prot · FW0932 · 1973-12-31 00:00:00 — Jag har erfarenheter från det praktiska livet vilka hargjort att jag har engagerat mig i den här frågan. Jag skall inte dra fram någraexempel nu men jag kan göra det, om så erfordras. En uppenbar orättvisa harbhvit begången mol just en sådan hemmadotter som det här talas om. Hon har fåttingen eller blott ringa ersättning för sitt vårdarbete, eftersom hon har delatlika med de övriga dödsbodelägarna. i säger att man inte löserproblemet helt genom ett bifall till motionen. Nej, det gör man visserligeninte, men man kan lösa det delvis. Faktum är att tvist kan uppstå förslagetsom sådant undanröjer ju inte helt möjligheterna till tvist mellan dödsbodelägarna;det är fullständigt riktigt men möjligheterna för dem som utfört vårdarbetetmåste framstå som större, om det finns en bestämmelse i som kravetkan grunda sig på. Den som har haft med praktiskt bouppteckningsarbete att göravet att boets tillgångar och skulder vid bouppteckningen skall antecknas sådanasom de varit vid dödstillfället. Om något avtal inte upprättats, dvs. om detföreligger ett krav från en dödsbodelägare om ersättning, och om detta kravinte kan stödjas med regelrätt avtal, godtas ersättningskravet icke avtingsrätten, även om samtliga dödsbodelägare skulle acceptera detsamma. Detanses nämhgen då inte vara fråga om den avUdnes skuld som sådan. Jag skall inte på något sätt förlängadebatten ytterligare; jag har tidigare debatterat frågan iriksdagen, varför jag nu avstår därifrån. Men jag kommer inte ifrån att det härgäller ett rättvisekrav. Det är ett rättvisekrav att, när det finns tillgångari ett dödsbo, den som välgrundat och välmotiverat kan styrka att det föreliggeren fordran gentemot dödsboet också skall få göra sin fordran gällande. Vissthar den norska lagstiftningen sina brister, men bara det att man i den norskalagstiftningen ger denna möjlighet, som jag har eftersträvat att vi skall fä inockså i den svenska lagstiftningen, är ett bevis på att man där är inne påsamma tankegångar som de jag här har fört fram. Rätt till ersättning ur kvarlåtenskap för vård av denavlidne Överläggningenvar härmed slutad. Propositioner gavs på bifall tilldels utskottets hemställan, dels reservationen av m. fl., ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr i begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller lagutskottetshemställan i betänkandet nr 1 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinnernej har kammaren bifallit reservationen av m. fl. Anslag till vägar, m. m. Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då iFalköping begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Dennaomröstning gav följande resultat: § 6 Föredrogs betänkande Nr 2 i anledning av motion om beaktande avförsäkringsfrågor vid översynen av giftorättsinstitutet Nr I med anledning av förslag i propositionen 1973:1bilaga 23 om beredskapsstat för försvarsväsendet för /74 Nr 2 med anledning av motion angående krigsplaceringen avvärnpliktiga lantbrukare Nr 3 med anledning av motion om höjning av den nedreåldersgränsen för vapen- och slridsövningar Nr 4 med anledning av motion om tjänstgöring i internationelltbiståndsarbete som alternativ till värnpliktstjänstgöring och vapenfri tjänst Nr 5 med anledning av motion om förbud molcivilförsvarsförråd i skolor och ålderdomshem Nr 6 med anledning av motion om anstånd medrepetitionsövning vid barns födelse Kammaren biföll vad utskotten i dessa betänkandenhemställt. § 7 Anslag till vägar, m.m. Föredrogs trafikutskottetsbetänkande nr 3 i anledning av Kungl, Maj:ts proposition 1973:2 angåendeutgifter på tilläggsstat tillriksstaten för /73 i vad avser anslag inom kommunikationsdepartementetsverksamhetsområde jämte motioner. Jag hemställer att i fråga om detta belänkande hållesgemensam överläggning för samtliga punkter. Under den gemensamma överläggningenframställes yrkanden beträffande samtliga punkter i betänkandet. 1 del följande redovisas endast de punkter i betänkandet,vid vilka under överläggningen framställts särskilda yrkanden. Omanslag till Drift av statliga vägar Vid dennapunkt hade behandlats motionerna 1973:743av () vari hemställts att skulle under Nr 32 vederbörliganslagspost anvi.sa ett tilläggsanslag för innevarande budgetår Qnsdaeen den om 5miljoner kronor för drift av statliga vägar inom , 1973:746av m. fl. (c) vari såvitt nu var i fråga (punkten 1)hemstäUts att till Drift av statliga vägar på tilläggsstat till Anslag till vägar,riksstaten för /73 anvisade ett reservationsanslag av 50 ' ' , att avräknas mot automobilskattemedlen samt 1973:1382 av i (fp) vari såvitt nuvar i fråga (punkten 1) hemställts att under vederbörlig anslagspostanvisade ett tUläggsanslag för innevarande budgetår om förunderhåll och förbättring av statliga vägar inom . Utskottet hemställde att riksdagenskulle avslå motionerna 1973:743, 1973:746, punkten 1, och 1973:1382, punkten1. 1. av herrar i (fp). (),i Heden (c), () och (), som ansett att utskottet bort hemställa, att med bifall till motionen 1973:746, punkten1, och i anledning av motionerna 1973:743 och 1973:1382, punkten 1, till Driftav statliga vägar på tilläggsstat till riksstaten för /73anvisade ett reservationsanslag av , att avräknas motautomobilskattemedlen. Om anslag till Bidrag till drift av enskilda vägar m. m. Vid denna punkt hade behandlats motionen 1973:746 av herrFälldin m. fl. (c) vari såvitt nu var i fråga (punkten 2) hemställts attriksdagen till Bidrag till drift av enskilda vägar m. m. på tilläggsstat till riksstaten för budgetåret1972/73 anvisade ett reservationsanslag av , att avräknas motautomobilskattemedlen. Utskottet hemställde att riksdagenskulle avslå motionen 1973:746, punkten 2. 2. av herrar i (fp). (),i Heden (c), () och (), som ansett att utskottet bort hemställa, att med bifall till motionen 1973:746, punkten2, till Bidrag till drift av enskilda vägar, m. m. på tilläggsstat till riksstaten för budgetåret1972/73 anvisade ett reservationsanslag av , att avräknas motautomobilskattemedlen. Omanslag till Järnvägar m. m. Vid denna punkt hade behandlats motionen 1973:1354 av m. fl. (c) vari hemställts att till Järnvägar m. m. på 173 Anslag tillvägar,'-m. tiUäggsstatII till riksstaten för budgetåret1972/73 anvisade ett investeringsanslag av . Utskottet hemställde att skulle avslå motionen1973:1354. 3. av herrar i (fp). (),i Heden (c), () och (), som ansett att utskottetbort hemställa, att med bifall till motionen 1973:1354 tillJärnvägar m. m. på tilläggsstat tillriksstaten för /73 anvisade ett investeringsanslag av 50 000 000kronor. TiU betänkandet hade fogats ett särskilt yttrandebeträffande anslagen till Drift av statliga vägar. Bidrag till drift avenskilda vägar m. m. och Järnvägar m. m. av herrar Clarkson (m) och Komstedt(m). i (fp): har det varit enganska egenartad dialog mellan kommunikationsministern å ena sidan ochvägverkets generaldirektör å andra sidan. Kommunikationsministern säger attväganslaget till byggande av vägar hålles på oförändrad hög nivå. Han sägerockså att vägstandarden successivt förbättras. I statsverkspropositionen pekarhan som en särskilt fin omständighet på att antalet grusvägar nu är avsevärtmycket mindre än år I 950, alltså . Han säger vidare att axel-och boggitrycket har höjts bärigheten har höjts på våra vägar. Det' är sant,men det beror inte endast på att vägarna har förbättrats utan också på att manhar höjt bärigheten ulan att förbättra vägarna i motsvarande grad. generaldirektör däremot har bedrivit en mycketomfattande informationsverksamhet och sagt att det försiggår enkapitalförstöring pä våra vägar. Han har också sagt att de medel som anslåsinte räcker till för att ens hejda en fortsättning av kapitalförstöringen. I den framställning som gjort om anslag förkommande budgetår säger styrelse, och det har man strukit under:"Anslaget till drift av statsvägarna måste ha sådan storlek att engodtagbar servicenivå upprätthålls och att det finns tillräckliga medel för attåtminstone kompensera den årliga förslitningen av vägnätet. Den pågåendekapitalförstöringen måste hejdas. " Man ger exempel på hur utvecklingenhar varit och säger att av asfaltbeläggningen var undermålig år1966. På bara hade alltså andelen undermåligasfaltbeläggning på våra vägar ökat från till . I dennavägverkets framställning sägs också att kunde man bara sätta i stånd entredjedel av förslitningen på asfaltbanorna på vägarna samt att man år 1973hoppas kunna sätta i stånd hälften av den förslitning som inträffar på vägarnasamma år. är det sant att departementschefen för nästa budgetårföreslår en ökning med för driften av vägar. Man tycker altdet låter väldigt mycket, men generaldirektör har framhållit att dennaökning, som kan se väldigt stor ut, inte ens räcker för att hejda den pågåendekapitalförstöringen, utan att denna kommer att öka. I en TV-intervju sade generaldirektörOlhede att det behövs ytterligare för attkapitalförstöringen skall kunna hållas oförändrad. I sin föredragning införtrafikutskottet sade generaldirektören, att det kan tänkas att man under vissa,mycket gynnsamma omständigheter skulle kunna klara sig med 50 miljoner kronorextra för alt åstadkomma ett oförändrat läge och hejda en fortsattkapitalförstöring. Men, säger någon, här tillförsju stora pengar genomarbetsmarknadsverket, vi får stora pengar genom beredskapsarbeten. Javisst ärdessa pengar välkomna och innebär att man kan göra mycket värdefulla uisatser.Men dessa går i huvudsak till byggande av vägar. Då generaldirektör tardet för mest gynnsamma alternativet han har då räknat in pengarnafrån arbetsmarknadsverket räknar han med att kunna klara sig med 50 miljonerkronor för att åstadkomma status quo. Då är fortfarande hela den storaeftersläpningen kvar. Han skall då för det första få frånarbetsmarknadsverket till drift av vägar. För del andra skall såvälprisstegringar som löneökningar inte bli . För det tredjeskall det bli ytterhgare en mild vinter. Vi har en stor arbetslöshet och den har vidiskuterat . Vore det dä inte rimligt och skäligt att vi här påtilläggsstat beviljar de som och centerpartietbegär? Det är bara dessa två partier som slår för reservationen, men jag skullefaktiskt vilja vädja till kammarens ledamöter att stödja denna reservation. Detfinns ett stort behov på detta område. Det finns en outnyttjad kapacitet. Vibehöver anslå medel för att minska arbetslösheten, och då tycker jag att delvore myckel välmotiverat om kammarens ledamöter stödde reservationen pä dennapunkt. I betänkandet behandlas också en motion omdrift av enskilda vägar. Där har kommunikationsrninistern för nästa årföreslagit en ökning på . Men av framställningframgår det att man då hade 900 ansökningar om underhåll för enskilda vägar.Detta antal har för resten nu stigit till ungefär 1 000. Här hade man alltsåinte fått några som helst bidrag. Men man säger också att för de vägar som hadebidrag har medlen varit mycket otillräckliga och resultaten har blivit, sägerman, att igångsättningsarbeten såsom ombyggnad eller förstärkning av broar ochtrummor och trafiksäkerhelshöjahde punktåtgärder inte kunnat utföras, varför engenomgående standardsänkning skett. Detta gäller alltså de vägar som har fåttbidrag. att de ökade kostnaderna för väghållarna på grund av denökade trafiken endast till viss del kunnat kompenseras att någrabidrag till redskapsanskaffning inte kunnat utgå alt statsbidrag till drift av nya färjleder och nyavägförbindelser inte kunnat utgå att någon utökning av bidragsgivningen till förfritidstrafiken viktiga vägar inte kunnat göras Nr 32 att indragning av redan beviljade underhållsbidrag tih vissa vägar 28februari 1973 ' väghållarna ökar trycket på attvissa enskilda statsbidragsvägar ns ag i vägar, strävan att överföra vissa trafiksvaga statsvägar till enskildaslalsbidragsvägar inte gar att genomföra. Det är alltså som talar om svårigheter somuppstått på de vägar som har fått bidrag. Dessutom hade man alltså 1 000 vägarsom inte hade fått några bidrag. Om man nu får de i tilläggsstat som vihar begärt i våra motioner skulle man kunna arbeta bort kön i väsentligaområden. Detta är väl också mycket motiverat i dessa arbetslöshetstider. Man har , säger ,iståndsättningsarbeten som väntar och vilka uppgår till . Inuvarande takt skulle det ta alt få bort detta uppdämda behov. Om vi nuger på tilläggsstat också , skulle detta vara ettmycket verksamt bidrag. Det är motiverat inte minst med tanke på det stigandefritidstrafiken och den ökade pendeltrafik som vi har att räkna med i våratätorter. Dessutom tillkommer en sak: Kommunikationsministern har påriksdagens begäran även om kommunikationsministern är finkänslig nog att inleomnämna initiativ i statsverkspropositionen uppdragit ål ,attgöra en utredning för att utröna om man inte kan förbättrastatsbidragsbestämmelserna för de enskilda vägarna. Men om det skall bliförbättrade bestämmelser - jag antar att del är det som kommunikationsministernavser kommer det att behövas ytterligare medel, och då är det välutomordentligt välmotiverat alt bevilja det nu aktuella anslaget påtilläggsstat för att få bort en del av kön till dessa bidrag. Vidare, herr talman, finns det en tredje punkt ibetänkandet, nämligen en motion om anslag på tilläggsstat för SJ på 50 miljonerkronor. Kommunikationsministern säger pä s. 1 i huvudtiteln följande:"Genom de investeringsanslag som anvisas har SJ också gettsmöjlighet att anpassa och vidga ut sin verksamhet för de Iransporttjänster där företagetbör ha möjhghet att göra sig gällande." Det låter ju mycket tillfredsställande. Men när SJ:sgeneraldirektör besökte trafikutskottet pekade han på att de investeringar somSJ nu föreslås få för nästa budgetår reellt sett endast är av deinvesteringar som SJ beviljades 1964/65. Man har alltså kraftigt minskat detreala investeringsutrymmet för SJ. Vi bör också här tänka på att det ju råderarbetslöshet och att sysselsättningen då bör stimuleras. SJ framhåller framförallt de behov som föreligger av förbättringar av broar en del är 6080 årgamla och måste åtgärdas av säkerhetsskäl av rälsbyten, utbyten av föråldradeomformaraggregat osv. Här skulle de 50 miljoner som vi föreslår verkligen göramycket stor nytta. Vi kan inte å ena sidan kräva av SJ att företaget skall blibättre och bättre och å andra sidan inte ge det investeringsmedel när deverkligen behövs. Vi harfrån vårt parti, herr talman, väckt en motion om åtgärder som 176 pl nytt skall göra SJ till helasvenska folkets järnväg. behandlasi ett senare sammanhang, och jag skall inte ta upp den , men Nr 32 jag tyckeratt vi kan se till att det blir en god bödan genom att bevilja SJ Qnsdaeen den det nuaktuella anslaget på tUläggsstat. Jag yrkar bifall till de vid trafikutskottets betänkande----------------- fogadereservationerna 1, 2 och 3. '"'" ''' "ar, m. m. Som utskottets ordförande här framhållit haralla som följt debatten om väganslag kontra vägunderhåll knappast kunnat undgåatt lägga märke till den förkrossande stora enighet som råder om att detnuvarande förhållandel är oacceptabelt. Del förekommer en stor kapitalförstöringgenom att vägarna inte kan underhållas i den takt som förslitning sker, vilketbetyder en nationalekonomisk förlust. Det finns en bred uppslutning omkring uppfattningen attdessa dåligt underhållna vägar utgör en trafikfara och att många av detrafikolyckor som inträffar kan tillskrivas del dåliga vägunderhållet. Detråder vidare stor enighet om uppfattningen att det dåliga vägnätet förhindraren aktiv regionalpolitik. Vad jag här har sagt är så självklara saker att det inteborde råda några delade uppfattningar om nödvändigheten av alt förändra dessaförhållanden genom en högre anslagstilldelning. Ändå är det här meningarna gårisär. Centerpartister och folkpartister i utskottet är reservanter i deltaärende, eftersom en majoritet anser att den anslagstilldelning som regeringenföreslagit är riktig och icke skall eller kan förändras. Man gömmer sig bakomdet faktiska förhållandet att vägarna tillföres nya pengar genomarbetsmarknadsstyrelsens åtgärder. Det är riktigt att detta totalt gervägverket större möjligheter att underhålla vägnätet, men man glömmer att trotsdessa ekonomiska förstärkningar har vi fortfarande den situation som jaginledningsvis redogjorde för. Eftersom jag är medveten om att här finns en majoritet somnu tillåter och tillstyrker den fortsatta kapitalförstöringen, som tillåter enökande trafiksäkerhetsrisk, som tillåter alt regionalpolitiken inte kanförverkligas så snabbt som det är önskvärt, så inser jag det meningslösa i attvid den här tidpunkten föra en lång debatt och en stor argumentering kring dehär frågorna. Dessutom har vi ju om någon månad att ta ställning tillanslagsnivän för /74, och vi farväl hoppas att vi då skall kunnaföra debatten som gör att vi har bättre tid på oss. Jag avstår från ytterligare argumentering ochyrkar bifall till reservationen 1 vid punkten 2 i trafikutskottets betänkandenr 3, vilken innebär en anslagshöjning på ytterligare tilldrift av allmänna vägar. Visst bygger vi för litet nya vägar här i landetoch visst underhåller vi dem vi har alldeles för dåligt. Medan antalet bilar och mängden godstransporter bara växer, sjunker våra insatser för ett motsvarande vägnät på ett oroväckande sätt. Läget kommer mycket snart alt bli ohållbart. 1 sak är vi alltså från moderata samlingspartiet djupt överens med reservanterna från och , när de begär 177 Anslag till vägar, m. m. kraftigareinsatser för att bättra på det svenska transportnätet. Men det rådandestatsfinansieUa läget medger inga ökade insatser för vägar och järnvägar iSverige utan höjda skatteuttag, och sådana vill vi inte medverka till. InteheUer är det vårt fel att det statsfinansiella läget är så dåligt som det är.Den "äran" får socialdemokraterna ensamma ta åt sig. Det krävs ett helt nytt grepp för att komma till rätta medproblemet. Att plottra med några miljoner eller några tiotal miljoner hit ellerdit till förmån för underhållet av statliga respektive enskilda vägar eller medstatens järnvägars investeringsanslag är föga meningsfullt. Ett nytänkande ärnödvändigt. Ett sådant förs fram i mina partikolleger herrar ochLothigius' motion nr 1343 vid årets riksdag. I den aktualiseras tanken all viaupptagandet av lån på den internationella marknaden av storleksordningen tvåmiljarder för byggande av avgiftsbelagda motorvägar frigöra medel ur denordinarie budgeten för underhåll och nybyggande av vägar i vårt land. Motionenkommer snart upp till behandling här i kammaren och blir då säkert föremål fören omfattande debatt, och jag vill inte föregripa den debatten ulannöjer mig med att här bara omnämna de stora möjligheter som tankarna i motionenöppnar. Vägar som inte bara blir rikare förgrenade utan Irafiksäkrare ocheffektivare skulle bli resultatet av ett bifall till den motionen. Jag yrkar med dessa ord bifall tilltrafikutskottets hemställan i betänkandet nr 3. HerrPERSSON i Heden (c): Vad som sagts i den här debatten omde allmänna vägarna gäller lika visst också det enskilda vägnätet. Man kan t.o. m. säga att i vissa avseenden är det enskilda vägnätet sämre än detstatliga. Det finns många vägkilometer som inle får något som helststatsbidrag. Det enskilda vägnätet representerar mer än 200 000 vägkilometer.Av dessa får statsbidrag. De övriga 140 000 vägkilomelernafår klara sig utan statligt stöd. Antalet ansökningar frän vägföreningar ochvägsamfälligheter om underhållsbidrag ökar ständigt, utan att myndigheterna kanutanordna medel på grund av för lågt tilltaget anslag i statsbudgeten.Anslagsansökningarna ökar jämt och .ständigt. Ca 1 100 dylika ansökningarligger på hög hos vägmyndigheterna ute i länen, och inget kan görashäråt. Antalet ansökningar bara ökar. Det gäller sålunda att redan underinnevarande budgetår på tUläggsstat öka anslaget till det enskilda vägnätetsunderhåll, så att inte ett stort antal enskilda vägar helt ställs utanförbidrag. har därför i en partimotion, nr 746 till åretsriksdag, hemställt om en anslagsökning på till del härändamålet. Jag behöver väl knappast nämna det enskilda vägnätets betydelse förden allmänna samfärdseln och för näringslivet i sin helhet. Såväl bebyggelse ianslutning till råvarutillgångar som transport av råvaror, såsom skogsprodukteroch jordbruksprodukter, är .skäl nog för att vi skall ha ett väl underhålletenskilt vägnät. De många pendlarna till arbetsort från bostadsort färdas iallmänhet över många vägkilometer enskild väg, fritidsboendet inte heller attförglömma. ofta påenskilda vägar, och inte minst här kommer säkerhetsfrågorna in i bilden. Jagvill också tillägga att det torde vara fel att kommunerna skall bli tvingadeatt svara för sådana kostnader som statsverket skall svara för och som skalltäckas av bilskattemedel. En uppräkning av anslaget till det enskildavägnätets underhåll i enlighet med vad har föreslagit i motionen 746 ärsålunda klart motiverad. Jag yrkar därför med dessa få ord bifall tillreservationen 2 i detta betänkande. Jag vill också yrka bifall tillreservationerna I och 3. Anslag till vägar, m. m. HerrMELLQVlST(s): I praktiskt laget alla anslagsfrågor är delett privilegium för oppositionen all bjuda över vad regeringen har föreslagit.Detta bekräftas inte minst beträffande det ärende som vi just i kvällbehandlar, som gäller anslag på tilläggsstat under innevarande budgetår. Självfallet föreligger ett behov av förstärkningar påolika områden, men dessa behov får ses mot bakgrund av den utvärdering som detankommer på regeringen att göra av anslag till olika aktiviteter inomsamhället. Visst spelar vägarna en mycket avgörande roll i kommunikationerna,det är en självklar sak, men det bör också erinras om att det anslås storabelopp till både vägbyggandet och vägunderhållet som sådant. Det har erinratsom - det är alldeles riktigt, och jag vill understryka det att man inte minstav beredskapsskäl har anslagit stora belopp, som har kommit vägbyggandet tillgodo under innevarande budgetår. Vi får , som myckel riktigt sade,tillfälle att ta ställning till vägfrågorna igen mot bakgrund av det förslagsom är redovisat i statsverksproposilionen. Jag tycker då att del är ganskaonödigt att ta upp en längre debatt om just de spörsmål somåterfinns i trafikutskottets betänkande nr 3. Det finns mycket att erinra motvad som sagts av utskottets värderade ordförande och , mot denmärkliga motivering som redovisade och mot i Hedenresonemang om de enskilda vägarna. Jag skall emellertid avstå därifrån. Vi fårsom sagt tillfälle att återkomma till hela denna problemalik. Det ärmin förhoppning att vi då också skall få möjlighet alt diskutera detutskotts-belänkandet som gör del möjligt för oss attbättre penetrera problemen. Med dessa ord yrkar jag, herr talman, bifall tiUutskottets hemställan på samtliga punkter. 1 motionen 743 har jag yrkat på ett anslag om5 på tilläggsstat för det pågående budgetåret för att förbättravägunderhållet i . Utskottets majoritet har avvisat yrkandet, menreservationen 1 tillgodoser i viss mån motionens önskemål genom sitt förslag om50 all fördelas pä vägunderhållet i hela landet. Orsaken till att jag i min motionhar begränsat yrkandet till är att jag bäst känner tillförhållandena i del länet. Nr 32 i min motion anges i 1970 årsvägplan för att bara 25 Onsdaeenden procent av länsvägarna hade fullgod standard och hade 28februari 1973 godtagbar standard. hade en standard som inte är --------- ;;------ godtagbar. * ' Med nuvarande snåla anslagstilldelning försämras dessutomvägnätets Underhällsanslagen måste i första hand användas för att hållariksvägarna i godtagbart skick. Följden blir att underhållet av andra vägarblir eftersatt. Försämringen har gått så långt att vägmyndigheterna talar omen ren kapitalförstöring. Det innebär alltså att det kommer att bli mycketdyrare att i efterhand reparera bristerna i vägunderhållet än att nu bota dem. Det är klart att kommunikationerna på detta sätt försvårasbåde för näringslivets transporter och för annan trafik.