prot · FW0962 · 1973-12-31 00:00:00 — har delpå vissa ställen utförts plöjning på sådana områden, men man har gått ifrånockså detta. Jag vel inte om den plöjningen gjordes som prov eller om del varell missgrepp, men har man lämnat dessa marker. Framför allt är del tjockahumusmarker som skall bli föremål för hyggesplöjning, och del är nog rätt och riktigt.Missgrepp kan alla göra, och det har gjorts missgrepp, men de skall väl kunnarättas till. () kort genmäle: Jag vill bara anmälaall jag inte på något vis är övertygad om alt man kan jämföra svenska ochfinska förhållanden med varandra. Här rör del sig framför allt om skildahöjdnivåer, vilka betyder mycket i detta sammanhang. HerrCARLSSON i (c): Jag har begärt ordet i denna fråga för atlkommentera ett par punkter. Beträffande hyggesplöjningar vill jag först säga alt dessatyvärr inte sker på rätt sätt alla gånger. Efter anmodan av jaktvårdsinnehavareoch invånare i inom nya slorkommun hade jag tillfälleatt bese områden, där domänverket hade gått fram över mycket stora ytor medjust den här formen av plöjning. Del "månlandskap" som man därfaktiskt hade skapat gjorde ett beklämmande intryck. Detta kunde inte varatilltalande vare sig för människor eller djur. Genom den insats som gjorts i etl försök atl ändra naturenför all främja skogsbruket fruktar jag att man riskerar åstadkomma skador, omvilka vi vel ganska litet. Här är del inte minst fråga om erosionsskadori samband med snabb snösmältning osv. Efler alt ha upplevt detta frågar man sig, om det kan varaen riklig metod alt gå fram på sätt som skett, 1 del här fallet rörde det sigdock om några hundra hektar. Jag kan instämma med , när han säger alt del ärmöjligt all denna metod är gångbar, om den utförs rikligt. Men när så icke harskett efterlämnar del skrämmande spår i naturen. Jag har sett områden där dennaplöjning ulförts och där man åstadkommil ell stenlandskap efteråt. På torra,slenbundna marker blir stenen kvar i ytan, under det alt grus och mjälalagerdelvis rinner bort, Efler en sådan insats kan man fråga sig omtillvägagångssättet varit del rätta. Jag vill på denna punkt göra en allmän reflexion. Om manskall använda ett sådant markberedningssyslem som plöjning, måste detta ske den S aprU 1973 medomdöme, omtanke och med vaksamhet över de förutsättningar, som finns på demarker man ämnar gå in. säger, atl den motion iHolmgården och jag väckt tillsammans har lett till, alt man har haftöverläggningar med berörda parter. Man uttrycker förhoppningar om samförstånd iden här frågan, inle minst när del gäUer samerna och möjligheterna för dem allutnyttja sina vinterbetesmarker. När domänverket bedriver sitt skogsbruk ochgår fram med sina avverkningar, glömmer man lätt den lilla minoriteten somsamerna utgör. Det blir lätt den bedömningen all del inte har så storbetydelse, om man vidtager den ena eller andra åtgärden när det gällerrenskötseln. Jag har deltagit i några landsmöten med samerna. En av destora frågor, som kommit igen år , är hur den moderna skogsvården medsina kalhyggen kommer i konflikt med rennäringen på många sätt, inle minst närman kommer ner till vinlerbeteslandel. Där har man haft renhjorden samlad i ettskogsbestånd. När man finner atl del tidigare skogsbeståndet ersatts av ettkalhygge, uppslår genast bekymmer för alt kunna hålla ihop renhjorden. Går mansedan fram med ytterligare insatser, uppstår än större svårigheter och problemför rennäringen. Jag har, herr talman, en känsla av atl den lilla gruppen harmyckel svårt för att kunna hävda sina intressen i dessa sammanhang. Renägarna,samerna, är medvetna om denna situation och medvetna om att man måste finna vägartill ell samarbete, och de är positiva till det samarbetet. Den reservation som har anmält här står icke imotsatsförhållande till jordbruksutskottets majoritet, enär den mycket starktstryker under behovet som finns all hävda den gruppens möjligheter tillutkomst och till atl få sin ställning beaktad. Från dessa utgångspunkter, herr talman, menar jag att etlbifall till reservation ytterligare stryker under det angelägna iatt man får ett samarbete där också samerna har en möjlighet att göra sighörda. Jagansluter mig alltså, herr talman, till reservationen. HerrWIKNER (s): i säger atthyggesplöjningen inle sker på rätt sätt alla gånger. Del har jag också intygatoch inte bara då det gäller den här saken, utan på alla andra områden. Sedan nämnde han all han är rädd för erosionsskador pågrund av snösmältning. Man plöjer inte i lutningens riktning utan vinkelrätt emotlutningen. På det viset kan man förhindra de erosionsskador som iVikmanshyttan åberopar, kanske inte helt, men man stoppar upp vattnet så altdel hinner sjunka ned, om man plöjer på delta sätt annars har man gjort enfelaktig hyggesplöjning. En plöjning i lutningens riktning kan tillämpas någongång när man har försumpningar och inte alltför branta sluttningar. Då är delsamtidigt till för atl dränera, men del är undantagsfall. Jag vel inte var de herrar som vill hjälpatill alt företräda reservationen har fått sina uppgifter ifrån. Som jag nysssade har vi i utskottet haft företrädare från samtliga parter, och allvederbörlig hänsyn har tagils till de synpunkter som de förde fram. Om del nuär så att reservation understryker vad utskottet har anfört må delju vara så hänt, men då är det väl ganska onödigt med en reservation. Den markberedning som pågår och har pågått en liten tidär ganska ny, och det är klart alt misstag kanske har kunnat begås. Enligt vaddomänslyrelsen och sagt vid uppvaktning hos oss gäller del ihuvudsak marker som är försumpade och som man måste göra någonting ål imarkberedningshänseende för alt få en återväxt på dem. Del är ju i princip inlemeningen alt detta skall ske på någon mark som är för renbete. Det kan händaatt del ligger en liten renbetesremsa emellan två sådana här områden, sombehöver markberedas, och på så sätt har den kommit med i plogningen. I annatfall är detta inte meningen. Samråd skall ske emellan parterna, detta är klartsagt. Därför finner vi atl utskottsbehandlingen är fullt riktig. Jag yrkarfortfarande bifall till utskottets förslag. i (c): Bara ett par ord till . Urteoretisk synpunkt har helt rätt. Tyvärr stämmer inte alllid teorioch verklighet. Det är den situationen vi har: det finns de risker som jag harnämnt om. Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs på bifaU tilldels utskottets hemställan, dels reservation av , och förklaradesden förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan votering upplästes och godkändes följande voteringsproposilion: Den som vill atl kammaren bifaller jordbruksutskottetshemställan i betänkandetnr 10 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen av . Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr begärde rösträkning verkstäUdes votering med omröstningsapparal.Denna omröstning gav följande resultat: § 13Föredrogs jordbruksutskottets betänkande nr 11 i anledning av motion angåendeden högmekaniserade avverkningen av skog. Åtgärder mot vissa luftföroreningar § 14Åtgärder mot vissa luftföroreningar Föredrogs jordbruksutskottetsbetänkande nr 12 i anledning av motioner angående åtgärder mot vissaluftföroreningar. I detta sammanhang hade behandlats motionerna 1973:336 av m. fl. (fp) vari hemstäUts attriksdagen hos Kungl. Maj;t begärde 1. att förberedelser vidtogs för enskärpning av avgasreningsnormerna för motorfordon fr. o. m. modeller ihuvudsaklig anslutning till de normer som skulle komma atl gälla i fr. o.m. bilmodeller, 2. alt en utredning gjordes av förutsättningarna förutnyttjande av gas som motorbränsle, 3. att utvecklingsarbetet på nya motortyper,t. ex. elmotorer och hybridmolorer, intensifierades samt 4. atl ytterligareåtgärder vidtogs i syfte att stimulera en trafikplanering som tog större hänsyntill miljörisker i form av avgasutsläpp m. m. samt 1973:1445av () och (). Utskottet hemställde att rUcsdagen skuUe 1. lämna motionen1973:336 utan åtgärd, 2. lämna motionen1973:1445 utan åtgärd. Reservation hade avgivits av herrarHansson i Skegrie (c), () och (), () samt herrarLarsson i (c). i (fp) och Leuchovius (m) som ansettatt utskottet under 1 bort hemställa, alt i anledning av motionen 1973:336 som sinmening gav Kungl. Maj:t till känna vad reservanterna anfört angåendeavgasreningsnormer för bilar, utnyttjande av gas som motorbränsle,utvecklingsarbete på nya motortyper samt åtgärder för trafikplanering. Under en samlad rubrik, som kundesammanfattas med ordet luftvård, behandlas avgasreningsnormer för bilar, gassom motorbränsle, utvecklingsarbete på nya motortyper och trafikplanering skilda företeelser som dock har del gemensamt att de ryms inom trafikområdet.Kanske kan del sägas atl jordbruksutskottels betänkande handlar om bilen sommiljöproblem. ser vi från miljösynpunkt med viss kritik på bilen.Vi har inte lyckats anpassa den till oss människor och vår miljö. Bilen fästevi en gång stora förhoppningar vid - den skulle ge oss en bättre framtid. Nuser vi ibland kritiskt på den och de följdverkningar den har. Men felet ärvårt. Vi har varken styrt tekniken i rätt riktning eller tillräckligt hårt. Reservationen och motionen visar på några vägar för atltillvarata del positiva hos bilen och minska eller på söka eliminerade negativa faktorerna. Tveksamt och sent har ohka myndigheter, både statliga ochkommunala, insett farorna men också möjligheterna all driva utvecklingen in påandra, bättre och mihövänligare banor. I många avseenden Ugger vi långt efter andra länder. Bilardrivna med annat bränsle än bensin eller dieselolja rullar i många länder. IDanmark finns 15 000 gasdrivna bilar, i över 300 000. Eldrivna fordonförekommer i många länder. Bilar drivna med gas eller elektricitet lämnar inteifrån sig olika slag av kväveoxider. Etl annat sätt all komma ål avgaserna är all påskyndautveckhngen av nya motorer. Sådant arbete pågår i många länder. I vårt landsker sedan Tjorvenprojeklet gick över styr - endast ell mindre arbete påfrämst stirlingmotorn och gasturbinmotorn. Vi anser att detta utvecklingsarbetemåste intensifieras. , bilens hemland, har infört skärpta regler för utsläppav bilavgaser. har också vi beslutat om sådana normer. Men vi ligger långtefter . Det finns egentligen inga skäl att skall släpa efter. Deföretag som vill sälja sina bilar på den amerikanska marknaden måste la frambilar som motsvarar USÄ:s krav. Varför inte ställa de kraven i ? Våra luftföroreningarär i stort sett lika svåra som . Här är en viktig miljöfråga somregeringen förhalat. De människor som främst drabbas av luftföroreningar frånmotorfordon är de som bor i storstäderna. Etl sätt all angripa del problemetär en bättre trafikplanering. Visserligen rör vi oss då inom områden där visnuddar vid kommunernas planmonopol, men den ökade stadsbilismen är ett hot mothälsa och miljö. Den situationen motiverar ytterligare åtgärder. Bilen kommer vi atl få behålla. Den innebär mycketpositivt. Bilens negativa verkningar skall vi göra oss av med. Men då fordrasdel att vi på alla länkbara sätt söker styra bilens tekniska utveckling mot urmiljösynpunkt bättre lösningar. Motionen336 och reservationen visar en sådan viljeinriktning. Jag yrkar bifall till reservationen. den S aprU 1973 Åtgärder mot vissa luftföroreningar Idetta anförande instämde (). HerrMOSSBERGER (s): Som redan sagts har det vidjordbruksutskottets betänkande nr 12 fogats en reservation, som i huvudsakansluter till motionen 336 från om åtgärder mot luftföroreningarfrån motorfordon. 1 den motion som reservanterna anslutit sig till finns flerayrkanden. Motionärerna vill bl. a. ha en utredning om förutsättningarna förutnyttjande av gas som motorbränsle. De vill att utvecklingsarbelet på nyamotortyper, t. ex. elmotorer och hybridmotorer, skall intensifieras och vidareatl ytterligare åtgärder vidtas för atl stimulera en trafikplanering, som larstörre hänsyn till miljörisker i form av avgasutsläpp m. m. Vad först gäller frågan om avgasreningsnormerna villulskottsmajoriteten erinra om atl motsvarande spörsmål vid flera tillfällenhar prövats av , senast . Ävgasreglerna skärptes för personbilar i oktober 1972.Dessa regler gäller fr. o. m. bilmodeller och beräknas minskaavgasutsläppen med för koloxid, för kolväten och för kväveoxider. Åtgärder mot vissa luftföroreningar Den arbetsgrupp som funnits inomkommunikationsdepartementet har arbetat med förslag till etappvis skärptaregler. Dessa regler anslöt sig lUl normer som antagits i , men de ansågs dåinte lämpligen kunna införas i enligt del lidsschema som gällde förUSA. Problemet med avgasrening är i hög grad av internationellart. Från svensk sida görs också försök atl lösa frågan i samarbete med andravästeuropeiska stater. Där har förevarit långt gående överläggningar, mentyvärr gav de inte någon gemensam lösning, vidtog därför egna åtgärderför att minska föroreningarna från bilar, men frågan är om man kan komma mycketlängre ulan all avvakta det internationella arbetet. Den här frågan följs noga av bl. a. , somhar lagt fram ett förslag till kontrollsystem för övervakning av gällanderegler, så att de verkligen följs. Förslaget är underremissbehandling. Frågan om förutsättningarna atl använda gas sommotorbränsle behandlades av den s. k. bUavgasgruppen, Den ansåg all gas inle inågon större utsträckning skuUe kunna användas. Del återstår ännu bl. a.tekniska problem innan den frågan är löst, och dessutom är gasförsörjningenåtminstone tills vidare osäker. Gruppen bedömde också kostnaderna som alltförstora i förhållande till en bibehållen bensindrift. Även frågan om utvecklingsarbetet på nya motortyper harbehandlats av den s. k. bUavgasgruppen. Där pågår ell ständigtutvecklingsarbete inom bilindustrin, framför allt för all få fram tekniskalösningar som är gynnsamma för miljön. Staten tillskjuter också rätt stora beloppi utvecklingsarbetet på s. k. slirlingmotorer. Detta utvecklingsarbete sker isamarbete med , förenade fabriksverken och Husqvarna. Även beträffande elbilar sker etl visst utvecklingsarbetegenom och . Här kan man väl våga säga, all om vi villacceptera en prestandaminskning så är det kanske redan nu tekniskt möjligt attanvända elbilar. Vad gäller trafikplaneringen så faller den underplanverkels ordinarie planeringsarbete. En del enskilda kommuner har redangjort vissa insatser i det syfte som motionärerna och reservanterna har angett.Detta kan vi titta närmare på både här i och i . utarbetar anvisningar för trafikplanering,varvid bl. a. mihöaspekterna skall beaktas. har heltnyligen avgivit en rapport om en undersökning som gjorts rörandeIrafiksane-ringen i tätorter. En särskild kommitté har också tillkallats förutredning om kollekliv trafik i tätorter. De problem som har tagils upp i motionen och reservationenär således redan under uppmärksamhet. Då även övriga spörsmål har tagits ibeaktande, har utskottsmajoriteten ansett att reservationen därmed inte börföranleda någon åtgärd. Jag yrkar därför bifall till ulskollets hemställan. Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs på bifall tUl dels utskottetshemställan, dels reservationen av i Skegrie m. fl., ochförklarades den förra propositionenvara med övervägande ja besvarad. Sedan begärt voteringupplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller jordbruksutskottetshemställan i belänkandetnr 12 punkten 1 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen av i Skegrie Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr begärde rösträkning verkstäUdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat; Utskottets hemstäUan bifölls. den 5 aprU 1973 § 15Åtgärder mot buller Föredrogs jordbruksutskottetsbelänkande nr 13 i anledning av motioner om åtgärder mot buller. I delta sammanhang hade behandlats motionerna 1973:213 av m. fl. (fp) vari hemställts atlrUcsdagen hos Kungl. Maj:t begärde att provisoriska bullernormer infördes isyfte att begränsa buUret från byggarbetsplatser i enhghet med vad i motionenanförts, 1973:512av m. fl. (s) samt 1973:1424 av fröken m. fl. (c) vari hemställtsatt hos Kungl. Maj:t skuhe anhålla om utredning och förslag tUlåtgärder för att begränsa förekomsten av bullerstörningar i enhghet med vad imotionen anförts. Utskottet hemställde atl skuUe 1. lämna motionen 1973:512 ulanåtgärd, 2. lämnamotionerna 1973:213 och 1973:1424 utan åtgärd. Reservation hade avgivits av fruAnér (fp) samt herrar i (c) och () som ansett attutskottet under 2 bort hemställa, atl med bifaU liU motionen 1973:213 och ianledning av motionen 1973:1424 som sin mening gav Kungl. Maj:t tUl känna vadreservanterna anfört om normer för buller från byggarbetsplatser. Atl sova ostört är en lyx i storstaden. Så drastiskt tecknade för drygt en månad sedan En mycket stor grupp människor, främst de som bor i tätorterna,störs av buller. Relativt få klagar, 1 får hälsovårdsnämnden endastmellan 500 och 600 klagomål på ell år. Folk tiger och lider. Lider gör manverkligen. Många undersökningar från olika länder pekar mot sådana resultat. Allvarligast är kanske Irafikbullrel. Tung trafik sombuUrar dygnet runt är mer irriterande och mer farlig än individen ofta självupplever den. I en folkparlimolion som handlar om åtgärder mot buller har viavstått från några yrkanden när det gäller trafikbuller. Vi hoppas i stället påkonkreta förslag från trafikbullerutredningen, och vi förväntar oss altutredningen kommer fram . Vi har i stället koncentrerat oss kring bullret frånbyggarbetsplatser. Här finns två grupper som är särskUl utsatta: delsbyggnadsarbetarna som ofta tvingas arbeta nära buUrel under långa arbetspass,dels de som bor runt omkring arbetsplatsen. Arbelsrniljöulredningen berörsjälvfallet byggnadsarbetarnas förhållanden, men i övrigt är inle detta bullerproblemtäckt av någon utredning. Det är ibland långt mellan vision och verklighet. I somrashade vi i . På svenskt förslag - märk svensktförslag, dvs. den stod bakom förslaget - antogs enresolution om internationella normer för bulleremissioner från vägfordon ocharbetsredskap. föreslår vi motionärer all provisoriska bullernormer skallinföras för att begränsa bullret från byggarbetsplatser. Förslag till sådananormer finns i en rapport från byggforskningen, Byggbuller som samhällsproblem.Men vad händer? Jo, utskotlsmajorilelen går emot förslaget. Man kan alltså antaen resolution i högtidliga sammanhang, men föra ut den i verkligheten vill maninte vara med om. Hur långt kan del bli mellan vision och verklighet? uttalade sig för en samlad prövningav hela bullerproblematiken. Någon sådan har vi ännu inte fått. Uppenbarligenär regeringen ointresserad. Det flnns tekniska möjligheter atl begränsa bullretfrån byggarbetsplatser. har då all anledning alt begära de i motionenföreslagna åtgärderna. Buller är farligt. Buller måste bekämpas. Därför yrkar jagbifall till reservationen. i (s): Det pågår tvåutredningar på bullerområdet irafik-bullerutredningen ocharbelsrniljöulredningen. Båda har för avsikt atl lägga fram sina betänkandenunder inneyarande år, och man får då ell samlat material när del gäller allbedöma de frågor motionärerna fört fram. Utskottet har på grund härav intevelat vidta några åtgärder, och med hänvisning till den motivering somutskottet anfört och det stora antalet ärenden på dagordningen, herr talman,ber jag atl få yrka bifall till utskottets hemställan. Överläggningenvar härmed slutad. Utskottets hemstäUan bifölls. Propositioner gavs på bifaU tUl dels utskottetshemställan, dels reservationen av m. fl., och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes föhande voteringsproposition: Den som viU att kammaren bifaller jordbruksutskottetshemställan i betänkandetnr 13 punkten 2 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifaUil reservationen av m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr begärde rösträkning verkstäUdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Förstatligande av viss byggnadsmaterialindustri Föredrogs näringsutskotletsbelänkande nr 21 i anledning av motion om förstatligande av vissbyggnadsmaterialindustri. I detta belänkande hade behandlats motionen 1973:819 avherr m. fl. (vpk) vari yrkats atl skuUe hos Kungl. Maj:themställa om förslag syftande tiU förstatligande av AB Cementa och AB GuUhögensbruk samt den del av lätlbetongproduktionen som inte bedrevs inom dessa bolag. Utskottethemställde att rUcsdagen skulle avslå motionen 1973:819. Reservation hade avgivits av herrHallgren (vpk) som ansett att utskottet bort hemställa, atl med bifaU till motionen 1973:819 hos Kungl.Maj:t skuUe anhålla om förslag syftande lUl förstatligande av AB Cementa och ABGuUhögens bruk samt den del av lätlbetongproduktionen som inle bedrevs inomdessa bolag. i (vpk): kommunisterna har under enföljd av år väckt motioner som syftat till ell förstatligande av vissa delar avbyggnadsmaterialinduslrin. Det har främst gällt den tunga sektorn, cement,lättbetong och tegel, som måste anses utgöra den strategiska basen förbyggandet. Äv de uppräknade materialen behärskas cement och 4 protokoU 1973. Förstatligande av viss byggnadsmaterialindustri lättbetonghelt av två kapitalgrupper, som har delat upp marknaden sinsemellan.Beträffande tegelinduslrin är bilden någol mer splittrad, och där görs ävenkooperativa insatser som måste anses ha en viss prissänkan-de inverkan. I tidigare motioner har vi pekat på den dominerandeställning som byggnadsmaterialindustrin intar i samhällsekonomin. Vi har ansettatl del är ett vitalt intresse för folket och hyresbelalarna atl bryta dennaindustrisektor ur storfinansens intressesfär. Vi har också visat på all detinte finns någon priskonkurrens mellan olika tillverkare av cement ochlättbetong. En översikt som statens pris- och kartellnämnd har gjort1970 visar med all önskvärd tydlighet sanningshallen i det påslåendet. Tvåstora koncerner, Cementa och GuUhögens bruk, bestämmer efler marknadsuppdelningoch ulan inbördes priskonkurrens vad viktiga basmaterial skall kosta. Allratydligast har det kommit till ullryck beträffande standardiserade produkter somcement och lättbetong. Hyresbelalarna har bittert fått erfara följderna avdetta duopol. Man kan också utläsa det på cemenlprisels utveckling. Tidigarevar del en måttlig takt i prisstegringarna, men tillnovember 1971 steg priserna . Det skall beaktas att cement ären råprocessvara som framställs i högautomatiserade anläggningar.Lönekostnadsökningar kan endast marginellt påverka cemenlpriset. Man frågar sig var den kontroll finns som det talas om inäringsutskotlets betänkande. Där sägs atl del görs en kontinuerlig kontrollav representanter för finans-, handels-, inrUces-, civil- och industridepartementen,som bevakar prisutvecklingen. Men under den här lidsperioden sades ingenting. En långt driven teknisk rationaliseringsprocess har intelett tUl att byggnadsmaterialens andel av de totala byggnadskostnaderna sjunkitpå samma sätt som t. ex. byggnadsarbetarlönernas. Från tillverkarnas sida alltså tillverkarna av cement och lättbetong har medgivils att de intesinsemellan har någon priskonkurrens. De hänvisar i stället till atl de driveren konkurrens med nya produkter. De menar t. ex. alt cementpriset där intenågon inbördes priskonkurrens förekommer konkurrerar med priserna på stål. Även näringsutskottel har i tidigare betänkanden pekat pådetta förhållande och godtagit det som materialfabrikanterna säger, nämligenatt man konkurrerar med produkter i stället för priser. Efter atl ha erkänt altnågon priskonkurrens inle förekommer menar man all det skett en integrationframåt som har gynnat byggnadsmaterialinduslrin och konsumenterna. Del manmenar med integration framåt är bara att man genom dessa höga monopolpriser harkunnat utveckla nya produkter med de vinster som uppstått.