prot · FW0981 · 1973-12-31 00:00:00 — Ang. IcvaUteten i skolutbildinngen, m. m. Ang. kvaliteten i skolutbildningen, m. m. Det vardetta jag ville ha sagt med min första rephk. När det gäller lärarna uppfattar jag inte saken så attlärarna över hela linjen skulle vara djupt kritiska som både ochherr tycktes vilja göra gällande - mot dagens skola. Detframgår tvärtom av egen undersökning att praktiskt tagelsamtliga lärare ställde sig bakom principema för dagens skola. Att de sedan viUdiskutera olika praktiska detaljer och utformningen av skolan är alldelesgivet. Men jag finner del vara ett utomordentligt stöd atl lärarna på dellasätt ställer sig bakom principerna för den svenska . behöver jag nu kanske inte säga mycketytterligare lUl. Jag vUl bara dementera den teori han hade om statsministern.Den teorin brister också hisloriemässigt i ell visst avseende. Socialdemokraternabyter inle särskilt ofta partiordförande som bekant, och därför kommer jagsäkerligen att vara uppe i pensionsåldern, jag skall inte säga när vi byterstatsminister men när vi byter partiordförande. Teorin håller alltså inte. Vikommer att fortsätta traditionen att behålla våra partiordförande relativtlänge. Det är som känt olika praxis på den punkten, men det skall jag inte nugå in på. Sedan hade litet otur när han log etl endaexempel för alt bevisa att jag hade en mer politisk inställning till skolan.Det exempel som nämnde gick ut på alt skolan var etl medel föröverklassen. Det är faktiskt så atl detta har jag citerat från ,vars inställning framställde som höjden av objektivitet: att var mera intresserad av skolpolitik med kraftigarebetoning på skola än på politik. har visat hur den gamla skolanvar strängt fördelad efler socialgrupperna, efler klasserna i samhället. Barnenfrån socialgrupp 3, arbetarklassen, gick lUl folkskolan, barnen frånsocialgrupp 2 tjänstemännens barn - tUl realskolan och barnen frånsocialgrupp 1 tUl universiteten, i sämsta fall bara till gymnasiet. RagnarEdenman har mycket slående, tycker jag, visat att skolan på det sättet var endel i del gamla klassamhället, medan den nya skolan syftar tUl att motverkaklassuppdelning av detta slag. Och jag har faktiskt uppfattat del så alt dettaockså varit en liberal strävan, att skolan på det här sättet skall vara ettmedel alt utjämna skillnader och orättvisor mellan olika samhällsklasser. Jag kan också vara relativt kortfattad i fråga om herrWikström. När det gäller de tvååriga gymnasielinjerna har vi haft en debatttidigare, där jag myckel klart gett uttryck för hur jag ser på den tvåårigagymnasieskolan och risken för återvändsgränder. Det jag i den aktuelladebatten vänt mig mot är att man tar ut en grupp elever, som tidigare stannadevid en sjuårig utbildning och där vi nu har ambitionen alt klara dem fram elvaårig utbildning, i vilken vi för in ämnet svenska och teoretiska inslag,därför alt vi vet hur viktig denna kommunikationsmöjlighet är. Den gruppen tarman aUtså ut och ställer dess resultat mot resultaten i den gamla urvalsskolansamt säger att här är del en kvalilelsförsämring. Det har inte förekommit idagens debatt, men det görs tyvärr aUtför ofta, och det tycker jag är enfruktansvärt orättvis jämförelse. Det är också. orättvisakrav man då stäUer på den nya skolan. Däremot skall jag nu inte ta upp fråganom den allmänna och den speciella behörigheten. Den får vi återkomma tUl vidett senare tUlfälle, när vi har ett bättre underlag än när vi förde denprincipdebatten tidigare. sade också alt han här bara haråtergivit ett antal undersökningar. Då vill jag betona alt snabbi och ytligt redogjorde för ett antal undersökningar som jag omvi hade haft obegränsad tid till vårt förfogande mycket väl skulle ha kunnatgå in på undersökning för undersökning. Enbart beskrivningen avskolöverstyrelsens ståndpunkter, vilken grundade på entidningsartikel som i så fall har misslett honom, är ett exempel på detorimliga i atl utdöma vår skola på sådant material. Ingen som här har lyssnatlill och ingen som senare kommer att läsa kammarensprotokoll kan säkerligen dra annan slutsats än all i siltförsta inlägg dömde ul den svenska skolan. Hans andra inlägg tyckte jag däremotvar mera nyanserat. En sådan uppläggning av skoldebatten tycker jag ärfruktlös, för att inle säga farlig, eftersom vi då ju aldrig når fram till desakfrågor som är viktiga atl diskutera och de brister som det är så nödvändigtall vi rättar till. Sedan skaU jag inle fortsätta debatten om ,men inte heller där tror jag all någon åhörare kunde uppfatta ord som något annat än en insinuation om atl vederbörande var enkommande s-ledamot av denna kammare. Varför annars betona att det var ensocialdemokrat? Det hade ju räckt med all säga en blivande ledamot av dennakammare. Om man läser protokollet tror jag atl man inte heller på den punktenkommer till någon annan slutsats än jag gav ullryck ål i min första replik. Vidare tyckte jag det var bra att alt han upplevde sina egna studenter som bra studenter. Det borde väl dåockså stämma htet till eftertanke mot den allmänna svartmålning av skolan somförekommer. sade att hans egna erfarenheter inle stämmermed den bild som då och då målas upp men tänk så värdefullt det hade varit omdet hade kommit fram som en nyansering i första inlägg!Då är del möjligt atl också karaktären på mitt inlägg hade blivit någotannorlunda. 1 sill första inlägg sade attSverige är ett ekonomiskt högtstående land och att det var märkligt alt vi dåinle skulle kunna ha ett bra utbUdningsväsende. Men när skulle motivera sin argumentering rörande Statsföretag och annanföretagsamhet svängde han plötsligt och sade all vi har fört en misslyckadekonomisk politik; i annat fall skulle vi haft råd med mycket mera påutbildningsområdet. De två ståndpunkterna, intagna med kort tidsmellanrum, ärinte heller särskilt konsekventa. Likaså är kritiken mot det långsamma arbetet ibetygsutreningen iUa underbyggd. Utredningen har ju tillsalts men harhaft ell flertal sammanträden och är i full gång med sill arbete. Där kan denmoderate ledamoten genom konstruktiva förslag medverka ytterligare lill allarbetet påskyndas. Och eftersom del har frågats varför jag tillsatte denutredningen vill jag understryka all den grupp som är mest berörd av Ang. kvaliteten i skolu tbildningen, m. m. Ang. kvaliteten i skolutbildningen, m. m. betygen,nämligen eleverna och deras organisationer, inle ville ha del föreslagnabetygsysternel, och jag ser det som väldigt viktigt att eleverna är med ochstöttar del förslag som vi kommer att stanna för. Till slut fick vi nu ändå beskedet och det var synd attdet kom så här i debattens slutskede alt moderata partiet inte vill haen elitskola och atl man där inle viU ha någon differentiering av skolsystemetutan vUl att vi skaU behåUa den saipmanhållna skolan. Det betraktar jag som detviktigaste beskedet i denna debatt. Del är inte sä underligt atl jag tog uppden saken i min replik, när inte svarade i förstaomgången. Alla våra stora tidningar och TV har ju refererat och slagit upp det stort. Visserligen har det anförls alt han ärrepresentant för näringslivet. Men det var inte länge sedan han varrepresentant för - deras främste talesman i första kammaren iutbildningspolitik. Vi vet alt det är räll goda kontakter meUan moderatasamlingspartiet och näringslivet, och därför har jag ansett atl jag har fulltfog att ställa frågan. Men det är bra att vi har fått ett klart besked på denpunkten. Del tror jag är väldigt viktigt för den utbildningspolitiska debatten,för då kan vi städa undan en rad av de punkter som annars hgger framför endebatt i sakfrågorna. När så skett kommer jag all vara villig all medverka tillalt vi tar upp en konstruktiv debatt om den svenska skolan en debatt som harsom utgångspunkt all vi nu har skapat en organisation och en struktur som ärhållbar och som vi skall slå vakt om därför atl den ger oss de förutsättningarsom har varit enig om måste gälla för en skola i ettdemokratiskt samhälle och i en modern induslristal. Sedan kan det finnas olikameningar om vilka praktiska lösningar man skall använda sig av, och därvidlagskall vi inle vara doktrinärt bundna vid olika ståndpunkter därför alt vi justnu använder en viss metod. Jag vel att man kommer att inta samma attityd fränverkets sida. Jag vill hänvisa lUl den debattskrift om skolansarbetsmihö som SIÄ-ulredningen redan har presterat, som jag tycker är en brautgångspunkt för debatten ute i skolorna en debatt som jag hoppas altlärare, elever, övrig personal och politiker skall ägna lid och intresse ät.Den kommer atl sä småningom ge oss etl underlag för etl beslutsfattande i dennariksdag, där vi steg för steg innehållsmässigt skall försöka göra skolanbättre. Jag är, som sagl, övertygad om att vi, när vi i slutet av denna månadfår resultatet av den stora internationella undersökningen, skall finna atl vi trots det intensiva reformarbete vi bedrivit i på både grundskolenivåoch gymnasieskolenivån i detta läge åstadkommer bra resultat. Och har videl stora tunga och besvärliga yttre reformarbetet bakom oss. Vi kan nu heltkoncentrera oss på atl innehållsmässigt göra skolan bättre som mångaandra länder står inför uppgiften atl göra den smärtsamma process somövergången från en parallellskola en sammanhållen skola innebär. Som sista punkt vill jag, för att bevisa atlman inte ens i dessa länder som bibehåUil det gamla urvalssystemel är helt ulanproblem, läsa följande: "Enundersökning som gjorts vid fler-a gymnasier avslöjar atl mer än hälften aveleverna visar sig absolut inle kunna säga när ," ",eller ens Krislus levde. Tre fjärdedelar av dem har aldrig hörttalas om reformationen och känner inte tUl tidpunkten för ryska revolutionen. 'Som regel' säger en lärare 'betraktar eleverna alla händelser med enpaleontologs ögon'. Etl annat läraromdörne är all de skriftliga proven är enbråte banaliteler och fraser utan början och slut. Man kan ha nått en fil.kand. och ändå göra grova slavfel." Dessa omdömen är alltså inle hämtade från den svenskadeballen, från , utan de återfinns i en artikel i rubriken samma kultur, inle längre samma barn. Den franskaskolan är, som alla vet som deltar i denna debatt, den gamla urvalsskolan, ochcitatet visar atl man där kan föra exakt samma debatt och diskussion omkvalitet och prestationer. Jag har, för alt ytterligare någol nyanseradiskussionen, velat anföra detta, och del kan kanske också något medverka tillalt överbrygga motsättningarna. Ang. kvaUleten i skolutbildningen, m. m. HerrRICHARDSON (fp): Jag vUl bara säga några få ord beträffandefrågan om den sociala snedrekryteringen. Den har självfaUet varit ettutomordenfligt allvariigt problem och är det alUjäml. Och det är riktigt, somutbildningsministern säger, att liberala politiker ivrigt har strävat efleratt göra någonting ål detta - alltifrån och tUl BerlUOhlin och . Själv har jag vid flera tUlfällen tagit upp denna fråga iriksdagen och uttryckt bekymmer över del sätt på vilket den minskadetillströmningen till universiteten påverkar rekryteringen från socialutgångspunkt. Vad beträffar den mening ur broschyren som jag citeradekan den väl knappast vara ett direktcitat av . Skulle det trolsallt vara så, får jag självfallet ompröva min uppfattning om hans saklighet. Utbildningsministern sade atl jag hade dömt utskolan. Han måtte på nytt ha haft en ny deballmolståndare. Jag välkomnade denökning vi har haft i omfattningen av skolutbildningen, atl det är fler som gåri skolan och alt det satsas mera pengar på den. Jag framlade sedan en serieförslag tUl hur man ytteriigare skulle kunna förbättra den, och jag gjorde detmot bakgrund av den kritik som framställts från en lång rad håll. Hur kan mankalla detta för atl döma ut skolan? Utbildningsministern fann också någon brist på logik i attjag dels i milt första inlägg sade alt är ett ekonomiskt högtståendeland -det är ingen hemhghel; del kan man läsa i vilken statistikbok som helsl -dels påpekade att vår relativa position förändrats till det sämre ungefär sedan1965. Vi har haft en lägre utvecklingstakt här i landet än man haft i andraländer - det är inte heller någon hemlighet. Detta har skapat en lång radekonomiska svårigheter, som är bekanta för många människor och självfalletockså för . Vad kan del finnas för motsättning i dessa tväkonstateranden? Den Ugger åtminstone inte på del logiska planet, somutbildningsministern vill göra gällande. Del ärfantastiskt atl höra hur utbildningsminislern försöker blåsa upp 5 protokoU 1973. Ang. kvaliteten i skolutbildningen, m. m. det tillnågot enormt atl jag "liU slut" tagit avstånd från den s. k.elitskolan. Jag läste de där små raderna om elitskolan i interpellationssvaret,och jag fann inte någon speciell anledning atl hetsa upp mig över vad som stoddär, helt enkelt därför att jag inle sett all vi i riksdagspolitiken lagt framnågra förslag som visar alt vi skulle vilja ha någon skola för en begränsadelit. 1 del program jag själv lade fram mot slutet av mitt inlägg fannsingenting som skulle innebära något sådant. Slutligen vill jag påminna utbUdningsministern om att desynpunkter jag framförde med ledning av vad bl. a. en yrkesman som SvenDelblanc påpekat vittnar om etl intresse av helt annat slag än det somutbildningsministern med sådan förljusning tUlvitar mig. Jag har fortfarandeinle fått någon synpunkt från utbildningsministern på det faktum atl den nyaskolan, genom alt man har sänkt kvahlelskraven i själva skolan somkunskapsförmedlare, har kommit alt ge ett ökat övertag åt de elever som har enfamiljebakgrund som är studieinspirerande. Hur som helst, mot bakgrund av det ställningstagande somherr fann en glädje i att jag "lill slut" hade gjort,förklarade han om jag förstod det rätt; del kanske vi kan få klarlagt - atthan skulle vara beredd alt göra något slags omprövning; han skulle inte varadoktrinärt bunden, sade han. Fanns det här en antydan om att det verkligen,trots de ganska så självbelåtna tonfall som anslogs i interpellationssvaret, ärdags atl göra en rejäl omprövning mot bakgrund av de synpunkter som framförtsfrån en lång rad håll och som jag i milt första inlägg citerade och refererade? Den senaste frågan eller kanske t. o. m. densista frågan som ställde anser jag finns besvarad redani direktiven lill SIÄ-ulredningen. Där slås klart fast all utredningen skallpröva vilka åtgärder som kan vidtas för att innehållsmässigt göra skolanbättre. Jag har dessutom föhl upp frågan med direktiven tih ,som skall pröva de organisatoriska konsekvenserna av t. ex. större skollokaleroch beslutanderätt. Jag vel att exempelvis på sitt partis vägnarär intresserad av just den delen. Jag vill å min sida konstatera attdel, såvitt jag har kunnat bedöma debatten här, från alla partiers sida finnsför del första en uppslutning bakom principerna för den svenska skolan, för detandra ett avståndstagande från svartmålning av vad skolan presterar och fördel tredje en uttalad önskan rörande en konslrakliv debatt om hur vi skallkunna göra den svenska skolan ännu bättre. I den debatten vill jag gärna della,och från den utgångspunkten tror jag atl den långa diskussionen i kammarenkanske trols allt har varit välgörande. HerrBURENSTAM (); Jag fäste mig vid atl utbildningsminislern isill näst sista inlägg om elitskolan sade att därför atl jag hade gjort etluttalande om ehlskolan skulle man nu kunna länka sig alt samarbeta och att hanför sm delinte skulle vara doktrinärt bunden vid utformningen av förbättringar avskolan. Det verkade som om det fanns något nytt initiativ men del var kanskehelt fel? Av hans senaste inlägg föreföU det som om jag hade tagit miste där.Detta vore i så fall beklagligt. Det vore beklagligt därför att kvar från dennadebatt slår också atl det, atl döma av en lång rad rapporter som man läser,behövs åtgärder för att ge ungdomen bästa möjliga framtid genom att ge denbättre kunskaper i skolan än den under nuvarande förhåUande tycks få. Utbildningsministern och jag är helt överens om atl någonsvartmålning skall vi inle ha det är alltid fel med svartmålning men atlvi skall iaktta och se vad som tycks vara en verklighet. Jag bhr .därförförvånad när jag läser dessa långa rader av olika utredningar, som ger vidhanden att del tycks finnas missförhåUanden som utbildningsministern inleriktigt vUl erkänna. Ang. kvaUleten i skolutbildningen, m. m. Överläggningen var härmed slutad. § 6 Föredrogs, men bordlades åter skatteutskottetsbetänkanden nr 26, 28 och 29, lagutskottets betänkanden nr 15 och 16,socialutskottets betänkanden nr 10 och 1217 saml ulbUdningsutskoltetsbetänkanden nr 25-27. § 7 Fru andre vice talmannen meddelade att påföredragningslistan för morgondagens sammanträde skulle UtbUdningsutskotletsbetänkanden nr 27, 25 och 26 i nu angiven ordning uppföras främst bland tvågånger bordlagda ärenden. § 8 Anmäldes och bordlades Nr 24 angående uppskov med behandlingen av vissa ärenden Nr 22 i anledning av propositionen 1973:68 med förslag tiUlag om ändring i lagen (1938:274) om rätt lill jakt, m. m. jämte motioner Nr 24 angående uppskov med behandlingen av vissa tillutskottet hänvisade ärenden Nr 46 ianledning av motion angående handeln med bilreservdelar Nr 17 i anledning av propositionen 1973:85 angåendeutgifter på tiUäggsstat lUl riksstalen för /73 såvittpropositionen hänvisats till inrikesutskottet Nr 24angående uppskov med behandlingen av vissa ärenden Nr 81 § 9 Anmäldes och bordladesföljande motioner: Måndagenden r 1980 av i Boråsm. 7 mai 1973------ avlämnad i anledning av Kungl.Maj:ls proposition 1973:122 angående -------------------- godkännande av överenskommelse om Nordiska ministerrådetssekreta riat och deras rättsliga stäUning, m. m. Nr 1981 av m. fl. Nr 1982 av herrar och avlämnade ianledning av Kungl. Maj:ts proposition 1973:123 med förslag lUl ändring itryckfrihetsförordningen Nr 1983 av herr tredje vicetalmannen och i Gäddvik Nr 1984 av in. avlämnade i anledning avKungl. Maj:ls proposition 1973:124 angående förvärv av aktier i Nr 1985 av i Barkaby m. fl. Nr 1986 avherr m. fl. Nr 1987av ,ei'»! Nr 1988 av herr 7"!ireMo;j avlämnade i anledning avKungl. Maj:ts proposition 1973:126 med förslag om särskilt forskningsavdrag ochexporlkreditstöd för industrin § 10 Kammaren åtskUdes .