prot · FW0970 · 1973-12-31 00:00:00 — När det gäller denna tvingande lagbestämmelse som kankomma har Cykel- och mopedfrämjandel alltså bett om överläggningar och pekat påsvårigheterna. Därför kan man inle säga all Cykel- och mopedfrämjandet harändrat uppfattning. Men detta är ju nu av mindre betydelse. Jag lar framförallt fasta på statsrådets besked alt det kommer all bli tillfäUe för de olikaorganen atl framföra sina synpunkter. Och jag undrar ifaU del inte voretrevligt om statsrådet inbjöd organisationerna lill en konferens, där man kundefå diskutera dessa saker, för det har hänt så myckel sedan den ursprungligarekommendationen gavs. Jag nämnde de nya trafiksepareringsålgärder somvidtagits och som, tror jag, inte har varit riktigt aktuella för dem som kommitmed delta nya förslag lill bestämmelser. Om bättre fömlsättningar för cykeltrafiken behovet av nautisk sakkunskap i sjöfartsverketsledning HerrCLARKSON (m): Vägtrafikkungörelsen har vi ju fått. Ätt densedan i denna del träder i kraft först senare är jag fullt medveten om. Men denpublicitet som förekommit och de uttalanden som gjorts från olika håll inteminst från polis- och skolmyndigheter - har lett tiU all denna storatrafikantgrupp redan börjat känna sig osäker, och den kan komma alt bli merabrutalt behandlad än vad som hitliUs varit fallet. Man kan tydligen aldrig bli tillräckligt klari sin formulering. i tillät sig påminna om vad somsagts i tidigare uttalanden som avsåg en rekommendation. Där gällde det osäkracykhsler, sade . Men då vill jag i klarhetens namn säga att vimåste ha samma regler i cykellrafiken för osäkra som för säkra cykhsler. Vi kaninte börja att införa en sorts regler för den ena kategorin och andra reglerför den andra. Antingen är man cyklist eller också är man något annal. Jag vill inte vara med om att dela in cyklister iosäkra och säkra. i (fp): Skillnaden ligger inte där, herr statsråd,utan mellan å ena sidan en rekommendation till en cykhst som känner sig osäker,och å andra sidan en tvingande bestämmelse. Men, somsagt, jag hoppas atl vi skall komma överens . Till det sista som statsrådet sade omkategorierna säkra och osäkra cyklister vill jag säga alt vi har säkraoch osäkra cyklister, och risken är stor alt vi bara får osäkracyklister och det är väl inte bra! Överläggningenvar härmed slutad. behovet av nautisk sakkunskap i ledning Herr kommunikationsministernNORLING erhöll ordet för att besvara i (fp) i kammarensprotokoll för intagna fråga, nr 178, och anförde; i har frågat mig hurjag anser att behovet av nautisk sakkunskap i ledning skaUtillgodoses. 1 propositionen till angående nyorganisation av föreslogs alt verket i fortsättningen skuUe slåunder ledning av en kollegialt beslutande lekmannastyrelse medgeneraldirektören som ordförande. Med anledning av förslaget och en motion ifrågan uttalade statsulskollet atl det för sin del tillstyrkte Kungl. Majtsförslag och underströk i anslutning härtill departementschefens uttalande attstyi-el- sen börbestå av personer med bred erfarenhet av näringsliv och förvaltning ulansärskUd anknytning liU vissa intressen eller organisationer. Någol särskiltkrav på atl nautisk sakkunskap skulle vara företrädd i ledningen ansågs såledesinte behöva uppställas. beslutade sedermera i enlighet härmed. Även om således den nautiska sakkunskapen inle ärföreträdd inom verkels ledning är det självfallet nödvändigt atl sjöfartsverketinom sig har sakkunskap på detta och på en rad andra områden. Sådan sakkunskapfinns också inom verket. Det väsentligaste när det gäller de ärenden som avgörsav är all dessa är väl beredda och att alla synpunkter - såvälnautiska som andra blir tillfredsstäUande belysta. i (fp): Jag lackar statsrådet för svaret. Min fråga är motiverad av flera faktorer. En av dem är altdet i eller i direktion inle finns någon mednautisk utbildning. Detta är anmärkningsvärt, eftersom verkels arbete nästanhelt är inriktat på aktiviteter av nautisk karaktär eller där nautisksakkunskap är av yttersta betydelse. En annan faktor är alt inemot hälften av de anställda inomsjöfartsverket och dess distriklsorganisationer är nautiskt utbildad personaleUer personal med nautiskt arbete. Från den personalens sida kan det dåföreligga risk för bristande förtroende för verksledningen, om man inle hargehör för de mera tekniska synpunkter som den nautiska verksamheten kanmotivera. En tredje faktor, som jag personligen tUlmäter storbetydelse, är atl affärsverksprincipen tiUämpas på , och om denprincipen tillämpas i t. ex. sjösäkerhetsfrågor, så kan del leda till endominans för ekonomiska och administrativa aspekter. Man lägger då kort sagtekonomiska lönsamhelskrav på sjösäkerheten. Del är väl inle avsikten, och detkan undvikas om man har den nautiska sakkunskapen lätt tillgänglig. Del svarsom statsrådet här givit innebär ell konstaterande av att nautisk sakkunskapinle är företrädd inom verkets ledning, och i den räknar jag då in såvälverkels styrelse som direktion. Statsrådet gör etl uttalande som i och för sig ärsjälvklart men som när det gäller i dagens läge ärutomordentligt klargörande: "Det väsentligaste när det gäller de ärendensom avgörs av är all dessa är väl beredda och att allasynpunkter såväl nautiska som andra blir tillfredsställande belysta." Innebörden av delta kom i en märklig dager när enuppvaktning skedde inför inrUcesutskottet av sjöfartsverkels personal ianslutning till beslutet om utflyttning lill . Det leder mig lillfrågan om statsrådet anser atl nautiskt utbildad personal regelmässigt skallges tillfälle atl delta i arbetet i direktion och om statsrådetanser atl personalen bör vara representerad i styrelse. Ang. behovet av nautisk sakkunskap i sjöfartsverketsledning Det är riktigt som i Åkersbergapåpekar atl del i sjöfartsverkels direktion inle ingår någon nauliker. Ang. behovet av nautisk sakkunskap i sjöfartsverketsledning medutgångspunkt häri upp etl resonemang om alt ekonomiska synpunkter möjligtvisskulle läggas på sjösäkerheten. Ett sådant påslående vUl jag kraftigtliUbakavisa. i måste leda i bevis vad han gör gällande. Om vi då kommer in på arbetsformerna i allmänhet i statligförvaltning med utgångspunkt i förhållandena vid kan jag göra enliten komplettering av milt första svar. har som central förvaltningsmyndighet försjöfartsfrågor ansvaret för en mångskiftande verksamhet. På de flesta av dessaområden erfordras olika sakkunskap, specialistkompetens hos personalen. Somexempel på expertis som bör finnas inom kan nämnas nauliker,fyr- och eltekniker, byggnadstekniker, sjömätare, skeppsbyggare, skeppsmätare,sjöfarlsekonomer, jurister och administratörer och kanske ytterligare några grupper.Inom verket finns expertis på nämnda områden hksom företrädare för annan förverket värdefull sakkunskap. 1 vad särskilt gäller nauliker kan jag nämnda alt avsektionscheferna inom cenlralförvaltningen sex har nautisk utbUdning ocherfarenhet av sjötjänst. Till det kommer alt aUa lotsdireklörer liksom flerabefattningshavare inom sjöfartsinspektionen har sådan utbildning. Om inte särskilda skäl föranleder annal bereds ärendeninom den sektion till vilket ärendet hör enligt sitt sakinnehåll. Föredraganden-vanligen sektionschefen har alt tillse alt ärendet blir vederbörligenberett, och del innebär bl. a. alt genom verket tillgängUg expertis på berördafackområden skall få tillfälle alt uttala sin mening. Särskilt i nautiskafrågor inhämtas dessutom ofta yttrande från den regionala loisorganisationen,dvs. lotsdireklörer, lolsplalschefer och loisar. Härigenom anser jag, herr talman, alt de krav som herrNorrby i ställer måste vara uppfyllda. i (fp): Jag har inle påstått atl de ekonomiskasynpunkterna på sjösäkerhelsverksamhelen är dominerande. Jag pekar på den risksom finns om den nautiska sakkunskapen inle är tillfredsställande representeradi beslutsprocessen. Det är inlressanl alt föha den debatt som förs omsjöfartsverkets ullokaliserirrg till . Genomförandel av denullokaliseringen tyder nämligen, enligt min uppfattning, på atl de nautiska ochtekniska synpunkterna inte vinner lilhäckhgt gehör i sjöfartsverkels ledningoch i de beslut som där successivt fattas. skall faktisktfungera ute på fältet så all säga även efter ullokaliseringen lill Norrköping.Och del verkar som om , när man beslutade om utlokalisering, hadeglömt alt ungefär halva inte är en central administralion ulannärmast är all karakterisera som en teknisk förvaltning. Det torde nu bli goda möjligheter all tillse all dennautiska sakkunskapen och annan relevant sakkunskap blir företrädd i exempelvisdirektionen i i samband med den föreslående ullokaliseringen,eftersom flera ledande befattningshavare knappast torde komma att flytta medlill på grund av pensionering eller på grund av att dei samband med ullokaliseringen söker sig till annan verksamhet. Enligt desynpunkter som anförs av personalen inom regionala verksamhetfinns det betydande risker för att personalens förtroende för verket reduceras,om man inle får den nautiska sakkunskapen representerad i verkets ledning. Låt mig bara tillägga två saker. Vid ullokaliseringen av från kannaturligtvis inle de nautiska synpunkterna få spela någon mera dominerande rollän alla andra synpunkter på den frågan. Det skulle naturligtvis vara heltfelaktigt. Jag är övertygad om alt de bedömningar som gjorts i det sammangethar tillgodosett de nautiska synpunkterna lika väl som andra inlressen. Av de inlägg i har gjort kan man fåuppfattningen all hela sjöfartsverkels organisation skulle varakoncentrerad hit tiU . Det är tvärtom så alt lilel mer än halvaverksamheten redan nu är av lokal och regional karaktär. Man kan alltså inteheller där säga atl har aUl koncentrerat hit. Om åtgärder mot olycksfall med s. k. smällare i (fp): Det torde förhålla sig så atl ungefär 80procent av de anstäUda i är verksamma på lokal eUer regionalnivå. Men av det som kallas för central administralion tycks ungefär hälftenvara av sådan art all den inte ulan vidare och med lämplighet kan förläggas liUNorrköping. Vid diskussionen om förläggning av förråd, verksläder och tekniskaaktiviteter har, såvitt jag har kunnat uppfatta, inle de synpunkter somexempelvis den nautiska personalen inom centrala, regionala ochlokala verksamhet anfört beaktats ordentligt. Överläggningen var härmed slutad. §5 Om åtgärder mot olycksfall med s. k. smällare Herr handelsministern erhöll ordet för all besvaraherr Enskogs (fp) i kammarens protokoll för intagna fråga, nr 152,och anförde: har frågat mig om jag ämnar vidtanågra speciella åtgärder för all minska riskerna för skador av s. k. smällare isamband med det stundande valborgsmässo- och påskfirandet. Inledningsvis vUl jag nämna alt jag loginitiativ liU en granskning av förhållandena beträffande s. k. pyrotekniskavaror. Granskningen gav inle någon entydig bild av situationen, och del stodklart alt en mera allsidig översyn var nödvändig. Jag tillkaUade därför ensärskild sakkunnig för denna uppgift. Utredningsarbetet väntas vara klart inomett år. Beträffande de stundande helgerna har jag inhämtat attrUcspolis-styrelsen i samarbete med samarbetskommitlén för barnolycksfaU har 12 protokoll 1973. Ang. importrestriktionerna avseende textilvaror frånIndien vidtagite;n rad åtgärder för att minska riskerna för skador. a. informerar poliseni press och lokalradio samt dhekl till försäljare och skolungdom om gällandebestämmelser och om riskerna i samband med användningen av pyrotekniska varor. Med hänsyn till de åtgärder som polismyndigheternavidtagit och det pågående utredningsarbetet anser jag inte att några ytterligareåtgärder för dagen är påkaUade. Jag ber all få tacka statsrådet för svaret på min fråga. AUa vel vi alt under det stundande påskfirandet liksomunder festligheter åtskilliga barn och ungdomar liksom endel äldre personer kommer atl skadas av smällare. Ännu fler kommer att mereller mindre allvarligt skrämmas eller irriteras av okynnessmällare. Vetskapenom detta är anledningen till min fråga. Det är bra alt handelsministern har tiUkallat en sakkunnigför alt utreda frågan om den samhälleliga regleringen på det pyrotekniskaområdet. Även om jag inte tror atl del går atl komma ifrån del nöje som mångaanssr atl smällare är, torde en del kunna göras för att minska riskerna. 1väntan på utredningens förslag och genomförandet av dessa torde man kunna vinnaen hel del genom ylterhgare upplysningar i TV, radio och tidningar liksom iskolor och hemmen. Det är bra att framför aUl pohsen har gjort en del - dethar också märkts på ;;enaste tiden men åtskilligt ytterligare kan göras. Jagskulle viha ha upprepade informationer i massmedia om de olycksfallsrisker somär förenade med handhavandet av smällare, både för dem som kastar eller skjuteri väg dem och för omgivningen. Upplys också om atl ell ovarsamt ellerförargelseväckande handhavande av såväl fyrverkeripjäser som pyrotekniskaleksaker kan medföra straff. Låt oss alla medverka tUl ett olycksfritthelgfirande! Överläggningen var härmed slutad. §6 Ang. importrestriktionerna avseende textilvaror från Herr handelsministern erhöll ordet för att besvaraherr Wirmarks (fp) i kammarens protokoll för intagna fråga, nr 172,och anförde: har frågat om jag vill närmaremotivera bakgrunden lill de i dagspressen uppmärksammade importrestriktionernaavseende vissa textilvaror från . I likhet med vad vi gjort i förhållande tUl vissa andrastörre producentländer på textilområdet har en överenskommelse träffals sominnebär atl ålar sig viss reglering av sin export lill avskjortor, blusar och sänglinne. Uppgörelsen syftar till' att bringa en myckel kraftigexporttillväxl under kontroll. Bakgrundenlill vår begäran om förhandlingar är all söka i den svenska TEKO-industrinsaktueUa och väl kända svårigheter. Importandelen av liUförseln på den svenskamarknaden av den här typen av skjortor och blusar hade stigit till meUan . Det är för vår industri och för vårförsörjningsberedskap etl mycket känsligt varuområde det gäller. Vi är väl aUa medvetna om all import frånlåglöneländer kan skapa vissa sektoriella problem i den svenska ekonomin ochatt det är nödvändigt all vi finner åtgärder som gör alt samhället solidarisktbär ansvaret hörför, dvs. solidariska åtgärder med de grupper som blirdrabbade. Jag vUl beklaga att den nu ansett detnödvändigt atl införa den här åtgärden mot indiska textilprodukter. Jagbeklagar det därför alt del litet strider mot vår handelspolitik i övrigt, somju går ul på alt främja en fri världshandel, och inte mmst mot vårbiståndspolitik, där man kan citera propositionen 1971:93, som säger atl"åtgärder som syftar lUl alt skapa bättra möjligheter för altsälja sina produkter och öka sin andel av världshandeln givits högprioritet". är ju ell av de väsentliga mottagarländerna försvenskt bistånd. 1 vår biståndssyn ingår atl främja induslrialiseringsprocesseni mottagarländerna, att hjälpa lill att bygga upp en kapacitet för att dessaländer skall kunna exportera mera och få in större exportinkomster. Sett ur delperspektivet är den nu företagna åtgärden ologisk och stridande mot vad visöker främja med biståndspohtiken. stöder med biståndsinsatser Indiensansträngningar alt exportera. a. ett exportfrämjandebistånd i form av fritt utrymme på S:l och även service från etlantal marknadsulvecklingskonsuller. Bland de produkter som på det sättet erhöllstöd för alt öka exporten lill var textilierna. Men , när harframgång i sin export när man där alltså lyckats med vad vi avsåg med vårabiståndsinsatser - slår regeringen till och stryper export tUl . Handelsministern hänvisade tiU vår egen textilindustri.Det är väl sysselsättningsargumentet som där finns med. Men hur vet handelsministernall den nu företagna åtgärden kommer all gagna sysselsättningen i ?Kommer den inte alt i stället medföra alt andra , t. ex. ellerAfghanistan eher vilket land del nu blir, kommer att la plats? Kommerman då återigen från svensk sida, om dessa länder lyckas i sina ansträngningar,att slå tUl med motsvarande åtgärder? Jag vUl erinra handelsministern om vadarbetsgruppen för jämlikhetsfrågor uttalade: "Inte så säUan möter manargumentet alt ell mål som full sysselsättning i skulle vara oförenligtmed fri import från länder med låga löner. Med en sådan argumentering kankravet på jämlikhet inom vårt lands gränser läggas till grund för en trångsyntnationalism som bygger på värderingar helt motsatta dem som delta programpläderat för." Jag tror inle alt har gjortklart för sig omfattningen och innebörden av del problem som vi står inför närdet Ang. importrestriktionerna avseende textilvaror frånIndien Ang. importrestriktionerna avseende textilvaror frånIndien gällertexlilimporlen från lågprisländerna. Jag hoppas att vet alt vi med flertaletutveckhngsländer har likartade begränsningsavtal. Om den indiska exporten tillSverige hade fått fortsätta, skulle vi ha ställts inför problem när del gälldeatt förnya avtalen med andra utvecklingsländer. Den indiska exporten vävdesframför allt in i exportulrymmet från andra länder på den svenska marknaden. Det andi-a förhållandet som visar vad del är fråga om äratt under fjoläi'el från importerade kläder, som inte var avtrikå, till ett värde som motsvarade och sammanlagdaimport av de varorna från . När det gäller de vävda skjortorna varIndiens export 1971 tiU större än export till och hela deneuropeiska gemenskapen. Vad visar delta? Jo, all jämfört med varjeannat industrUand har en öppnare importpolitik på textilområdet. Skall vi kunnauppträda någorlunda rättvist mot olika utvecklingsländer måste vi ocksåbehandla dem någorlunda lika. Den indiska exporten till var på väg attskapa problem för andra men naturligtvis också för den svenskaindustrin. Det är inle i första hand sysselsättningsfrågan det gäUerutan beredskapsförsörjningsfrågan. På detta område är vi nu uppe i enimportandel på av den totala tillförseln. Vi har etl anslag för det,. Eller hur vUl lösa problemet med den industri som iett eventueUt krisläge blockad eUer avstängning - skall försörja svenskafolket med skjortor? Då kan inte få dem från vare sig ellerPakistan. För att handelsministerns resonemang skall gåihop måste han först bevisa att den svenska industrin kan tiUverka de produktersom de svenska köparna velat ha från . Såvitt jag vet har de indiskabomullsskjortorna varit en modefluga, speciellt bland ungdom. Om vi skall göramotsvarande skjortor kommer produktionskostnaden all bli myckel större. Och vadär det som säger alt man då inte köper billigare skjortor från andra ?Vad säger atl man köper de svenska skjortorna från den industri som handelsministernmed detta beslut vUl slå vakt om? Kan inte handelsministern medge all här föreligger enmotsättning i regeringens politik? Man för en biståndspolitik som syftar tillatl främja möjligheterna för och andra länder att exportera till vårtland. Handelsministern har själv i sagt alt man måste finna ytterligarevägar för en ökad tiUgång lill industriländernas marknader för u-landsvaror.Men när dessa länder lyckas, vidtar regeringen sådana här åtgärder. Erkännerinte handelsministern atl här föreligger en motsättning? Är inlehandelsministern beredd att verka för att avskaffa dessa åtgärder snarastmöjligt? Har inte insett all detta inle innebär någotstopp för importen av sådana produkter från ? För del första ligger denna på en mycket hög nivå. Jag hargjort en jämförelse med och hela den europeiska gemenskapenoch funnit atl vi importerar fler skjortor än vad dessa de störstahandelsområdena i världen gör. Visar inte detta all det finns ett betydandeutrymme både för att exportera hit och för den här modeflugan atl levaupp och dö igen? För del andra måste jag säga att del inle var myckentiUtro hade tih svensk textilindustri - att den inte skulle kunnatillverka Utet skjortor. Del har den ändå gjort , och delskall den väl också klara i framliden. Jag har visst tUltro liU den svenskatextilindustrin och dess förmåga att lUlverka skjortor. Men jag tror inte attsvensk industri kan tillverka skjortor liU det pris som och andrau-länder kan göra. Del är ju del som skapat detta problem. Är handelsministernsskäl omsorg om den svenska lexlilindustrin måste han väl här i kammaren leda ibevis atl denna åtgärd verkligen leder tiU atl svensk industri får produceradessa varor. Jag tror för min del all del bUr andra länder som kommer in ochatl detta är ganska godtyckliga administrativa ingrepp som regeringen gör ochsom strider mot andra väsenthga delar av vår utrikes- och biståndspolitik. Delta är inte godtyckligt utan följer denhnje som vi sedan mycket länge lUlämpal, nämligen atl ha största möjligaöppenhet i handeln med utvecklingsländerna. Men vi har haft som grundläggandeprincip för handelspolitiken alt vi inle ensamma av aUa industriländer kantUlämpa en total öppenhet. En sådan skuUe betyda alt aU den produktion, somdessa länder rimligen borde fä avsättning för även på andra, långt störremarknader än den svenska, skulle söka sig hit. Milt inlägg i liksomandra svenska uttalanden har i första hand riktat sig till industrivärlden somsådan och krävt att flera länder skall tillämpa en så öppen importpolitik somSverige gör. Det försöker springa ifrån är den centrala punkten,nämligen alt inget annat industriland i världen tillämpar en så generösimportpolitik gentemot utvecklingsländerna som gör. Erkänn det, herrWirmark! Då först kan vi börja resonera. Det vikliga i denna fråga är ju attregeringens åtgärder innebär ett steg tiUbaka. Jag har försökt gehandelsministern möjlighet alt säga atl han är beredd att verka för all den häråtgärden omprövas. Men del har handelsministern inle varitvillig att förklara, och då viU jag bara konstatera att här föreligger enmarkant divergens mellan jämlikhetsprogrammets stolta ord i del här avseendetoch vad handelsministern i verkligheten gör. är väl inte okunnig om allsådana begränsningsavtal existerat med många utvecklingsländer Ang. importrestriktionerna avseende textilvaror frånIndien Om textsättning av valprogram i TV utan attherr Whmark stått här och krävt att de skall omprövas och avskaffas.Vad vi nu gör är atl vi försöker behandla på ungefär samma sätt som vibehandlar en rad andra länder som inriktat sig på den svenska marknaden med enmycket intensiv marknadsföring, stödd av svenska importörer som gör sig godaförtjänster på den här verksamheten. Från den grundprincip som vi arbetar medoch som innebär största möjliga öppenhet skall vi inle vika. Det finns en radområden där vi välkomnar u-landsimporlen, och vi kommer även på lextUområdelatt ha en ökad import från ; också importen från kommer iframtiden atl kunna ökas. Del har vi bundit oss för genom bomulls- ochlextilavlalel i . Detta blir aUtså inte något stopp för importen frånIndien och inle heUer för importen från andra länder, ulan denna kommer ali:fortsätta atl öka. Jag är glad för alt handelsministern gjordeden här sista deklarationen. Det avsteg som beslutet innebär måste ju på sikträttas till genom en mycket energisk politik - gärna i samråd med andra länder.Vi måste inse atl om vi inle tillåter att exportera, om vi inteöppnar våra marknader, blir allt annal som vi gör för deras industrialiseringoch för den exporlfrämjande verksamheten bara tom verklighet. Det är möjligt att vi nu börjar närma ossvarandra; erkänner atl ett land inle kan ställa sig långt framorriövriga industriländer och öppna sina marknader. börjar han ändå tala omsamråd. Jag menar att vi måste ha en någorlunda gemensam politik för atl kunnafå den totala öppenhet som vi eftersträvar och gärna vill ha. Det är väsentligtatt slutligen erkänner atl det finns ett sådant samband. Del ärinle bara att släUa sig upp och kräva atl den svenska marknaden här skallöppnas för allt slags export, när den är slängd för en rad andra länder. Del ären väsentlig insikt som nu redovisar. Överläggningen var härmed slutad. §7 Om textsättning av valprogram i TV Herr utbildningsministern erhöll ordel för alt iett sammanhang besvara dels () i kammarens protokoll för den 23mars intagna fråga, nr I 54, dels (vpk) i kammarens protokoll förden intagna fråga, nr 159, och anförde: