerade dessa enkla hygieniska anordningar, som hansjälv hade varit med om att driva kampanj för från början. hade ell föregående som jag först senarefick reda på. Han tillhörde från början del kejserliga hovet i Hué. Han var enav prinsarna där, för övrigt kusin till naltklubbskejsaren . Men han komredan tidigt med i befrielserörelsen och blev ledare för , dendåvarande befrielserörelsens, organisation i under hela krigetmot de franska kolonialisterna. Han satsade sig helt för sitt folk och levdevid då jag personligen blev bekant med honom i en myckel anspråkslösvåning i ett av Hanois folkrikaste kvarter. Han dog på sin post - under en resatill sin hembygd i de befriade områdena av Sydvielnam. Men numera finns detmånga högl kvalificerade läkare och medicinska vetenskapsmän som fortsätter meddr Thachs exempel för ögonen, bland dem som är eninternationellt känd kirurg och som har personlig kontakt med den svenskaforskargrupp som går under namnet "Forskning för i ". Del var detta forskningsprojekt i som gav ossuppslaget lill vår molion om en forskningsfond för . Jag är övertygad omalt om vi hade haft molionsulkastet klart på etl tidigt stadium, så skulle del inleha blivit bara en partimotion, ulan då kunde det ha blivit räll storuppslutning kring det projektet här i . har avvisat motionen med motiveringen alt"tanken på en dylik insats inte ingår bland de projekt som lagils upp fränDemokratiska republiken sida i förhandlingar med de svenskamyndigheterna". är säkerligen riktigt, och del kan finnas fleraskäl. Dels var projektet ganska ungt , dels måste man iVietnam självfallet göra prioriteringar, och del är ju mängder med önskemål somär mycket trängande och som man i första hand vill tillgodose. Jag har själverfarenhet av hur även mycket angelägna saker som föreslog intekunde sällas upp på de listor som regeringen lade fram, trots att han själv varen av de ledande ministrarna i regeringen. Jag tror alt det är ungefär somunder budgetarbetet i kanslihuset eller i i , alltså attdet är många myckel angelägna projekt som inte kommer med därför att det finns andrasom är ännu mera trängande. Det var vid för de indokinesiska folkensfred och oberoende i som representanter för Lundsstudentkår diskuterade denna form av bistånd med andra forskningsgrupper ochmed representanter för . Som följd av denna kontakt inleddes våren 1972den s. k. Hanoiaktionen, som inbringade till Hanoisuniversitet. 1 samband med detta bildades arbetsgrupper av forskare vid bl. finns del en mängd svenska forskare knutna tillolika projekt; där finns medicinska kemister, organiska kemister, biokemister,livsme-delsleknologer, växlfysiologer, genetiker, ekologer, marinbiologer,farma-kologer, fysiologer och åtskilliga forskare inom praktisk medicin. Bådeuniversitetet och tekniska högskolan i är engagerade. juristeroch andra har visat sitt intresse för delta forskarsamarbete. Jag skall här bara med några få ord nämna hurforskningssamarbetet går till. Från medicinska högskolan i , från eller från andra forskningsinstitutioner förklarar man vissaproblem, som man inte kan eller inte för ögonblicket har personal ellerlitteratur alt lösa. Motsvarande experter i söker lösningen och skaffarfram och sänder all vetenskaplig litteratur på detta, speciella område. Dethänder också att man från sänder melodbeskrivningar och alt motsvarandeexperter här sänder sina kommentarer tUl dessa beskrivningar. Ett annatexempel: I har man använt en mikroorganism som heter micrococcusglutamicus för framställning av glutaminsyra, men sedan kom en bakteriofag - enannan mikroorganism - med i spelet. I håller forskare nu på att söka lösaproblemet med att få bort detta störande element. I vissa fall har man 'vid forskningsinstitutioner i Hanoiinitierat ett projekt som forskarna i fortsätter att utveckla. Som exempelkan nämnas att några medlemmar i kemistgruppen sökt framställa malerial urbivax, som kan spridas i en tunn film över vattnet i de miljontals kratrar somde amerikanska bomberna åstadkommil. Om man får fram en sådan film av deltaeller annat malerial jag upptäckte i en engelsk tidskrift alt man där arbetarmed lipoider för atl göra denna film - kan man hindra atl dessa dammar blirkläckningsanstalter för malariamyggor. Den film som krävs bör vara förgängliginom rimlig lid så atl den inte i likhet med DDT kommer all utgöra en ny faraför människor och djur. Man skulle behöva en hel del pengar tUl inbjudningar förvietnamesiska forskare alt vistas här och samarbetapersonligen om dessa olika projekt och också fortsätta sinvetenskapliga utbildning. Del krävs en hel del pengar också för att snabbt skaffafram alla de särtryck och vetenskapliga arbeten som blir aktuella. Man använderhär datasökning, och det kan bli ganska myckel material om varje forskningsprojekt mycket dyrbart malerial, som man gärna vill sända snabbt. Från Svenska kommitténför och Vietnamhjälpen har vi stött delta projekt med mindre belopptill flygtransporter tUl . Men enbart litteraturen för en endaforskningsuppgift kan gå på ganska , och en del av denapparatur som behövs och som de svenskar som arbetar med detta gärna vill sändatill är oöverkomlig med de resurser som finns. Redan när vår motion skrevs var ett 60-lal forskare iLund, huvudsakligen doktorander och forskare på docentnivå, engagerade i dellaforskningssamarbete. Också i och i andra universitetsstäder finnsett stigande intresse för denna praktiska form av solidaritets-arbete, och delkan självfallet utvecklas på alla länkbara områden. Jag föreställer mig exempelvis alt del - när slutgiltigfred nåtts i - blir en enorm uppgift att söka konservera och ta varapå vad som kan finnas kvar av arkeologiska och historiska minnesmärken fråndessa folks mångtusenåriga civilisation. Där skulle kanske svenska arkeologeroch med dem närbesläktade forskare kunna bidra med ett avsevärt och värdefullt arbete. Jag tror också atl man skulle kunna Nr 73 utvidga arbetet till tekniker ochandra - kort sagl till många områden. den ' ' ° '8 är detta ett ganska bUhgl projekt jämfört med mycket 25 anril1973 annat. är det en utomordentlig metod alt dra in många -------------------- människori ett oegennyttigt och utomordentligt värdefullt bislåndsar- Detstatliga Utveck- vilket visas av erfarenheterna från . Därmedunderlättar man Itngsbistandet också skapandet av opinion förvidgat bistånd. Jag beklagar all utrikesutskotlet inte uppfattat hurväsentlig vår motion var. Därför måste jag yrka bifall till klämmarna imotionen. Dessa återfinns pä s. 14-15 i betänkandet, men jag kan här återge demdirekt ur motionen: Mot bakgrund av det anförda föreslås att riksdagenbeslutar inrätta en statlig forskningsfond för , varvid fondens medelskall användas i samarbete med myndigheterna i republiken för finansiering av uppbyggnaden av basresurser för vetenskapligforsk-rung och teknisk utveckling i DRV, i synnerhet av sådana institutioner,bibliotek och andra vetenskapliga inrättningar, som skadats eller förstörts avUSA:s bombningar, dels för inköp av vetenskapliga instrument och annanutrustning, dels för forskning och teknisk utveckling i , utförd avvietnamesiska vetenskapsmän och tekniker, och dels som stöd tUl de svenskaforskare och tekniker, som i samarbete med vietnamesiska kolleger självabedriver forskning för , eller på annat sätt, exempelvis genomsammanställningar ur vetenskapliga rapporter, stöder den vietnamesiskaforskningen, samt att för /74 till dennaforskningsfond för anvisar 25 mihoner kronor. inlägg är karekterisliskt fördebatten. Det har förts fram många synpunkter under dagens överläggningar ochlångtgående krav, och hans förslag är enligt vad jag förstår ett av de krav somrimligtvis en gång bör hamna för behandling hos den tillsattabislåndsulredningen. Därför kan jag i all korthet yrka bifall till vadutskottet har att säga i det här avseendet. Kammarens ledamöter känner säkert vid denna lidpunkt enövermannad av såväl synpunkter som argument och många upprepningar i dennadebatt. Därför skall jag falla mig myckel kort i anslutning lill punkterna 14,16 och 19 och med några ord utveckla vad som sägs i utskottets belänkande. Punkten 14 behandlar frågan om bidrag till enskildaorganisationers hjälpverksamhet.