prot · FW09108 · 1973-12-31 00:00:00 — Den ekonomiska politiken m. m. § 1 Justerades protokollen för . § 2 Föredrogs, men bordlades återkonstitutionsutskottets betänkanden nr 26 och 27. § 3 Föredrogs betänkande nr 25 angående uppskov med behandlingen av vissa ärenden. Utskottets hemställan bifölls. § 4 Den ekonomiska politiken m. m. finansutskottets betänkande nr 29 i anledning av Kungl. Maj:tsi propositionen 1973:125 gjorda framställning rörande de allmänna riktlinjernaför den ekonomiska politiken jämte motioner samt skatteutskottets betänkande nr 44 i anledning av Kungl.Maj:ts proposition 1973:125 angående komplettering av riksstatsförslaget /74, m. m. jämte motioner. betänkande nr 29 och skatteutskottetsbetänkande nr 44 debatteras i ett sammanhang och yrkanden beträffande bådadessa betänkanden får framställas under den gemensamma överläggningen. I propositionen 1973:125 hade Kungl. Maj:t, underåberopande av utdrag av statsrådsprotokollet över finansärenden för den 27april 1973, föreslagit bl. a. att godkänna de allmänna riktlinjer förden ekonomiska politiken som förordats i propositionen. I detta sammanhang hade behandlats dels följande i anledning av propositionen väcktamotioner; 1973:1989 av m. (m, c, fp) vari hemställts att beslutade att postverket skulleerhålla rätt att balansera över den del av överskottet för /73respektive /74, som inte erfordrades för att inlevereraavkastning inklusive ränta på statsverkslån, till nästföljande budgetår, 1973:1990 av m. fl. (m) vari hemställts attriksdagen hos Den ekonomiska politiken m. m. Maj:t gav till känna vad som i motionen anförts beträffande riktlinjer förden ekonomiska politiken, 1973:1992 av i Arvikam. (fp) vari hemställts att gav Kungl. Maj:t till känna vad somanförts i motionen angående behov av snabbt verkande åtgärder mot inflationen, 1973:1993 av herrar () ochHelén (fp) vari, såvitt nu var i fråga, hemställts att beslutade 1. att hos Kungl.Maj:t anhålla orn utredning beträffande åtgärder i syfte att kunnaupprätthålla full sysselsättning, 2. att särskiltutbildningsstöd till företag som anställde och utbildade arbetslös ungdom inuvarande sysselsättningssituation fick utgå med , 3. att som sinmening uttala vad som anförts i motionen beträffande frisläpp av oprioriteratbyggande, 5. att som sinmening uttala vad som anförts i motionen beträffande ökad användning av medelför beredskapsarbeten till vägändamål, 6. att som sinmening uttala vad som anförts i motionen beträffande angelägenheten i nuvarandekonjunkturläge av kraftfulla åtgärder för att främja den regionala balansen, 7. att som sinmening uttala vad som anförts i motionen beträffande kommunernas roll för denregionala sysselsättningsutvecklingen och behovet av en ökad andelberedskapsarbeten i regi, 8. att hos Kungl.Maj:t anhålla om förslag till höstriksdagen beträffande åtgärder för att ökadet enskilda sparandet, 9. att som sinmening uttala vad som i övrigt anförts i motionen beträffande inriktningen avden ekonomiska politiken, 1973:1994 av herr (iustafson iGöteborg m. fl. (fp) vari hemställts att hos Kungl. Maj:t begärde atten plan utarbetades för samordnade åtgärder mot arbetslösheten blandtjänstemän, 1973:1995 av m. (vpk) vari, såvitt nu var i fräga, hemställts att skulle 2. anhålla hosregeringen att tillämpningen av allmänna prisregleringslagen skulle utvidgasatt gälla alla varor och tjänster, 3. hos regeringenanhålla om framläggandet av en långsiktig plan för statligaindustriinvesteringar i industriellt mindre utvecklade regioner, 4. hos regeringenbegära förslag till samhällsnyttiga arbeten av en sådan omfattning att mangjorde slut på arbetslösheten samt 5. som sin meninguttala vad som i övrigt anförs i motionen om den ekonomiska politiken ochfinanspolitiken. 1973:1997 av ()vari hemställts att beslutade att det i kompletteringspropositionenberäknade beloppet för statsinkomsterna för /74 höjdes med 170miljoner kronor. 1973:1998 av m. fl. (c, fp, vpk) varihemställts att beslutade 1. att postverketskulle få disponera de överskott, som utöver- normal avkastning beräknadesuppkomma under budgetåren 1972/73 och 1973/74, för resultatutjärnning under denärmaste åren och uppskjutande av nästa portohöjning samt 2. att ianledning härav i 1973/driftbudget såsom inkomst av fondupptog det av postverket föreslagna och av accepteradebeloppet 1 8,8 miljoner (bil. 6, B I 1), Den ekonomiska politiken m. m. dels följande vid början väckta motioner: 1973:242 av ni. (s) vari hemställts att hos Kungl. Maj:t begärde att en utredningtillsattes med uppgift dels att belysa företagens investeringsbeteende vidkonjunkturväxlingar, dels att föreslå styrmedel för att åstadkomma enkonjunkturanpassad investeringspolitik, varvid lagerinvesteringarna specielltborde uppmärksam nias, i enlighet med vad i motionen angivits, 1973:549 av m. fl. (fp) vari, såvitt nu var ifräga, hemställts 1. att riksdagenbegärde att Kungl. Maj:t uppdrog åt en parlamentarisk utredning att lägga framförslag till förbättrad och utbyggd statlig ekonomisk planering, 2. att riksdagenbegärde att Kungl. Maj:t tog initiativet till en samordnadverksamhetsplanering, där väsentliga vinster skulle uppstå genom störresatsning pä förebyggande åtgärder, bättre hushållning och sparsamhet på områdenmed gemensamma uppgifter för stat, landsting och primärkommuner, 1973:550 av herrar iStockholm (c) och i (fp) vari hemställts att hosKungl. Maj:t skulle anhålla om förslag till sådan ändring av reglementet förallmänna pensionsfondens förvaltning, att företag med mindre än 500 anställdatillförsäkrades återlän enligt gällande bestämmelser utan begränsning avkreditrestriktioner, 1973:886 av rn. (s)vari hemställts att hos Kungl. 1. en redovisningav preciserade mål för sysselsättningen i olika sektorer samt målet förhöjningen av förvärvsintensitet främst , 2. en analys av desamhällsekonomiska konsekvenserna av ökad respektive minskad sysselsättning. 1973:985 av rn. (c) vari, såvitt nu var ifråga, hemställts b. att beslutade att hos Kungl. Maj:t anhålla omtilläggsdirektiv till budgetutredningen betr-äffande formerna för enlångsiktig reformplanering i enlighet med vad som anförts i motionen. Nr 108 1973:989 av iStockholm (c) vari hemställts att den hos Kungl. 4 iini1973 ' iihälla om rensad beräkning av bruttonationalprodukten där dessnegativa faktorer eliminerats och välståndsutvecklingens nettoeffekt framgått på i motionen anförda grunder. l''' 2. anhålla om programförslagangående samhällsåtgärder för främ- jande aven människoanpassad teknologi och en inre strukturförändring i produktionen medsyfte att bryta utvecklingen mot en alltmer uppdelad arbetsmarknad, 3. anhålla att förslag för främjande av enmänniskoanpassad teknologi och inre strukturförändring av produktionen infördessom en del av de allmänna riktlinjerna för den ekonomiska politiken i nästa årsfinansplan, 1973:993 av m. fl. (fp, c, ni)vari hemställts 1. att riksdagenhos Kungl. Maj:t skulle anhålla orn tillsättande av en grupp friståendeekonomer med uppgift att utarbeta alternativa konjunkturprognoser i enlighetmed vad sorn anförts i motionen, 2. att riksdagenanvisade härför erforderliga medel, 1973:994 av iTvärålund m. fl. (c) vari hemställts att hos Kungl. Maj:t skulleanhålla om en allsidig utredning om olika ekonomiska instruments möjligheteratt främja de regionalpolitiska, sysselsättningspolitiska ochkonjunkturpolitiska målen. 1. beträffandeallmänna riktlinjer för den ekonomiska politiken att skulle a. avslåmotionen 1973:1990 b. avslåmotionen 1973:1992 c. avslåmotionen 1973:1993 momenten 3, 8 och 9 d. avslåmotionen 1973:1995 momenten 2 och 5 f. med godkännande av vad ipropositionen förordats som sin mening ge Kungl, Maj:t till känna vad utskottet anfört, 2. beträffandede ekonomiska perspektiven på a, attriksdagen skulle avslå motionen 1973:989 b, alt motionerna 1973:242och 1973:886 - utöver vad utskottet anfört - ej föranledde någon åtgärd c, attriksdagen skulle avslå motionen 1973 :1993 moment 1 d, attriksdagen skulle avslå motionen 1973:994 e, attriksdagen skulle avslå motionen 1973:549 momenten 1 och 2 f, attriksdagen skulle avslå motionen 1973:985 moment b) g, att i anledningav vad i propositionen anförts som sin mening skulle ge Kungl. Maj:t till känna vad utskottet anfört, 3. attriksdagen skulle a. avslå motionen 1973:1993moment 2 rörande särskilt utbildnings bidrag b. avslå motionen 1973:1993 momenten 5 och 7 rörandeberedskaps- 6 arbeten c. avslå motionen 1973:1993 moment 6 rörande uttalande om den Nr 108 regionala balansen »< j i d. avslå motionen 1973:1994 rörande arbetslösheten bland tjänste- y, ,n-i-i e. avslå motionen 1973:1995 momenten 3 och 4 rörande statliga industriinvesteringar och samhällsnyttiga arbeten politiken ni m. f. avslåmotionen 1973:993 rörande alternativa konjunkturprognoser g. avslå motionen 1973:1997 rörande statsinkomsterna /74 h. avslå motionerna 1973:1989 och 1998 rörandepostverkets överskott. /, beträffande de allmänna riktlinjerna för den ekonomiskapolitiken och de ekonomiska perspektiven på m. rn. av herrarLöfgren (fp), i (c), (), Asling (c),(), Fägelsbo (c) och () som ansett att utskottet under I, 2samt 3 a-f och h bort hemställa, 1. beträffande allmänna riktlinjer för den ekonomiskapolitiken att skulle a. med bifall till motionen 1973:1992 samt i anledning avmotionen 1973:1990 såvitt nu var i fråga som sin mening ge Kungl. Maj:t till känna vad reservanterna anfört beträffande behovet av snabbt verkande åtgärder mot inflationen b. med bifall till motionen 1973:1993 moment 3 som sinmening ge Kungl. Maj:t till känna vad reservanterna anfört beträffande frisläpp av prioriterat byggande c. med bifall till motionen 1973:1993 moment 8 samt ianledning av motionen 1973:1990 såvitt nu var i fråga hos Kungl. Maj:l anhålla om förslag till höstriksdagen beträffande åtgärder för att öka det enskilda sparandet d. avslåmotionen 1973:1995 momenlen 2 och 5 e. i anledning av motionen 1973:550 samt i anledning avmotionen 1973:1990 såvitt nu var i fråga hos Kungl. Maj:t anhålla om förslag till sådan ändring av reglementet för allmänna pensionsfondens förvaltning, att mindre och medelstora företag tillförsäkrades ökade möjligheter till återlän med bifall till motionerna 1973:1990 och 1973:1993 moment9 samt i anledning av vad i propositionen förordats som sin mening ge Kungl.Maj :t till känna vad reservanterna i övrigt anfört, 2. beträffande de ekonomiska perspektiven pä längre siktatt riks dagen skulle a. med bifall till motionen 1973:1993 moment 1 hos KunglMaj:t anhålla om utredning beträffande åtgärder i syfte att pä sikt kunna upprätthälla full sysselsättning b. i anledning av motionen 1973:989 som sin mening geKungl. Maj:t till känna vad reservanterna anfört beträffande behovet av förbättrade mätmetoder rörande välfärdsnivå och välfäi-dsutveckling c. ianledning av motionerna 1973:242, 1973:886 och 1973:994 som Den ekonomiska politiken m. in. sin meningge Kungl. Maj:t till känna vad reservanterna anfört beträffande analys avlagerförändringarna och konjunkturrörelserna i övrigt d. i anledning av motionerna 1973:549 momenten I och 2samt niotionen 1973:985 moment b) hos Kungl. Maj:t anhålla om skyndsamparlamentarisk utredning beträffande formerna för den långsiktigasamhällsplaneringen, 3. attriksdagen skulle a. med bifall till motionen 1973:1993 moment 2 besluta attsärskilt utbildningsstöd till företag som anställde och utbildade arbetslös ungdom fick utgå med 1) med bifall till motionen 1973:1993 moment 5 som sinmening ge Kungl. Maj;t till känna vad reservanterna anfört beträffande ökad användning av medel för beredskapsarbeten till vägändamål 2) med bifall till motionen 1973:1993 moment 7 som sinmening ge Kungl. Maj:t till känna vad reservanterna anfört beträffande kommunernasroll för den regionala sysselsättningsutvecklingen och behovet av en ökad andelberedskapsarbeten i regi c. med bifall till motionen 1973:1993 moment 6 som sinmening ge Kungl. Maj:t till känna vad reservanterna anfört beträffande angelägen heten i nuvarande konjunkturläge av kraftfulla åtgärder för att främja den regionala balansen d. med bifall till motionen 1973:1994 hos Kungl. Maj:tanhålla om en plan för samordnade åtgärder mot arbetslösheten bland tjänstemän e. avslå motionen 1973:1995 momenten 3 och 4 rörandestatliga industriinvesteringar och samhällsnyttiga arbeten f. med bifall till motionen 1973:993 hos Kungl. Maj:tanhålla om utarbetande av alternativa konjunkturprognoser i enlighet med vad reservanterna anfört h. medbifall till motionerna 1973:1989 och 1998 besluta 1) att postverket skulle få disponera de överskott, somutöver normal avkastning beräknades uppkomma under budgetåren 1972/73 och 1973/74, för resultatutjämning 2) att i 1973/driftbudget såsom inkomst avPostverkets fond upptogs ett belopp av . 2. beträffande statsinkomsterna /74 av herrar (rn) och (rn) som ansettatt utskottet under bort hemställa, att i anledning av motionen 1973:1997 som sinmening gav Kungl. Maj:t till känna vad reservanterna anfört beträffandekoncernbidrag inom den statliga företagssektorn. I proposition 1973:125 hade Kungl, Maj;t till den delpropositionen hänvisats till skatteutskottet föreslagit att besluta, attstatlig inkomstskatt för skattskyldig, som avsågs i 10 § I mom. förordningen(1947:576) om statlig inkomstskatt, skulle för /74 ingå ipreliminär skatt av grundbeloppet. I dettasammanhang hade behandlats dels följande rned anledning av propositionen väcktamotioner: 1973:1991 av m. fl. (rn) vari hemställts att iskrivelse till Kungl. Maj:t skulle anhålla att Kungl. Maj;t vidtog åtgärderenligt följande: Skattepolitikenmåste inriktas på att stimulera tillväxttakten pä ökat sparande ochsamhällsekonomisk balans, En fyraårsplanför marginalskattesänkningar borde utarbetas. Omedelbara åtgärder borde vidtasför att lätta barnfamiljernas skattesituation, ett extra familjeavdrag förenarbetstagarfarniljer borde skapas och begränsad avdragsrätt för faktiskabarntillsynskostnader införas. Folkpensionen borde göras skattefri. Denfaktiska sambeskattningen måste upphöra. En plan föravveckling av arbetsgivaravgiften borde fastställas. I avvaktan på en totalavveckling borde arbetgivaravgiften i första hand sänkas inom det allmännastödområdet. Hn snabbutredning borde också tillsättas för att undersökamöjligheterna att ge arbetsintensiva företag en lägre arbetsgivaravgift och attta bort den s. k. egenavgiften. Möjligheternaatt differentiera mervärdeskatten genom lägre skatt pä vissa livsmedel bordesnarast undersökas., 1973:1993 av herrar () ochHelén (fp) vari, såvitt nu var i fråga, hemställts att vidbehandlingen av propositionen 1973:125 beslutade att utgående extra avdrag förinvesteringar i byggnader inom industri, jordbruk och skogsbruk förlängdes tillatt avse objekt som påbörjades t. o. rn. 1973:1995 av m. (vpk) vari, såvitt nu var i fräga, hemställts att beslutade orn imotionen angiven ändring i förordningen (1968:430) om mervärdeskatt,innebärande att mervärdeskatten pä livsmedel skulle slopas fr. o. m. den 1juli 1973, 1973:1996 av herrar i (fp) och (), 1973:1999 av herrar () och Wirmark (fp), dels den vid börjanväckta motionen 1973:571 av m. fl. (vpk) vari hemställts attriksdagen beslutade att följande förslag till beskattningsåtgärder skullevidtas: a) ändring iförordningen (1947:577) om statlig förmögenhetsskatt, innebärande vissaskärpningar av den statliga förmögenhetsskatten, b) höjning avarvs- och gåvoskatten med i genomsnitt , c) att fr. o. och tills vidare togs ut en extra bolagsskatt av denbeskattningsbara inkomsten, d) att avskrivningsreglerna vid inkomstbeskattningen förrörelse- och hyresfastigheter återställdes till vad som gällde före de beslutade ändringarna, dvs. i överensstämmelse med texten i kommunalskattelagen (1928:370), e) att den i konimunalskattelagen stadgade avdragsrättenför ränta å gäld begränsades till att gälla skuldbelopp understigande . Den ekonomiska politiken rn. Den ekortomiska poUtiken m. m. f) sådan förändring i Kungl. Maj:ts förordning (1970:172)om begränsning av skatt i vissa fall, andra stycket 3 §, att angivna procenttal höjdes till 85 respektive , g) sådan ändring i kommunalskattelagen att däri stadgadesatt utgifter för representation och liknande ändamål icke var att hänföra till omkostnader i förvärvskälla, h) sådan ändring i förordningen om skatt pä annonser ochreklam att den allmänna reklambeskattningen utformades såsom en omkostnadsavgiftmed av beskattningsvärdet, i) sådan ändring av förordningen (1968:419) om allmänarbetsgivaravgift att denna erlades med belopp motsvarande fyra och en halvprocent av summan av vad arbetsgivaren utgivit som lön tillarbetstagare, j) införande av en särskild omsättningsskatt på handelnmed aktier att utgå pä försäljningsvärdet. Utskottet hemställde att riksdagenskulle A. med bifall till propositionen 1973:125, såvitt denhänvisats till skatteutskottet, besluta att statlig inkomstskatt för skattskyldig, som avsågs i 10 § I mom. förordningen (1947:576) om statlig inkomstskatt, skulle för /74 ingå i preliminär skatt av grundbeloppet, 3. motionen1973:1993, såvitt den hänvisats till skatteutskottet, 4. motionen1973:1995, såvitt den hänvisats till skatteutskottet, 6. motionen1973:1999. 1. av herrar i (m). Josefson i Arrie (c),i (fp), (), Nil.sson i Trobro (m). () och i (c), som ansett att utskottet under B 3 bort hemställa, att med bifall till niotionen 1973:1993 och medhänvisning till innehållet i motionen 1973:1990, som hänvisats tillfinansutskottet, skulle anta av reservanterna framlagt förslag till förordningom ändring i förordningen (1972:718) om särskilt investeringsavdrag för vissabyggnadsarbeten, 2. av herrar i (m)och i Trobro (m) som ansett att utskottet under B 2 bort hemställa, att med bifall till motionen 1973:1991 skullefatta principbeslut om en fyraårsplan för marginalskattesänkningar medikraftträdande den . Till betänkandet hade fogats ett särskilt yttrande avherrar Josefson i Arrie (c), i (fp), (), ()och i Ciävle (c). HerrFALLDIN (c): Nr 108 Den uppåtgående konjunkturen gör sigfortfarande i ,,. *' b fa Mandagen den förstahand gällande på exportsidan. Inom landet är däremot efterfrågan . . ,1073 pä varoroch tjänster svag. Någon avgörande förändring i detta förhål- -------- landeär inte heller att vänta. Forisätter exporten att öka, kommer det 'ekonomiska givetvisatt stimulera exportföretagen att investera mera. Mot detta stär pohtikenm. emellertidfortsatt låg aktivitet på andra områden. Del gäller inte minst byggnadsverksamheten.Den uteblivna förbättringen på arbetsmarknaden gör ocksåhushällen obenägna att ta på sig nya utgifter. Det finns alltså - som jag ser det - ett klart sambandmellan den höga arbetslösheten och den otrygghet som den drar med sig ochdröjsmålet med ett mera markant konjunkturuppsving. Men arbetslösheten påverkarockså utvecklingen inom den offentliga sektorn. Den långvariga högaarbetslösheten har således lett till att skatteinkomsterna har stagnerat. Statoch kornmun mäste i det läget, precis som de enskilda hushällen, vinnlägga sigom sparsamhet. Det utgör i sin tur en grogrund för fortsatt arbetslöshet. Någonavgörande förändring till del bärtre är omöjlig alt uppnå, sä länge vi inte kanbryta denna onda cirkel. Den närmaste tidens utveckling här hemma kommer pä så sättatt i stor utsträckning bli beroende av vad som händer utomlands. Förulsätl-nrngarbör finnas för att den gynnsamma exportutvecklingen skall bestå och kanske t.o. m. förstärkas. Men vet vi att man i mänga länder oroas avtendenserna till kraftiga prishöjningar. Man har därför också anledning atträkna med åtstramningsåtgärder i en del av de länder, där vi avsätter våraexportprodukter. En sådan utveckling kommer sannolikt att snabbt påverka densvenska exporten och därmed också hela ekonomin. Den ekonomiska politiken mäste även i fortsättningen förstoch främst ta sikte pä att lösa problemen på arbetsmarknaden. Men även härhemma finns nu också mera påtagliga inflationstendenser. Redan den uppgång somvi haft på exportsidan borde normalt lett till förbättringar isysselsättningssituationen. Men så har inte blivit fallet. Den minskning avarbetslösheten som ägt rum kan i stor utsträckning hänföras till normalsäsonguppgång. Arbetslösheten ligger alltså i verkligheten kvar på samma höganivå som . Den något mindre öppna arbetslösheten motsvaras av ökade arbetsmarknadspolitiskainsatser i form av beredskapsarbeten och arbetsmarknadsutbildning. Någon ökadefterfrågan att tala om på den reguljära arbetsmarknaden är det inte fråga om. Detta innebär att strukturarbetslösheten är avännu större omfattning än man tidigare haft anledning att befara. Denyanställningar som en del av exportföretagen gör motsvaras av fortsattafriställningar pä andra häll, både inom själva produktionen och påkonlorssidan. Restarbetslösheten hotar alltså att bli ännu större än vad mantidigare räknat med under den kommande konjunkturfasen, om särskilda åtgärderinte sätts in. Det råder inte någon tvekan om att dagenssysselsättningssituation i stor utsträckning kan hänföras till tidigare försummelser i den ekono miska politiken. Sysselsättningsläget skulle kunnat vara betydligt 11 Nr 108 ljusare, om man hade satt in mera resoluta åtgärder på ett tidigare w. . A stadium. De senaste årens sysselsättningskris hade inte hellerbehövt bli så 4 iuni1973 allvarlig som den faktiskt blivit.Men regeringen har i stället valt att under --------------- de två tre föra en sysselsättningspolitik präglad av långt Denekonomiska driven försiktighet och återhållsamhet.Det har stått både de enskilda medborgarna och folkhushållet somhelhet dyrt. anvisade vi vägar för att möta denallvarliga försämring i sysselsättningen som då började göra sig gällande.Mittenpartierna och moderata samlingspartiet redovisade engemensam syn i sysselsättningsfrågan. Den politiken har senare följts upp imotioner och gemensamma reservationer i finansutskottet och är väl känd förkammarens ledamöter. Under dagens lopp kommer en särskild redovisning överställningstaganden i sysselsättningsfrågorna som gjortsav de tre partierna att ställas till allmänhetens förfogande. Jag går därförinte in på någon mera utförlig historieskrivning. I dagens läge rnäste de ekonomisk-politiska åtgärdernasjälvfallet koncentr-eras på att komma till rätta med strukturarbetslösheten.Detta måste vara en viktig målsättning både i den allmänna näringspolitiken,regionalpolitiken och arbetsmarknadspolitiken. Regeringen sätter nu liksom tidigare i första hand sin littill arbetsmarknadspolitiken. Arbetsmarknadspolitiken och dess olika grenar ärgivetvis ett ovärderligt instrument i detta sammanhang. Men den har som jagunderstrukit vid olika tillfällen - också sina begränsningar. Med arbétsrnarknadspolitiskaåtgärder löser man i första hand problemen för dem som redan blivit friställda.Men skall man bryta den utveckling som pågätt mot en alltstörre strukturarbetslöshet oberoende av konjunkturen mäste åtgärderna sättas inpå ett tidigare stadium. Därför måste näringspolitiken och regionalpolitikenges en mera framträdande plats än vad de haft. har under vårriksdagen lagt fram ett paket avåtgärder på det näringspolitiska området, som syftar till att skapa flervaraktiga arbetstillfällen. Målet mäste vara att ge alla som vill och kanarbeta möjligheter till sysselsättning pä den vanliga öppna arbetsmarknaden.Ger man den ekonomiska politiken mera medvetet den inriktningen, bör det varamöjligt att skapa de 100 000 nya jobb som vi satt upp som en förstamålsättning. Vi har ju tidigare haft perioder då det tillkommit bortåt 100 000nya sysselsatta under ett enda år. De åtgärder vi anvisat tar i första hand sikte på att ökanyetableringarna inom industri och servicenäringar. Den näringspolitik somregeringen fört har inte skapat tillfredsställande förutsättningar förproduktionen. Därigenom har företagsnedläggningar och driftsinskränkningartvingats fram i allt snabbare takt.