prot · FW0974 · 1973-12-31 00:00:00 — vetenskapligavetgirighetens, men denna skribent skriver: "En ny regering behöver egnarådgivare, personer med samma grundvärderingar som dem som den själv har." Längre fram i artikeln kommenteras riksdagsmannen initiativ på följande sätt: "Del vore värdefullt om Fiskesjöskrav bifölls. Därigenom skulle oklarheten skingras om vUka befattningar ikanslihuset som är politiska och som därför bör nybesättas vid etlregimskifte." I fortsättningen hänvisas till regeln i amerikansk politikatt bytet tillhör segraren. Jag skall inte gå närmare in på amerikansk praxishär, men den princip som president fastslog 1829 har senare inte heltföljts. Det har riktats stark kritik mot den. De s. k. Pendletonlagarna innebaren inskränkning av denna princip, och det är nu etl mycket begränsat antalbefattningar som utgör detta byte. Om det mot förmodan och mot min vilja skulle bli ettregimskifte, får vi väl se om man kommer all tillämpa den amerikanskepresidenten principer eller följa vanlig svensk ordning. Den direkta impulsen tUl den nu diskuteradegranskningsuppgiften var etl organisationsschema som jag tror industridepartementethade vänligheten att distribuera till ledamöter. I detta schemafanns del förutom de sedvanliga enheterna inom departementet också en rata därdel upptogs två personer som helt enkelt kallades rådgivare. Delta tyckte jagnaturligtvis var utomordentligt intressant. Andra departement har inte haftsamma ambitioner atl upplysa ledamöter om organisationen, men jagförestäUer mig att liknande företeelser kan finnas även inom andra departement. Jag tycker atl del helt enkelt är konslitutionsutskotletsskyldighet att känna tUl hur departementen är organiserade och hur de arbetar.Del var ambitionen alt öka utskottets och - kunskaper pä dettaområde som låg bakom den granskningsuppgift som jag aktualiserade. har alltså tolkat mina intentioner riktigt i det avseendet, och jaganser atl det var onödigt och billigt av honom alt försöka vända entidningsledare mot mig, en tidningsledare som jag inte har inspirerat pä någotsätt och som jag självfallet inte tar någol som helst ansvar för. HUding och jag borde vara överens om, tyckerjag, all det är ganska skönt, atl vi båda slipper alt ta ansvaret för vad somskrivs i tidningarna i olika sammanhang och endast behöver slå till svars förvad vi själva verkligen har uttryckt. Jag omfattar naturligtvis inte delideal som president för länge sedan introducerade i det amerikanskasamhället. Det är givet att större delen av de tjänstemän som finns idepartementen har funktioner som de kan fullgöra, vilken regering som än är vidmakten. HerrJOHANSSON i (s): För atl förebygga alla missförstånd vill jagsäga, alt jag inte gör BerlU Fiskesjö ansvarig för ledaren i fråga. Del ärsignaturen BL som enligt min mening ensam har ansvaret för ledaren. den föratt visa hur man kan tolka en sådan här sak på ett annat sätt än vad BertilFiskesjö själv har avsett. Sedan samtliga under det allmänna avsnittet i dettabetänkande anmälda talare nu haft ordel, övergår kammaren lUl att debattera"Diarieföring av vissa skalleärenden" och "Befrielse frånaktievinslbeskallning". Behovet av en öppnare beslutsprocess erkännsnu mera allmänt. När vi i - efter ell uttalande av JO fick anledning att se på etl hemligstämplat diarium i ,kände vi därför redan från början en viss skepsis. Varför skulle ell heltdiarium hållas hemhgt? Finansminislern motiverar sitt ställningstagande med enhänvisning liU sekretesslagens 17 § som säger, all ansökningar av detta slag skallhållas hemhga, om icke den sökande samtyckt till att göra dem offentliga. Menfinansministern går en annan väg än den som anges i sekretesslagen. Han bryrsig inte om all la reda på vad de enskilda sökande tycker om hemhghållandel.Han bestämmer redan från början och helt på egen hand, atl både alla handlingarav detta slag och dessutom diariet över handlingarna skall hållas hemhga. Omdella säger , att förandet av dessa ärenden i etl hemligt diarium inte ärtillräckligt motiverat av sekretesslagens bestämmelser, och JO beklagar att hanicke kunnat övertyga finansministern. Men JO har av naturliga skäl ingenmöjlighet alt tvinga finansministern att följa sekretesslagen. Socialdemokraterna har i utskottet tagit ställning förfinansministern och mot JO. De argumenterar efter linjen att det gäller allskydda enskilda intressen, och då måste både handlingarna och diariet varahemliga. Vi reservanter genmäler alt ju fördenskull icke aUa handlingar behövervara hemliga och därför heller icke aUa handlingar behöver föras i hemhgtdiarium. Detta kan såvitt jag förslår svårligen bestridas. Vi viU därför anmälaför att finansministern enligt vår mening icke har något lagligt stödför ell generellt hemlighållande av delta diarium. Av naturliga skäl väcktes inom utskottetintresset för sakförhållandena i dessa ärenden. Med andra ord: Vad var det somfanns i del hemliga diariet? Del rör sig här om rätt för regeringen alt befriavissa aktieägare från skattskyldighet för realisationsvinst som uppkommer vidförsähning av aktier i samband med företagssammanslagningar. Är 1971 fickKungl. Maj:t 59 sådana ansökningar, varav 32 bifölls. 1972 kom 63 ansökningaroch 22 av dem bifölls, vilket kan tyda på en ändrad praxis tiU 1972.Det har här i flera fall rört sig om mycket stora försähningsbelopp - 1972fanns två ärenden som vartdera handlade om 25 miljoner. Båda dessa ansökningarbifölls, och det betydde ansenliga skallelättnader för de aktieägare sominnehaft sina aktier . Vi har då stäUt oss frågan; När får man skattebefrielseoch när får man den inle? Det visar sig att den här frågan är myckelsvårbesvarad, bl. a. därför att varken kommunalskattelagen, och kommentarernatUl den. Torsdagenden 26 aprU 1973 Granskningav statsrådens ämbetsutövning m. m. Diarieföringav vissa skatteärenden och befrielse från aktievinstbeskattning Granskning av statsrådens ämbetsutövning m. m. Diarieföring av vissa skatteärenden och befrielse frånaktievinstbeskattning eller deuppgifter som har lämnat tUl utskottet ger någon störrevägledning härvidlag. Del finns några regler. En av dem har samband medköpeskillingarnas sloriek och innebär att ju större beloppet är, ju större ärchansen till skattebefrielse. Dessutom nämns bland skälen för en gynnsambehandling möjligheten av alt företagssammanläggningen har enstrakturralionaliseringseffekl. Tanken är här alt man genom atl ge skallebefrielseskall stimulera lill för samhället önskvärda strukturrationaliseringar. Men enligt vår mening medger inte aktmaterialet någonbedömning av huruvida särskilda skäl av strukturralionaliseringskaraktärförelegat eller inle. Antingen har här funnits ytterligare material somunderlag för finansministerns bedömning, vUket inle harfåll la del av, eller också har finansministern gjort sill ställningstagande pårelativt lösa grunder utan alt kunna överblicka alla de särskilda skäl som kanföreligga. Frågan om principerna för bifall eller avslag kvarstår ihuvudsak obesvarad. Vad är det som gör att vissa ansökningar bifalls och andraavslås? Muntliga uppvaktningar och kontakter föregår ofta besluten, sägerutskottet. Vad innehåller dessa munfliga uppvaktningar? VUken betydelse har deför finansministerns avgöranden? Är de ett reguhärt inslag i beredningen avärenden av det här slaget? Kommer all ge den svenska svarpå de frågorna ? Del rör sig ändå här om avgöranden som har den störstabetydelse för de enskilda människornas personliga ekonomi, och därför måsteenligt vår mening kraven på noggrannhet och enhetlig praxis ställas speciellthögt. Med delta vUl jag, herr lalman, yrka atl utskottetsbetänkande lägges lUl handlingarna med gUlande av vad som anförts ireservationerna Ä och C. HerrSVENSSON i (s): Jag tror att det var konstitutionsutskottetsordförande som sade här inledningsvis att några av oss del var väl närmastherr och jag - skulle kunna föra ell samtal kring de här frågorna. Jagtror inte heller att ämnet inbjuder tUl någol höjt tonläge. SkUlnaderna ärrelativt små. För att ge det rätta perspektivet ät den här frågan skullejag ändå viha säga att denna debatt berör finansministerns tillämpning av denbegränsning i offentligheten .som har varit med om att faststäUagenom atl ge sin anslutning lill den här bestämmelsen i sekretesslagen. Men detbör inte skymma bort vad som från flera håll anfördes i inledningsronden underdessa diskussioner, nämligen att konslitulionsulskottel i det här betänkandethar kunnat notera framgångar i sina bemödanden atl verka förprincipen om allmänna handlingars offentlighet. Vi har med tUlfredsstäUelsekunnat konstatera - och gör det enhälligt all Kungl. Maj:t under år 1972förordnal om offentliggörande av samtliga s. k. tvåårspiotokoU. Härigenom harju de flesta av de intemot 27 000 konseljärendena blivit offentliga.Jag viU erinra om detta för all inte del här lilla meningsutbytet skulle kunnaefterlämna intrycket att det skulle vara regel alt rullgardinen dras ned överregeringsverksamheten såsom den kan avläsas i statsrådsprotokollen. Men granskningen under punkten 3 gäller alltsåtUlämpningen av den inskränkning av offentlighetsprincipen som återfinns isekretesslagens 17 §. Beträffande de här skaltebefrielseärendena föreliggersekretesskydd tUl förmån för enskilda intressen. Jag vill gärna understryka atlhos stats-eller kommunalmyndighet upprättat diarium är en aUmän handling, som iprincip är offentlig så fort den färdigställts för anteckning eller införing det framgår klart av tryckfrihetsförordningens 2 kap. 5 §. 1 fråga omsekretessbeläggning av diarier gäller samma regler som för andra allmännahandlingar. Enligt vad offentlighetskommitlén framhåUit beror emellerliddiariets karaktär av offentlig eUer hemlig handling på dess eget innehåll. Denomständigheten att där finns uppgift om atl handling, som skall hållas hemlig,inkommit utgör, som även justitieombudsmannen understrakit, i och för sig integrund för alt hemlighålla diariet. Men av de angivna riktlinjerna synes framgåatl endast om redan en offentlig registrering av vissa ärenden kan anses skadadet sekretesskydd ade intresset skall och får sekretessbeläggning avdiarieanleckningen tUlgripas. Sådana ärenden synes därvid böra registreras ietl särskilt diarium. Både reservanter och ulskottsmajorilet är överens om altskyddet för enskildas intresse kan kräva alt diariet hålls hemligt. Jag viUpåpeka det därför alt här sade alt JO inte liar kunnat övertygafinansminislern och KU:s socialdemokrater och han kunde ha tillagt om atl införandet av ifrågavarande typ av ärenden i hemhgt diarium inle kananses tUlräckligt motiverat. Jag vUl liUägga att han inte heller har kunnatövertyga reservanterna om den saken, eftersom de ju uttryckhgen här säger:"Detta kan i vissa fall leda tiU att offentliggörande av att visst företaggjort ansökan om ifrågavarande skattebefrielse inte bör ske. För sådana fallkan finnas ett särskilt hemhgt diarium." Majoriteten har godtagit finansministerns bedömning attredan offentliggörande av atl visst namngivet företag har gjort ansökan omskattebefrielse i samband med samgående med etl annat företag vi kan laFacit-Electroluxaffären som ett aktuellt exempel kan leda till sådananegativa följder för enskilda intressen som regeringen enligt här aktuelltlagrum har alt skydda. Av den anledningen finns det skäl att inte ha diarietöppet. Som nu säger godtar reservanterna atl det ivissa fall kan finnas skäl för hemlighållandet av diariet, men reservanternaanser inte all sekretesslagen ger stöd för en generell sekretessbeläggning avdiariet. Finansministern bör enligt reservanternas uppfattning del är delargument man anför - rätta sig efter de sökandes synpunkter. TUl det bör väl sägas att statsrådet inte genom en hänvisninglill meningar, framförda under samtal vid beredningen av ärendet, kan undandrasig ansvaret för att av påbjuden sekretess till skydd för enskiltintresse iakttas. Och i allmänhet kan man väl anta att de sökande är försekrelessbeläggning. Skulle de ha en annan uppfattning föreligger del helleringa svårigheter för dem att genom egna åtgärder initiera en publicitet. Under punkten 4 tUlgodoses behovet av en ökad informationom Kungl. Majts praxis della har ju redogjort för - inom etlområde där Kungl. fått en vidsträckt dispensbefogenhel. Granskning av statsrådens ämbetsutövning m. m. Diarieföring av vissa skatteärenden och befrielse frånaktievinstbeskattning 4 protokoU 1973. Granskning av statsrådens ämbetsutövning m. m. Diarieföring av vissa skatteärenden och befrielse fränaktievinstbeskattning ten anseratt själva redovisningen är talande nog och avstår från att uttrycka någonvidare mening. Redovisningen lämnas alltså lUl allmänhet och tUl riksdagsmänför bedömning, och vi tycker del är mycket värdefullt att man på det här sättetkunnat göra denna redovisning både i referat och i en räll utförlig bilaga. Jag tror jag vågar säga att ingen i utskottet heUer harhävdat atl regeringen vid handläggningen av de här ärendena om befrielse frånaktievinslbeskallning skulle ha överträtt den ganska omfattande dispensbefogenhetsom tillades Kungl. Men del är givetvis värdefullt atl praxiskunnat redovisas på det här området. () kort genmäle: Det är rikligt som i Eskilstunasäger, att vi reservanter icke helt ansluter oss tiU JO:s bedömning. Viaccepterar en ordning som innebär all man har handlingar av del här slaget delsi ett hemhgt diarium, dels i det vanliga offentliga diariet och att detta fårbli beroende på sökandens egna önskemål, eftersom syftet med sekretessbeläggningenhär är skyddet för enskilda inlressen. Jag kan alltså inte se några praktiskasvårigheter, och jag kunde inte heUer i anförande finna någraegentliga argument mot en ordning där man för en del av handlingarna i ellhemligt diarium och en annan del i det vanliga diariet. Sedan gick inte in på granderna förfinansministerns bedömning när det gäller bifall respektive avslag på de häransökningarna. Det verkar då som om vi i denna debatt även fortsättningsviskommer atl få sväva i okunnighet om en del av principerna för finansministernspraxis härvidlag. HerrSVENSSON i (s) kort genmäle: Med anledning av det sista som vill jag säga att vi i utskottet har fått en fullständigt öppenredovisning från i dessa frågor. Jag har velat säga detdärför alt i sitt första anförande sade alt han ansåg del vara avbehovet påkallat med en extra deklaration från finansministern i samband meddechargen. Del tycker jag är en ganska obekväm metod. När nu gerfinansministern omfattande dispensbefogenheler är det väl rimligt att vi tillgodoserkravet på information och praxis på det sättet att vi får en utförligredovisning i en bilaga. Del anser jag vara ell rimligt sätt alt handlägga denhär frågan på. Vad sedan frågan om diariet angår vUl jag säga all jag somtidningsman och publicist skulle kunna inta samma ståndpunkt som redaktörMichanek, som kräver fullständig offentlighet i dessa frågor. Därför är detockså intressant och värdefullt att nu konstatera atl både majoriteten ochreservanterna är övertygade om atl någon sådan offentlighet inte är möjlig, sålänge vi har kvar sekretesslagstiftningen. Om man alltså viU sträva lill ensådan offentlighet, då bör man avskaffa sekretesslagstiftningen i denna del. I motionen 1972:77 fäste jag skatleutskoltetsoch uppmärksamhet på det faktum att befrielse från realisationsvinstbeskattningvid aktieförsäljning i samband med struklurrationalise-rmgar med stöd avkommunalskattelagens 35 § 3 mom. ibland liUäm-pades väl generöst och alt maninle kunde spåra någon klar princip. Då handlingarna i ärenden som berör dessasaker är sekrelessbelagda är det svårt för dem som inte är myckel initieradeatt bedöma skäligheten i de olika fallen. Skälet till atl ärenden av detta slag förs i hemligtdiarium har uppgivits vara angelägenheten alt förekomma börsspekulationer.Denna motivering är synnerligen svag, om man bara ser tUl kommunalskaltelagens35 § 3 mom. Där står ju i klarskrift att här gäller det aktier som innehafts iöver . Vid de börsspekulationer som eventuellt skulle bli följden av attsekretessen slopades måste säharen räkna med atl betala skatt, även omvederbörande innehaft aktierna . Detta torde vara tämhgen hämmandevid försähningebeslulel. Också köparen måste räkna med skattefaktorn. Han kanju inte räkna med att behålla aktierna . Om vederbörande inneharaktierna mindre än vilket i dessa fall är del troligaste - skullevinsten vid försäljningen enligt gällande lagstiftning bli helt skattephktig.Med tanke på progressiviteten i skatteskalorna här rör det sig dessutom omB-inkomst, som alltså sam taxeras torde inte alltför många vilja spekulera pådetta sätt. Detta om gällande skattelagstiftning icke medgav ett viktigt undantag.Och här vUl jag upplysa och hans utskottskamraler om en intressantsak, som kanske inte samtliga har observerat. Kommunalskaltelagens 35 § 3 mom. följs upp i 4 mom. somsäger att vid fall av tvångsinlösen av aktier som inte innehafts skallreahsalionsvinslskallen beräknas på samma sätt som om aktierna hade innehafts , dvs. 10 proceni av försäljningssumman blir skattepliktig inkomst. Jagbortser i della sammanhang från schablonregeln. Det är denna följdbestämmelse somkan skapa och i vissa fall skapar börsspekulationer. Varför inte ändra på dettaföljdmoment t. ex. så att aktierna skall ha innehafts i minst ell år? Dåundviks säkerligen spekulation. Märk väl all jag i hela mitt resonemang talat om skatt. Enbörsspekulalion som rör etl företag som räknar med att erhålla befrielse frånrealisationsvinstbeskattning för sina aktieägare tUlför stat, landsting, kommunoch kyrka skattepengar. Jag tycker alt det är totalt likgUtigt om det är denena eller den andra av dessa börsspekulanter, säharen eller köparen, som slårför merparten av de skattepengar som kommer samhället till godo i olika former. Jag förstår att redaktör . G. länge har försöktfå del av dessa sekrelessbelagda handlingar eller åtminstone en del av dem. Trotsatl såväl föratvarande justitieombudsmannen som justitieombudsmannenWennergren ansett all införandet av ifrågavarande typ av ärenden i etl hemligtdiarium inle kan anses tillräckligt motiverat, får såväl som jagvänta tUl innan vi får svar på en del intressanta frågor - som vid denlidpunkten dock torde ha förlorat en Granskning av statsrådens ämbetsutövning m. m. Diarieföring av vissa skatteärenden och befrielse frånaktievinstbeskattning Granskning av statsrådens ämbetsutövning m. m. Diarieföring av vissa skatteärenden och befrielse frånaktievinstbeskattning del av sinfräschör och aktuahtet. att gå in på sakfrågan vUl jag avslutningsvisdiskutera en frågeställning som jag tror alt jag inte kan få någol svar på dåhandlingarna är sekrelessbelagda. Men man kan väl trots det fråga och vänta påsvaret, som väl kommer 1991. I början av 1960-talel byggdes kvarnen A i . Densåldes på "rätt sida" om femårsstrecket för ca 14 gångeraktiekapitalet jag vel inte den absolut exakta siffran, eftersom handlingarnaär hemliga. Total skattebefrielse bevihades trots atl del rörde sig omkontanllikvid. Skälet var strukturrationalisering. Köpare var kvarngrupperna Boch C. köpte grupp B grupp C för en kontant likvid somvar lika med fem gånger aktiekapitalet - det har stått i pressen, så det kaninte betraktas som hemligt. Trots att det även här rörde sig om kontant hkvidbeviljades total skattebefrielse. Skälet angavs vara strukturrationalisering." Men kommer det intressanta: Det här samgåendet fördebl. a. med sig all kvarnen D byggdes, och sedan någol år är den i verksamhet iSkåne. lär, om planerna går i lås, kvarnen E bli byggd. Allt detta har,märk väl, skett i . Kan detta anses vara en strukturrationalisering som gagnarsamhället i stort då vi redan nu har överkapacitet inom landet på detta område? Om nu kvarnarna D och E bhr till salu då aktieägarnainnehaft aktierna i fem ar kommer naturligtvis frågan om skattebefrielse upp.Med samma motivering som gällt i de andra här relaterade fallen kan denfinansminister vi då har beviha total skattebefrielse och sekretssbeläggaärendet. Dä blir det i alla faU en klar linje, men är detta rimligt? Jag har i motionen 1973:398 yrkat att måttehemställa hos Kungl. Maj:t att en utredning tillsätts med uppgift att granskade fall då total befrielse från inkomstskatt för realisationsvinst vidavyttring av aktier beviljats 1971, särskilt med avseende påom ifrågavarande fusion varit lill gagn för samhället i stort. Denna molion harkonstitutionsutskottet naturiigtvis icke haft någon anledning alt befatta sigmed, men utskottet har trots detta - i den mån det varit möjligt med hänsyntill bestämmelserna i 17 § fjärde stycket lagen om inskränkningar i rätten attutbekomma handlingar företagit en seriös bedömning av de ärenden som avgjortsunder 1971 och 1972. Jag är tacksam för detta, men skulle vara ännu mer tacksamom hemhgslämpeln logs bort åtminstone då ärendet är avgjort och affärenslutförd. Då kan det ju icke rimligtvis bli tal om börsspekulalion, och därmedfaller huvudargumentet mot ett borttagande av hemligstämpeln. Varfördetta hemlighetsmakeri i dessa för samhäUel så vitala frågor? Låt mig bara säga att vad nu anförtstyrker kraven på etl klarläggande av finansministerns praxis i sådana härfall, särskilt som dessa beslut i vissa fall leder tiU stora skattefriainkomster och i andra fall inle gör del. HerrSVENSSON i (s): Vad och sagl i deltastycke kan inte uppfattas som någon kritik mot vare sig reservanterna ellermajoriteten i . Del rör sig här möjligen om kritik motutformningen av lagstiftningen på detta område, vilken utan tvivel gerfinansministern ett betydande handlingsutrymme inom ramen för den dispens somriksdagen tilldelat honom. Jag tycker då alt konstitulionsutskollet harfullföljt sitt syfte genom redovisningen av administrativ praxis. Ingen iutskottet har riklat kritik mot finansministern eller föratt ha varit hemlighetsfuUa gentemot då del gäUt attlämna underlag för en bedömning av administrativ praxis på detta område. Jag vidhåUer atl det inte kan vara konstitutionsutskottelsuppgift att dra slutsatserna, utan uppgift är att införoffenthgheten redovisa dessa fakta. Sedan får allmänheten debattera dem ochriksdagsmännen har möjlighet atl motionera och föreslå förändringar,åtstramningar osv. Redovisningen är det centrala från konstitutionellsynpunkt. Men vi skall, apropå sekretesslagstiftningen, komma ihågalt det i allmänhet inle rör sig om någon längre lids hemhghåUande. Det gällerbara den känsliga förhandlingsperioden i samband med en fusion meUan företag.Sedan överenskommelse om fusion träffats brukar parterna på eget initiativ geoffentlighet åt denna. Förfarandet med hemligt diarium hindrar givetvis inte enomfattande publicitet i det sammanhanget. Men skulle diariet hållas öppet somen genereU företeelse, bleve delta offentligt så fort del färdigställts. Då viUjag fråga : Tror verkligen all enskUt sökande i jusl detkänshga förhandlingsläget utgör någol stöd för massmediemas önskemål alt skapaoffentlighet, innan överenskommelsen förts i hamn och beslut om skattebefrielseträffals? Alt här söka konstruera fram någon motsättning mellanutskottets majoritet och minoritet i synen på hur sekretessen tUl skydd förenskUda intressen skall kunna upprätthällas är verkligen att söka strid ompåvens skägg. Granskning av statsrådens ämbetsutövning m. m. Diarieföring av vissa skatteärenden och befrielse frånaktievinstbeskattning Jag vill inte söka strid, vare sig medmajoriteten eller med minoriteten. Jag tycker all de har behandlat detta ämnebra från sina olika utgångspunkter. Jag vill säga tUl i att man ivissa fall - t. ex. fallet givelvis måste vara synnerligenförsiktig då affärsförhandlingarna pågår. Alt sedan vederbörande parter geroffentlighet ål affären är fuUl riktigt. I detta speciella faU tycker jag, attbeslutet om skattebefrielse var rätt om det nu finns någon som har vunnit påsina Facitaktier - många lär det icke vara.