prot · FW09160 · 1973-12-31 00:00:00 — § I Justerades protokollet för den 7 innevarande månad. Översyn av tullbestämmelser och skatteregler förkungahusets medlemmar § 2 Översyn av tullbestämmelser och skatteregler för kungahusets medlemmar Föredrogs skatteutskottetsbetänkande nr 5 1 i anledning av motion om översyn av tullbestämmelser ochskatteregler för kungahusets medlemmar. I detta betänkande behandladesmotionen 1973:888 av m. fl. (s) vari hemställts att riksdagenhos Kungl. Maj:t begärde en översyn av tullbestämmelser och skatteregler förkungahusefs medlemmar. Utskottethemställde att skulle avslå motionen 1973:888. HerrBERGQVIST (s): Om vi har ett kungahus och kungahusetsmedlemmar fullgör vissa uppgifter i offentlig tjänst, är det självklart att deskall ha en rimlig ersättning. Men det borde vara lika självklart att helaersättningen utgår i form av anslag över budgeten och inte i form av speciellaskatte-och tullbefrielser. Det strider mot sunda budgetprinciper. För det första är det fel aft skatter och tullar integäller lika för kungahusefs medlemmar och andra medborgare. För det andra gårdet knappast att i förväg beräkna det ekonomiska värdet av sådana privilegier.Enligt moderna budgetprinciper borde fastställa hela ersättningentill kungahuset i samband med den årliga budgetbehandlingen av anslaget tillden kungliga hovhållningen. måste vi erkänna att vi infe när vi behandlarbudgeten vet hur mycket pengar som staten satsar till kungahuset. Sedan har vi specialproblemet med de medlemmar avkungahuset som bosatt sig i utlandet eller som helt lever som privatpersoner iSverige utan att ha några officiella plikter. Varför skall dessa personerbefrias från kupongskatt, ha en särskilt lindrig skala när det gäller arvsskaftosv.? Även om man skulle pröva detta och komma fram till uppfattningen att debör ha ett statligt stöd, så gäller även då huvudregeln aft ett sådant stöd börutgå genom anslag över budgeten, inte genom att man gör särskilda undantag iskattelagstiftningen och tullbestämmelserna. Det finns faktiskt exempel på i den gruppen frivilligt avstår från att utnyttia dessa privilegier. Jag förmodaratt vederbörande upplever förmånerna som orimhga. Den inställningen är värderkännande. Men ingen skugga bör falla över de personer som utnyttiar sinaprivilegier. Översyn av tullbestämmelser och skatteregler förkungahusets medlemmar Dessaprivilegier är ju fastställda i lag, och skall någon kritiseras i sammanhangetså är det väl , som fortfarande godtar denna ordning. Jag yrkar därför att i anledning av motionen 888ger Kungl. Maj:t tUl känna att kungahusets nuvarande skatte- och tullförmånerbör prövas med utgångspunkt i att kungahusets medlemmar i princip skall varaskatte- och tullmässigt jämställda med övriga medborgare. I detta anförande instämde herrarJansson (s). () och i (s), (),herrar Älemyr (s), Rosqvist (s) och NUsson i (s), (),herrar (), () och Gadd (s), (), (),fm i (s), (vpk) samt (). Det här betänkandet grundar sig som aUa förstår på enkompromiss i utskottet. Vi säger i betänkandet att invändningar i och för sigkan riktas mot att kungahusets medlemmar inte är skyldiga att erlägga skatt ochtull i samma utsträckning som andra medborgare. Det är utskottets enhälligamening. Men vi anser ändå att det bör ankomma på Kungl. Maj;t att bedöma dessa frågori samband med budgetbehandlingen. Storleken av de apanage och andra anslag somnu utgår till kungahusets medlemmar är ju fastställd med hänsyn till att dessainkomster inte är skattebelagda. Skall man nu ändra denna ordning måste man,som ju alla förstår, ändra också på apanagen och anslagen tih kungahuset, ochdetta måste ske efter en prövning i . Vi har inte velat gå så långt aft vi säger att det härskall genomföras på något visst sätt. har lagt fram ettbetänkande, där man diskuterar den här frågan. Maj:t har ännu inte lagtfram något förslag med anledning av detta betänkande, och vi har ansett att vibör avvakta Kungl. Maj:ts prövning av frågan. Vi skriver dock i betänkandet attvi förutsätter att frågan om kungahusets skatte- och fullförmåner kommer attprövas i detta sammanhang. Jag tror inte att något annat utskott skulle haföreslagit något annat i detta avseende. Jag ber med det anförda, herrtalman, att få yrka bifall till utskottets hemställan. HerrBERGQVIST (s): Jag har inga speciella synpunkter på i vilkaformer och på vilket sätt den här prövningen skall tillgå. Jag tycker liksomherr aft man med förtroende kan överlämna åt regeringen att göra denprövningen i de former som anses lämpliga. Studerar man motionen noga finnerman faktiskt också aft där inte sägs någonting om att det skall tillsättas ensärskild utredning eller något sådant. Vad det är fråga om är att göra enöversyn, och Kungl. Maj;t får självständigt avgöra i vilka former den bör ske. Jag har mycket stor respekt för i mångaavseenden, och jag skall därför passa på att citera vad han sagt i den härfrågan tidigare. Är 1971 behandlades en liknande motion av och fruSigurdsen. Denavstyrktes av utskottet, men i debatten sade bl. a. följande; "Jagtror att jag å hela utskottets vägnar kan säga att motionen inte haravstyrkts i sak." ---- "Men vi har sett saken så att bör beslutavilken ställning statschefen skall ha i vårt moderna samhälle innan vitillsätter den begärda utredningen." "Jag tror att jag å alla socialdemokraters iutskottet vägnar kan säga att vi i sak inte har något emot motionärernasuppfattning. Personligen anser jag det alldeles obefogat aft kungahusetskapitahnkomster inte ---- "Jagtror att jag har alla socialdemokrater i utskottet med mignär jag säger att vi är beredda aft ta upp frågan på aUvar och medverka till enförändring på denna punkt när har fattat beslut om statschefensställning." Ja, har i en första omgång fattat beslut omstatschefens ställning, och vi kan utgå från att det beslutet kommer aft gällaäven i fortsättningen. I betänkandet uttalas att utskottet förutsätter attfrågan om kungahusets nuvarande skatte- och tullförmåner kommer att prövas. Detav mig ställda yrkandet anknyter till utskottets uttalande om att en sådanprövning förutsätts ske. Eftersom ärendet nu ligger i , kan det välvara rimUgt att uttalar sin mening och då säger att iprincip bör gälla samma skatte- och tuUbehandhng för kungahusets medlemmar somför andra. Översyn av tullbestämmelser och skatteregler förkungahusets medlemmar HerrBRÄNDT(s): Vad läste upp står jag för;vad jag har sagt tidigare är givetvis fortfarande min personliga uppfattning.Men jag tycker aft man förstorar den här frågan. Den är faktiskt mera enprincipiell fråga än en kostnadsfråga, och det har vi med några få rader velatfästa kammarens uppmärksamhet på. Om man inför skattebeläggning får man jujustera anslagen, och som jag sade måste det ske i samband med aft man ser överdem i det här avseendet. Om vill ge en opinion till känna har jagingenting emot det, men vi i utskottet - och jag också har så pass mycketförtroende för Kungl. Maj:t att vi anser att prövningen bör ligga där. Jag hoppasatt det kommer att ske en förändring på den här punkten, men så långt har viinfe velat sträcka oss i utskottet att vi direkt säger ifrån hur och var ochnär denna skall ske. Jag konstaterar attdet egentligen inte finns någon skillnad mellan och minuppfattning. Vad frågan gäller är om man, när ärendet nu ändå ligger iriksdagen för behandling, skall i voteringen uttala den principiella mening somherr själv gav uttryck för eller om man skall låta bli det. Man kan sägaatt det inte spelar så stor roll, men å andra sidan har det i debatten inteframkommit några skäl för att låta bli att säga sin mening, och då kan man likagärna göra det. Överläggningenvar härmed slutad. Nya regler för all77iän fastighetstaxering, m. m. Propositioner gavs på bifall tUl dels utskottetshemställan, dels det av under överläggningen framställdayrkandet, och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller skatteutskottets hemställan i betänkandet nr 5 I röstar ja, den det ej villröstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit det av under överläggningen framställdayrkandet. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparaf. Denna omröstning gav följande resultat: § 3 Nya regler för allmän fastighetstaxering, m. m. Föredrogs skatteutskottefsbetänkande nr 70 i anledning av Kungl. Maj:ts proposition 1973:162 med förslag om nya regler för allr fastighetstaxering, m. m. jämte motioner. I propositionen 1973:162 hadeKungl. Maj:t, under åberopande av utdrag av statsrådsprotokollet överfinansärenden för , föreslagit att anta vidpropositionen fogade förslag till lag om ändringi kommunalskattelagen (1928:370), förordning om ändring i förordningen (1947:576) om statlig inkomstskatt, förordning om ändring i förordningen (1947:577) om staflig förmögenhetsskatt, förordning omändring i sfämpelskafteförordningen (1964:308), förordning om ändring i förordningen(1941:416) om arvsskatt och gåvoskatt, lag om ändringi förordningen (1946:324) om skogsvårdsavgift, lag om ändringi taxeringsförordningen (1956:623), lag om ändringi förvaltningsprocesslagen (1971:291), 10. lag om ändring i lagen (1971 ;52) om skatterätt ochlänsrätt. Beträffandepropositionens huvudsakliga innehåll anfördes följande: "I propositionenföreslås, års allmänna fastighetstaxering, nya reglerför aUmän fastighetstaxering. De föreslagna reglerna innebär i Det civilräftsliga fastighetsbegreppet skall i princip användas även För att bibehålla ett såvitt möjligt oförändrat underlag förberäkning av garanfibeloppet, som ingår vid beräkningen av inkomst för kommunalbeskattning, kommer emellertid s. k. indusfritillbehör -som i storutsträckning behandlats som lös egendom i skafterätten - att vara befriade frånskafteplikt. Bestämmelserna om bildande av taxeringsenhet moderniseras ochanpassas till den nya fastighetsbildnings-lagstiftningen. Samfäiligheternasbehandling i fastighetstaxeringshänseende regleras. AU fastighetsvärdering vid fastighetstaxering - såledesäven av skogsmark och växande skog - skall ske med utgångspunkt i marknadsvärdet,Taxeringsvärdenivån, som bestämfs genom rekommendationer på det s. k.Stockholmsmötet, fastställs förfatfningsmässigt till av den statistisktbelagda marknadsvärdenivån vid ingången av året före taxeringsåret. Byggnadsvärdet skall redovisas som delvärde även vidtaxering av jordbruksfastighet. I samband därmed ändras den nuvarandedelvärde-redovisningen på några smärre punkter, såväl för jordbruksfastighetsom för annan fastighet. I det sistnämnda hänseendet kan nämnas att detsärskilda maskinvärdet inte skall redovisas längre. För delvärdet skogsbruksvärdet - dvs. taxeringen avskogsmark och växande skog sker en rad förändringar. Förutom övergången tillmarknadsvärdet som värderingsgrund införs en ny skogsvärderingsinstmk-tion sombättre än den nuvarande tar hänsyn till regionala förhållanden ochavverkningspolitiska överväganden. Även beräkningen av kostnaderna förskogsbruket ger bättre differentiering än vad som kan ske med nuvarandemetoder. En genomgående linje i förslaget är att författningarnaendast tar upp grundläggande värderingsfrågor under det att detaljregleringenfår ankomma på . I propositionen föreslås även vissa följdändringar i frågaom inkomst-och förmögenhetsskatten samt arvs- och gåvoskatten ochstämpelskatten. Dessa ändringar föranleds främst av den ändrade situationen iskattehänseende såvitt gäller industritillbehören. Även den s. k.proportioneringsregeln för beräkning av underlag för byggnadsavskrivning ijordbruket föreslås ändrad fill följd av att byggnadsvärde skall redovisas vidtaxeringen av jordbruksfastighet. De nya reglerna föreslås i princip skola tillämpas förstagången vid 1 aUmänna fastighetstaxering och vid årligataxering." I detta sammanhang hade behandlats dels de med anledning av propositionen väckta motionerna1973:2173 av (). Nya regler för allmän fastighetstaxering, m. m. 1973:2 174 av m. fl. (m) vari hemställts aft iskrivelse fill Kungl. Maj:t skulle anhålla, att Kungl. Maj:t förelade riksdagenförslag om justeringar i gällande skatteskalor med hänsyn tillpenningvärdeförsämringen så att dessa nya skalor kunde gälla senast från dentidpunkt då den nya fastighetstaxeringen slog igenom i beskattningen, aft iskrivelse fill Kungl. Maj;t skulle anhålla, att Kungl. Nya regler för allmän fastighetstaxering, m. m. Maj;tförelade förslag om justering av garantibelopp och schablonmetod såatt någon skärpning av fastighetsbeskattningen inte inträffade på grund av dehöjda taxeringsvärdena, att riksdagenbeslutade att som grund för fastighetstaxeringen skulle ligga detgenomsnittliga marknadsvärdet 1973, att iskrivelse fill Kungl. Maj;t skulle anhålla om förnyad utredning omfastighetsbegreppet, att riksdagenuttalade, att stor försiktighet borde iakttas vid fastställandet av nyataxeringsvärden för att svåra ekonomiska konsekvenser för den enskilde skullekunna undvikas, 1973:2175 av m.fl.(c, fp, m) vari hemställts att vid sin behandling av propositionen1973:162 skulle hos Kungl.Maj;t anhålla att vid anvisningsarbete hänsyn togs tillbristerna i prisstatistiken för jordbruksfastigheter och att överläggning ägderum med jordbrukets organisationer innan anvisningarna fastställdes, hos Kungl.Maj;t anhålla om utredning och förslag angående prisstatistiken förenästa allmänna fastighetstaxering, som sin meninguttala att skogsvärdenivån borde fastsfällas efter ingående skälighetsprövning,varvid samråd skedde med jord- och skogsbrukets organisationer för upprättandeav värdefabeller för skog, besluta antaföljande lydelse av inledningen fill punkt C 5 i skogsvärderingsinstmktionen:"Taxeringen av skogsmark och växande skog skall grunda sig på de uppgiftersom lämnats i fastighetsdeklaration. Föreligger behov av ytterligare uppgifter,skall sådana lämnas av fastighetsägaren. Fastighetsägaren är skyldig att ifastighetsdeklarationen ange för taxeringen erforderliga uppgifter urskogsuppskattningshand-hngar, som han innehar. besluta anta avmotionärerna föreslagen lydelse av punkt 3 sjunde stycket sjätte meningen avanvisningarna till 22 § kommunalskattelagen, innebärande att jämkning av detenligt proportioneringsregeln framtagna avskrivningsunderlaget skulle ske omden del av fastighetens anskaffningskostnad som ansågs belöpa på byggnadernavisades mera avsevärt över-eller understiga värdet av dessa, besluta attkomplettera 167 § 1 mom. taxeringsförordningen med av motionärerna föreslagenbestämmelse, innebärande att fastighetsägare som infe fått preliminärunderrättelse på grund av bortovaro, sjukdom eller av annan anledning i ställetskulle få sin besvärsrätt utsträckt att omfatta tiden t. o. m. året eftertaxeringsåret, 1973:2176 av i Äkersberga (fp), 1973:2177av m. fl. (m). dels den vid början väckta motionen 1973:382 av m. fl. (m). Ä. att med bifall fill propositionen 1973:162och med avslag på motionerna 1973:2173, 1973:2174, 1973:2175, 1973:2176 och1973:2177 skulle anta de vid propositionen fogade förslagen fill 1. lagom ändring i kommunalskattelagen (1928:370), förordning om ändring i förordningen (1947:576) om statlig inkomstskatt, förordning om ändring i förordningen (1947:577) om statlig förmögenhetsskatt, förordning omändring i stämpelskatteförordningen (1964:308), förordning om ändring iförordningen (1941:416) om arvsskatt och gåvoskatt, lag om ändringi förordningen (1946:324) om skogsvårdsavgift, lag om ändringi faxeringsförordningen (1956:623), lag om ändringi förvaltningsprocesslagen (1971:291), 10. lagom ändring i lagen (1971:52) om skatterätt och länsrätt, B. att riksdagenskulle avslå motionen 1973:382. Nya regler för allmän fastighetstaxering, m. in. 1. av herrar i (m), Josefson (c),(), i Trobro (m), () och i (c) som ansett aft utskottet under A bort hemställa, att med anledning av motionen 1973:2175 hosKungl. Maj:f skulle anhålla om utredning och förslag angående prisstatistiken igod tid års allmänna fastighetstaxering, 2. av herrar i (m). Josefson (c), (), i Trobro (m). () och i (c) som ansett att utskottet under A bort hemsfälla, att med bifall till punkten 5 i hemställan imotionen 1973:2174 uttalade att stor försiktighet borde iakttas vidfastställandet av nya taxeringsvärden för att svåra ekonomiska konsekvenser förden enskilde skulle kunna undvikas, 3. av herrar i (m), Josefson (c), (), i Trobro (m). () och i (c) som ansett att utskottet under A 1 bort hemställa, att med bifall fillpunkten 5 i hemställan i motionen 1973:2175 beslutade aft punkt 3 avanvisningarna till 22 § kommunalskattelagen (1928:370) skulle ha avreservanterna angiven lydelse. 4. av herrar i (m), Josefson (c),(), i Trobro (m), () och i (c) somansett att utskottet under A bort hemställa, att med anledning av punkten 6 i hemstäUan imorionen 1973:2175 beslutade att 154 § 1 mom. och 167 § 1 mom. taxeringsförordningen(1956:623) skulle ha av reservanterna angiven lydelse, samt Nya regler för allmän fastighetstaxering, m. m. 5. av herrar i (m). Josefson (c),(), i Trobro (m). () och i (c) somansett att utskottet under A bort hemställa, attriksdagen med anledning av motionen 1973:2174 begärde dels att Kungl. Maj;t förelade förslag om justeringari gällande skatteskalor med hänsyn till penningvärdeförsämringen så att dessanya skalor kunde gälla senast från den tidpunkt då den nya fastighetstaxeringenslog igenom i beskattningen, dels att Kungl. Maj:t förelade förslag omjustering av garantibelopp och schablonmetod så att någon skärpning avfastighetsbeskattningen inte inträffade på grund av de höjda taxeringsvärdena. Till betänkandet hade fogats särskilda yttranden av herrar i (m). Josefson (c), (), i Trobro (m),() och i (c) samt av (). HerrJOSEFSON (c); I skatteutskottets betänkande nr 70 behandlasKungl. Maj:ts proposition nr 162 angående nya regler för allmän fastighetstaxering.De nya reglerna skall tillämpas allmänna fastighetstaxering ochinnebär bl. a. att det civila fastighetsbegreppet i princip skall användasockså inom skatterätten. Detta medför vissa förändringar bl. a. beträffandeindustritillbehören, som ju tidigare i stor utträckning behandlats som lösegendom i skatterätten. Även beträffande jordbruket har betydande förändringargenomförts. riksdagsbeslut angående jordbruksbeskattningeninnebär i stor utsträckning en anpassning till de för rörelser gällandebeskattningsreglerna. Enligt dessa sker bl. a. en uppdelning av byggnadsvärdeti ett byggnadsvärde vari ingår värdet av själva byggnadsstommen och ett värdeför byggnadsinvenfarier. Ur många synpunkter skulle det varit önskvärt att dettaskatterättsliga fasfighetsbegrepp hade fått vara gällande också vidfastighetstaxeringen. har man emellertid i propositionen helt anslutit sigfill uppfattningen att det civila fastighetsbegreppet skall gälla också iskatterätten. Men ännu återstår samordning av denna ståndpunkt med vad somförra året beslöts beträffande nya regler för jordbruksbeskattningen. Ipropositionen uttalas att dessa samordningsproblem får lösas . Detär något motbjudande att man gång på gång fatfar beslut utan att ha enfullständig överblick över hur samordning med andra bestämmelser skallutformas. I propositionen fastlägges att värderingen vidfastighetstaxering skall ske med utgångspunkt i marknadsvärdet. Beteckningenmarknadsvärde är enhgt propositionen endast ett modernt uttryck för vad somtidigare sagts vara ett allmänt saluvärde. Taxeringsvärdenivån har föreslagitstill av marknadsvärdet, vilket vi anser vara acceptabelt. Men närdet gäller underlaget för fastställande av marknadsvärdet är jag starkt kritiskmot den prisstatistik som föreligger - detta därför att osäkerheten måstevara stor med hänsyn till att underlaget är så pass begränsat"antalsmässigt" sett. Vidare anser vi det vara felaktigt att tillskottsköpeningår i prisstatistiken men infe släktköpen. Lika väl som man kan bevisa attpriserna vid släktköpen ligger under det erlagda genomsnittspriset liggerprisnivån vid tillskottsköpen betydligt över. Vi anser att om den ena av dessagrupper skall ingå så bör också den andra göra det. Över huvud taget är prisstatistiken bristfällig, och attbrister föreligger uttalas ju också av finansministern i propositionen. Därförborde det, som framhålls i motionen 2175, vara angeläget aft överläggning skermed jordbruks- och skogsbruksorganisationer innan normvärden fastställs.Utskottet har pekat på vissa möjligheter för en dyhk kontakt med nämndaorganisationers experter, och jag hoppas att man utnyttjar dessa möjhgheter.Vårt syftemål i motionen är ju att nå en så rättvis taxering som möjligt - omden målsättningen är väl alla överens. Och bör man också utnyttja densakkunskap som jag anser finns inom dessa organisationer. Beträffande prisstatistiken kan ingen större förändringeller omarbetning ske års fastighetstaxering, men vi reservanter iutskottet - , och representanter yrkar ireservationen 1 på att frågan om prisstatistiken, dess innehåll, uppläggningoch utformning blir föremål för utredning och aft förslag redovisas i god tidföre fastighetstaxering, dvs. kommande fastighetstaxering efter 1975. 1 reservationen 2 berörs de konsekvenser som det höjdataxeringsvärdet får ur skattesynpunkt vid såväl inkomst- somförmögenhetsbeskattning. Också med hänsyn till det jag sade beträffandeprisstatistiken är det svårt att avgöra vad marknadsvärdet egentligen utgör alltså var man når den rätta beloppsgränsen och med utgångspunkt häri yrkarvi på att stor försiktighet bör iakttagas vid fastställande av de nyafastighetstaxeringsvärdena. Reservationen 3 behandlar fastställandet av byggnadsvärdetoch den proportionsregel som där föreslås gälla. EnUgt propositionen skallbyggnadsvärdet fastställas efter mervärdeprincipen. Detta innebär, om jag skallskildra det i all korthet, en värdering av fastigheten enligtmarknadsvärdeprincipen i både bebyggt och obebyggt skick. Mellanskillnadenmellan det framräknade marknadsvärdet i bebyggt respektive obebyggt skick utgörmervärdet, vilket är Uka med byggnadsvärdet. Om nu en fastighet köps skallenligt propositionen en proportioneringsregel tillämpas som innebär att päbyggnader skall anses belöpa så stor del av fastighetens anskaffningskostnadsom det vid fastighetstaxeringen fastställda byggnadsvärdet utgör avfastighetens hela taxeringsvärde. Det beräknade värdet av byggnader skall jämkas, om den delav anskaffningskostnaden som därvid utgör andra tillgångar än dem som ingår ibyggnadsvärdet mera avsevärt över- eller understiger värdet av dessatillgångar. Regeln för fastställande av byggnadsvärde är diskutabel, och denproportioneringsregel som föreslås är detta i ännu högre grad. Storasvårigheter kommer att föreligga vid bedömning av om det framproportioneradevärdet på andra tillgångar än byggnadsvärdet avsevärt över- eller understigerdet uppskattade faktiska värdet. Nya regler för allmän fastighetstaxering, m. m. Nya regler för allmän fastighetstaxering, m. m. Vi reservanter anser att denna proportioneringsregel ärnära nog omöjlig att använda, och vi föreslår att nu gällandeproportioneringsregler skall bestå även i fortsättningen. Enligt dessa kanjämkning ske, om detta är skäligt vid jämförelse mellan det framproportioneradevärdet för byggnader och byggnadernas faktiska värde. I reservationen 4 berörs besvärsrätten.Fastighetstaxeringen har ju stor betydelse ur flera synpunkter, både urskattesynpunkf vid låneärende och avskrivning, och därför är det angeläget attfastighetsägarna informeras om besluten och bereds möjlighet att anföra besvär,om de så önskar. Fasfighetstaxeringsarbetet pågår , ochden enskilde har ganska svårt att uppmärksamma sina möjligheter att anförabesvär. Det visar erfarenheterna . Vi föreslår därför attriksdagen beträffande besvärsrätten beslutar i enlighet med förslaget imotionen 2175, vilket överensstämmer med vad fasfighetstaxeringsutredningen harföreslagit. Reservationen 5 handlar om de ekonomiska konsekvenserna avfastighetstaxeringen.