prot · FW09153 · 1973-12-31 00:00:00 — Svenskt bistånd till möts tåndsrörelsen i Förhandlingarna leddes av herr tredje vice talmannen. § 1 Svenskt bistånd till motståndsrörelsen i Föredrogs utrikesutskottets betänkande nr 20 i anledningav motion om svenskt bistånd till motståndsrörelsen i ChUe. I detta betänkande behandlades motionen 1973:2010 av herrHermansson m. fl. (vpk) vari föreslagits att skulle besluta att detbistånd som under utrikeshuvudtiteln anslagits till republiken till motståndsrörelsen mot den olagliga regim som genom statskupptagit regeringsmakten i . Utskottet hemställde att skulle avslå motionen1973:2010. (vpk): betänkande nr 65 har vissanknytning till det aktuella betänkandet. Med talmannens benägna tUlstånd skalljag i korthet behandla bägge betänkandena i detta sammanhang. Vår motion 346 rör de hinder som kom i vägen för denchUenska kopparexporten. Utskottet konstaterar helt rUctigt: "Vid denregim som råder ilandet saknar förslaget aktualitet." Men vi hade i vårmotion ytterligare ett yrkande, som kan komma att bli aktuellt närfascistjuntan i sopas undan eller en regim i ett annat land på samma sättsom regeringen söker slå vakt om den nationella självständigheten ochbefria sig från de multinationella företagens hårda grepp. Vi begärde imotionen en skyndsam utredning och förslag om sådan lagändring, att händelserliknande Kennecottbolagets ekonomiska aggression mot inte kan utspelasmed svensk medverkan. Bakgrunden till detta yrkande har jag redogjort för i eninterpellation och i ytterligare en interpellation den 15november 1972. Nya fakta och synpunkter lades fram i interpellationsdebattenden om importhindren för den chilenska kopparn.Näringsutskottet har klart och koncentrerat redovisat dessa fakta i betänkandenr 65 och upplyst om att den rättstvist som Kennecottbolaget inleddei inte beräknas bli avgjord , då beslut om bolagetsbegäran om prövningstillstånd hos högsta domstolen är att vänta. Det är möjligt - detta vet jag inte med säkerhet ännu -att den skada som tUlfogades regeringen genom Kennecotts operationer iSverige varit begränsad, bl. a. genom att kunde exportera koppar frånandra gruvor. Men exemplet visar hur ett multinationellt bolag med Svenskt bistånd till motståndsrörelsen i enklajuridiska grepp skulle kunna stoppa en för ett underutvecklat land livsviktigexport . Vi kan för vår del inte acceptera att dessasabotagemöjligheter kvarstår och kommer senare att ta upp frågan på nytt. Jaghar alltså inget yrkande i detta sammanhang. I en partimotion vid höstriksdagens början motionen2010, som jag nu yrkar bifall till föreslog kommunisterna attdet bistånd som före militärkuppen anslagits tUl republiken skulleutbetalas till motståndsrörelsen mot fascistjuntan. haravstyrkt motionen med hänvisning tUl de rUctlinjer för svenskt stöd tillmotståndsrörelser i den tredje världen som lämnades i utskottets betänkande nr2 . Jag förmodar att man syftar på uttalandet att "utformningen avsvenskt statligt stöd ej kan tillåtas komma i konflikt med den folkrättsligaregeln att ej ingripa i en annan stats inre angelägenheter". Det är engmndläggande folkrättslig regel, som jag finner det angeläget att slå vakt om.Man kan självfallet diskutera denna regel i samband med det aktuella ämnet, menjag tror det skulle föra för långt. Den blodiga junta som redan mördat 15 000 eller fler avChUes bästa medborgare, raderat ut parlamentet, förbjudit de politiskapartierna och den fackliga rörelsen - och t. o. m. dragit in den halvlitermjölk som varje chilenskt barn fått som Unidad Populärhade regeringsmakten - skulle inte vågat gå tUl angrepp mot den lagligaregeringen utan oreserverat stöd från USÄ-imperialismen. Aldrig harkonspirationerna av ett multinationellt bolag och dess regering mot folkstyreti ett annat land varit så väldokumenterade som i fallet ChUe sedan tidennärmast före presidentvalet . ITT-dokumenten, som regeringen i en vitbok och som kommit också i en svensk upplagaunder , visar hur ITT, , i samförstånd med det officiella Washingtonplanerade den ekonomiska blockad, bl. a. den strypning av alla krediter, somgenomfördes. ITT-dokumenten visar också, ofta i detalj, vUka kretsar inom ChUeman satsade sina förhoppningar på och ambassads verksamhet där. Jag skallinte gå ytterligare in på detta. har vid behandlingen av vår motion giviten översUct över vad som hänt i och vad den har gjortför att undsätta terrorns offer. Jag vUl gärna uttrycka vår storatUlfredsställelse över denna praktiska politik, som sattes i verket medberömvärd snabbhet efter fascistiuntans kupp. Genom detta resolutastöd för ChUes folk har den tydligen också aktiverat andraregeringar att spela en positiv roll. Jag vill här självfallet hylla ambassadör ,som just återkommit till efter att ha blivit förklarad persona nongråta av fascistjuntan. Det är med den djupaste beundran som en överväldigandemajoritet av det svenska folket har följt den insats som ambassadör ytterligt svåra förhållanden har gjort i de ChUe under de tremånader som gått sedan statskuppen. Hans talangfulla och varmt mänskligahandläggning av den situation han ställdes inför och deföljande månaderna kommer inte att glömmas, mte heller dethelhjärtade stöd han haft av sin regering i arbetet att rädda de mångachilenare och latinamerikanska flyktingar som annars skulle ha blivit denfascistiska terrorns offer. Det är angeläget att står fast vidden målsättning som angavs i avtalet om utvecklingssamarbetet med ,nämUgen att vår hjälp har till uppgift "att bidra till social ochekonomisk rättvisa" i ChUe. Därför var det naturligt att inför denförföljelse och terror mot motståndare som följde i militärkuppens spår den 11september frös ned biståndet temporärt. I går sade den ävenformellt upp avtalet, eftersom den nya regimens politUc på väsentliga punkteravviker från den tidigare antagna utvecklingsplanen. Jag vill gärna säga här, efter de samtal som jag haft justpå den här punkten under ett besök i , att jaganser att det beslutet är ofrånkomhgt. Väsentliga ändringar har vidtagits ochvidtas i utvecklingsplanen det bekräftas också på officiellt håU även omman på andra punkter av allt att döma kommer att bibehålla tidigare uppdragnaprogram. Det senare gäller bl. a. nutritionsinsatser för att stärkanäringstillförseln för den stora gruppen av små barn, i synnerhet inom deinkomstsvaga grupperna, som lider av undernäring. Kan vi göra någonting nu? frågar SIDA-chefen i senaste numret av tidskriften , och hans slutsats ärföljande: "Självklart kunde vi inte fortsätta det program som mietts. Förtillfället kan vi på sin höjd läka några sår bland sargade människor,flyktingar mest. - Men kommer vi igen." Detta tror jag är den rUctiga inställningen, den som vibör ha. Förföljelserna har ingalunda tagit slut. I stället fortsätterkontrollen, förhören och jakten på ledare och förtroendemän i de partier ochorganisationer som stödde Allenderegimen. Skillnaden är bara den att dettaförtryck nu nått ner till regional och lokal nivå. Den fortsatta strömmen avmänniskor som söker skydd på utländska ambassader -även den svenska ger härett tydligt besked. Behovet av svenska insatser både för chUenska medborgareoch för politiska flyktingar från andra länder, som inte kunnat lämnaChile, är därför alltjämt stort. Utvisningen av ambassadör , somnaturligtvis hade önskat få slutföra sin intensiva humanitära insats för dehär flyktingarna, får inte leda tUl att de svenska ansträngningarna på någotsätt mattas. a. bör den svenska kvoten för flyktingar som önskar lämna ChUeökas betydligt utöver den ram på 600 som gäller. finns ingen enhetligt organiserad motståndsrörelse,enligt vad som framgick av en föredragning inför utskottet. I fick jagockså bekräftat att lokala motståndsfickor med tillgång till vapen finns, menatt aktiviteten är begränsad och geografiskt och organisatoriskt splittrad,kanske med nödvändighet. När det gäller att bedöma under vUka former vi en dagskall "komma igen", som generaldirektör skrev, med en störreinsats för , utöver vad vi kan göra för flyktingar och andra offerför Svenskt bistånd tiU motståndsrörelsen i Svenskt bistånd till motståndsrörelsen i politiskförföljelse t. ex. de många framstående latinamerikanska forskare som numåste få en ny hemvist - tror jag att vi måste avvakta och se hur situationen ilandet utvecklas. Jag har fattat att det också är utskottets mening. Ty vi vetju inte vad som kommer att hända. Kommer en fastare motståndsrörelse att byggasupp om - som de flesta politiska bedömare tycks anse den nuvarande regimensitter kvar i två å ? Eller kommer en gradvis övergång till civilt styreså småningom att ske, som en del av det största partiet, de kristligademokraterna, tycks tro? Möjligheten av en oblodig återgång tUl demokrati ochparlamentarism kan måhända te sig avlägsen ja, t. o. m. mycket avlägsen- med mUitärregimens våldsoffer i så färskt minne. Ambassadör ju i går antalet döda till minst 15 000. Men då skall man hålla imuinet, vilket en framstående chUensk politiker framhöll för mig, att ingenregim i , inte ens en militärregim, kan regera utan att ta hänsyn till hurChUes folk reagerar. Det är ett folk med hög bildningsgrad, ett folk som är ihög grad politiskt medvetet och som har en av de längsta parlamentariskatraditionerna i världen. Det är också ett folk som är känt för att reagerasjälvständigt. Man vet att stora delar av befolkningen, inte minstmedelklassen, reagerade negativt på de påfrestningar som kortsiktigaekonomiska politik ledde till. Jag tänker då på bristen på varor, på de långaköerna, på svartabörshandeln och på den galopperande inflationen, som för desenaste tolv månaderna uppgick till . Men det var också mångaandra faktorer som påverkade skeendet, inte minst de yttre fienderna,situationen på kopparmarknaden, kanske främst det amerikanska kopparbolagetKennecotts framgångsrika försök att stoppa utbetalningar till . Självfallet kan mUitärernas censur, deras förbud motpolitisk aktivitet, förföljelsen och terrorn mot motståndare leda till attmotståndet skärps och skärps kraftigt! samt att konvulsionerna i samhälletblir sädana att nya lösningar tvingar sig fram. Reformismens ochparlamentarismens krafter i är så starka att det inte är omöjligt attmUitärerna kan tvingas till reträtt, att nya politiska konstellationer ochsituationer kan uppstå. När den dagen kommer, när demokratin och folketsrättigheter och friheter återigen fullt ut respekteras, bör vi från svensk sidaenligt min mening vara beredda att bygga upp ett biståndsprogram i . När detta kan ske vet ingen. skrev en gång:"Vad våldet må skapa är vanskligt och kort", men vi skall nog inteförlita oss på att våldet i blir kort, även om det kan bli vanskligt förmilitärerna när trycket och kritiken både utifrån och inifrån blir alltstarkare. Jag tycker det är ett väl avvägt uttalandesom utrikesutskottet här har gjort, och jag yrkar bifall till utskottetshemställan. i (s): Som framgått av vad de två tidigare talarnasagt är detta betänkande från utrikesutskottet enhälligt. Jag känner stortillfredsställelse över att utrikesutskottet kunnat enas i en fråga som denna,som i så hög grad upprört svenska folket. Jag tror inte att det är någon överdrift om jag säger attdet som har hänt i ChUe tog makten är det värsta somvi har upplevt i fråga om brutalitet, förföljelser och terror sedan den tyskanazismens tid. Inte ',bara terror i vanlig, fysisk mening utan verkligamordorgier har pågått . Hur många människor som blivit offer fördetta har inte kunnat fastställas, men de rapporter som influtit inte minstden rapport som vi fick genom ambassadör i gårdagens TV-nyheter visar att det rör sig om ett mycket stort antal människor. Självfallet skulle det vara en angelägenhet för vårt landatt hjälpa i en situation som denna. Utskottets skrivning innebär också att viär beredda att ge hjälp så snart förhållandena medger. För dagen är situationenden att det icke är möjligt att komma in i med ekonomisk hjälp. Densvenska regeringen har ändå så sent som beslutat ge ett anslagtill humanitär hjälp genom Röda korset och , att av dessaorganisationer fördelas och användas till den humanitära hjälp som ett så litetbelopp kan ge. Men om tiderna skulle förändras så att det blir möjligt attkomma m i ChUe är vi beredda. Utskottet menar att regeringen har fullmakt attbesluta om hjälp i större skala, och har också möjligheter attbehandla denna sak. I den motion som föranlett utrikesutskottets betänkandehemställs att man skulle ge det svenska utvecklingsbiståndet tUlmotståndsrörelsen i stället. Det är lättare sagt än gjort. Vi har ickekunnat konstatera att det finns någon motståndsrörelse. Säkert finns detmotståndsrörelser i form av smärre grupper, måhända rätt många sådana grupper,men någon samlad motståndsrörelse har det ännu inte varit möjligt att skapa iChile. Det är möjligt att arbetet med en sådan pågår och att vi så småningomfår se tecken på att det finns en verklig motståndsrörelse. Om en sådan motståndsrörelse skapas och om den dessutomuppfyller de anspråk och krav som vi måste stäUa på en motståndsrörelse, så ärdet ingenting som hindrar att går in och ger den hjälp som vi skullevilja ge, men i avvaktan på det kan vi mgenting göra. Det finns heller ingetbehov av att reservera medel för detta ändamål. Det är nämligen inte pengartill hjälp som saknas, utan det är omständigheterna i det mottagande landet somgör det omöjligt att ge hjälp just för tUlfället. Man frågar sig naturligtvis hur detta kunde hända. Jagskall inte försöka mig på någon historieskrivning, men jag anser att det ärsjälvklart att det finns utländska intressen i den här bilden som verksamt harpåverkat och haft inflytande på utvecklingen. Dessa utländska intressen ärnaturligtvis, som en talare anförde multinationella företag, och det finnsmånga stora multinationella företag utom det exempel han själv gav. Det finns också politiska organ utanför som harkunnat påverka utvecklingen, och som säkert har gjort det, till förmån förjuntans möjligheter att göra denna kupp och erövra makten i - och därmedslå sönder den svaga demokrati som ändock hade skapats, och för lång tid framåtomöjliggöra för demokratiska krafter att göra sig gällande. I stället var manberedd att offra tusentals människoliv på de sätt som har skett. Sverigehar visat sitt intresse för att göra det som varit möjligt genom Svenskt bistånd tiU möts tåndsrörelsen i Svenskt bistånd tlU mo tständsrörelsen i att hjälpaett antal flyktingar som har kommit hit. Det har uppgivits att ungefär 2 600flyktingar från andra länder har registrerats hos den chUenskanationalkommittén. Av den har ungefär 1 500 fått tUlstånd att lämna landet, ochen del av dessa har kommit tUl . HittUls lär ha mottagit omkring500 flyktingar det exakta antalet kan inte anges -, och är det landutanför ChUe som har mottagit det största antal flyktingar som något landmottagit. Annars har många europeiska länder mottagit flyktingar från ChUe, mendet rör sig om något hundratal, kanske några tiotal osv. Om nu hartagit emot 500 flyktingar vill jag klart säga att det inte är någon gränsuppåt. Så fixerad är inte den svenska hjälpen på den här punkten, utan Sverigeär berett att ta emot ännu ett antal flyktingar om de bara kan komma ut urlandet. Det var det som också var bakgrunden tUl att regeringennågot dröjde med uppsägningen av det biståndsavtal som alla vet nu är uppsagt.Man vUle inte ta det steget förrän man hade kunnat hjälpa ut så mångaflyktingar som möjligt från och de förhållanden i vilka de befann sig idet landet. När nu avtalet är uppsagt vUl jag understryka att det varen helt naturlig och ofrånkomlig åtgärd i den situationen, eftersom intepå något sätt levde upp till innebörden i det avtal som hade tecknats mellanden och Allenderegeringen svarade förregeringsinnehavet. Hur fortsättningen blir vet ingen. sade atthan hoppas att vi skall få uppleva en återgång tUl demokratin, om trycket frånmedborgarmassorna blir så stort, att juntan inte kan hålla emot. Det ärsjälvklart att vi alla hoppas att en sådan utveckling skall kunna gestaltas, meni dag finns ingenting som tyder på detta, och vi kan därför heller inte satsapå en sådan utveckling . Detta är de kommentarer jag vUle göra till dennautveckling i , som från vår och alla demokraters synpunkt måste framståsom en synnerligen deprimerande utveckling och en händelse som, även om dengeografiskt sett har försiggått långt från vårt eget land, ändå framstår som entragedi av stora mått. Jag yrkar bifall till utskottets hemställan. (vpk); Jag är tacksam för den engagerade rapport somArne här har lämnat. Jag tror att det klart framgick av mitt förstaanförande att jag inte har några invändningar mot texten i betänkandet; det varbara behandlingen av vårt motionskrav om anslaget tUl motståndsrörelsen somskilde oss åt. Det har här sagts att det inte finns någon enhetligmotståndsrörelse i . Jag vill säga att en del av de mera framträdanderepresentanterna för Unidad Popular-regeringskoalitionen befann sig utanför ChUenär kuppen genomfördes, och efter kuppen den 11 septemberhade det av representativa personligheter från Unidad Populärs partierupprättats en byrå i som sände ut en appell om jag inte minns fel . Sedan har det hållits upprepade konferensermed ledande representanter för Unidad Populär närvarande. Den internationellakonferensen för solidaritet med ChUe sammanträdde i i slutet påseptember. i hade en kommissionom ChUe, sammansatt av framträdande chUenska personligheter från de olikapartierna plus andra medlemmar, och jag hörde , i samband medkonferensen om Cambodja i , att det skulle komma en appell på bredpolitisk basis i börian på . pågår en konferens iHavanna, och kommer, under ledning av , entrettonmannadelegation chilenare till , sammansatt av - såvitt jag vet- samtliga de partier som ingick i folkenheten. Vi vet alltså att det utanför finns en enhetligmotståndsrörelse, som består av samma partier som deltog i regeringplus den vänsterflygel inom kristna demokraterna, som tog avståndfrån kuppen och som ingår i motståndsrörelsen. Hur denna motståndsrörelsearbetar inom ChUes gränser kan vi självfallet inte veta i detalj. Under denterror som råder där måste m.an förutsätta att mycket sker utan att det blirkänt utanför . Men jag tror att vi på grund av den enighet som hardemonstrerats av framträdande chUenare utanför gränser och det som manvet om motståndet inom ChUe har anledning att redan nu använda dessa medel föratt stödja motståndsrörelsen, vUket vi har föreslagit. Jag tror inte att detblh några svårigheter att hitta de rätta adressaterna. Jag yrkaralltså bifall till motionen. Svenskt bistånd tiU motståndsrörelsen i Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs på bifaU tilldels utskottets hemställan, dels motionen nr 2010 av m. fl.,och förklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller utrikesutskottets hemställan i betänkandetnr 20 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit motionen nr 2010. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat; § 2 Föredrogs betänkande Nr 65 ianledning av motion angående importen av chUensk koppar Tillämpning av allmänna ransoneringslagen m. m. Nr 21 i anledning av dels Kungl. Maj ;ts skrivelse medredogörelse för verksamheten inom ,dels skrivelse från den svenska parlamentariska delegationen hos Europarådetsrådgivande församhng med redogörelse för församlingssessionerna Nr 22 i anledning av motion om ett långsiktigt program fördet nordiska samarbetet Nr 23 i anledning av skrivelser från Nordiska rådetssvenska delegation rörande rådets tjugoförsta session, första och andrasamlingarna Nr 24 med anledning av Kungl. Maj :ts proposition 1973:170angående utgifter på tilläggsstat I till riksstaten för /74inom försvarsdepartementets verksamhetsområde Nr 27 med anledning av propositionen 1973:194 angåendeberedskapslagring av råolja, m. m. Kammaren biföll vad utskotten i dessa betänkandenhemställt. § 3 Tillämpning av allmänna ransoneringslagen m. m. Föredrogs försvarsutskottets betänkande nr 28 medanledning av propositionen 1973:203 om tillämpning av allmännaransoneringslagen (1954:280) m. m. HerrÅKERLIND (m); På grund av regeringens skandalöst dåligaberedskap mot det som har hänt på oljeområdet måste tydligen hela svenskafolket få lida för regeringens försummelser. Ransonering av bensin är kanske inuläget ofrånkomlig. Det blir i så fall sysselsättningsterapi för några hundraarbetslösa, och det kan kanske vara en tröst i den stora bedrövelsen. Om detblir bensinransonering vill jag lämna med några ord på vägen. I dagens tidningar talas om hur olika yrkesgrupper skallbehandlas, och det verkar som om varje fordonsägare skall behandlas på sammasätt mom gruppen. Men det gäller att inte så stelbent byråkratiskt låsa sitthandlande i dessa frågor. Inom samma yrkesgrupp kan stora variationer i behovförekomma. Alla de människor som t. ex. måste åka med egen bil till och frånarbetet måste tillgodoses. De som har långt till arbetet måste få extratilldelning i ett ransoneringsläge. Man måste också ta hänsyn till människor som har långttill . Om en person har 10 å tUl och inte fårigenom sin bil utan kanske en annan dag måste åka tiU en verkstad och reparerafelet och sedan på nytt inställa sig för , har han kanske enbart päde resorna kört upp de eventuellt bensin som han får. Sådant måste tasmed vid bedömningen. Hänsyn måste tas till sådana fakta. En annan sak: detfinns möjlighet för den som har gott om pengar attköpa sig en billig extrabil och få en extra ranson på det viset för att sedanköra bara med en bil. Det är helt klart, att en sådan möjlighet finns attkringgå en ransonering. Det finns kanske en lång rad andra möjligheter, men jagville ta upp dessa frågor som jag ser som speciellt viktiga att ta hänsyn tillvid en eventuell ransonering. Jag beklagar, att vi har blivit försatta i det läget attvi måste ge regeringen dessa fullmakter. Reglering av förbrukningen av elektrisk kraft Överläggningen var härmed slutad. Utskottets hemställan bifölls. § 4 Reglering av förbrukningen av elektrisk kraft Föredrogs försvarsutskottets betänkande nr 29 medanledning av propositionen 1973:205 med förslag till lag om reglering avförbrukningen av elektrisk kraft jämte motion. HerrSTRINDBERG (m): Jag avser inte att dra i gång någon debatt omenergikrisen eller om elransonermgen den debatten hölls ju i stort sett här ikammaren . Bakom det betänkande vi nu går att behandla står ettenhälligt utskott. TUlåt mig, herr talman, ändå att foga några kommentarer tillde synpunkter som näringsutskottet i sitt yttrande lUcsom försvarsutskottet görmed anledning av en av mig väckt motion. Det gäller här dessutom beslut som ärav stor betydelse för i varje fall den närmaste framtiden, i värsta fallmåhända även på längre sUct. Bakgrunden till min motion är den oro som såväl enskildasom företagare helt naturligt känner inför de ransoneringslagar som rUcsdagen fattar beslut om. Det är beslut som får långtgående konsekvenser för helavärt samhälle, och en vettig utformning av tillämpningsbestämmelserna försåväl olje- som elransoneringen är därför av allra största vikt. Det gäller attså långt möjligt, även om detta är tekniskt besvärligt, göra individuella ochinte schablonmässiga bedömningar som exempelvis bygger på en kvotering medhänsyn tUl tidigare energiförbrukning. En sådan kvotering drabbar hårt dem somtidigare hushållat med energikonsumtionen, och det gäller såväl enskilda somföretagare. Orättvisan blir i sådana fall än större genom den föreslagnaöveruttagningsavgiften. motion har jag också velat understryka vikten av i så stor utsträckning som möjligt begränsar elkonsumtionen där det inteorsakar störningar i bl. a. produktionen.