prot · FW09138 · 1973-12-31 00:00:00 — Som framhölls i samband med riksdagsbehandlingen avlagförslaget kommer en redogörelse för erfarenheterna av denna lagstiftning attlämnas i ett eventuellt förslag om förlängning av den tidsbegränsadelagen. HerrTAKMAN (vpk): Jag tackar frustatsrådet för svaret. awisades 3 274 utlänningar från , därav1 723 enbart efter polisbeslut, om de uppgifter jag fått är korrekta. Iutlänningslagens 20 § heter det att "awisning skall ske vid utlänningsankomst tUl riket eller därefter", men polismyndighet kan beslutaom awisning även senare, "intUl efter ankomsten". Minfråga gäUde om de bestämmelser och den praxis som följs möjliggör enbetryggande prövning av alla omständigheter. Eller finns det risk för attpolitiska flyktingar blir behandlade som "icke önskvärda" personeroch t. o. m. som s. k. terrorister och awisade vid gränsstationen ellerflygplatsen? Denna oro har funnits under de snart 20 är vi haft 1954ärs utlänningslag, och den fanns tidigare, speciellt under andra världskrigetnär judiska och antifascistiska flyktingar eller desertörer fränHitier-tysklands armé awisades och skickades tiU en ofta säker död. Men minfråga föranleddes av en artikel i . En passpolispå skulle ha sagt att man närmast ratinmässigt awisade araber, somsökte sin tUlflykt här. Och man gjorde det med hänvisning tUl terroristlagen,som tydligen går före utlänningslagen beträffande araber. Jag vill inte göramer av detta yttrande än det är värt ett isolerat citat kan, även om det ärkorrekt återgivet, ge en falsk bUd av underliggande reahteter. I Dagens Nyheterden fanns för övrigt en berättelse i motsatt riktning. Det var omen 20-årig marockan som skulle utvisas sedan invandrarverket ochutlänrungsnämnden hade avslagit hans ansökan om politisk asyl. Men en passpolispå , pohsintendent , fick höra talas om den förtvivlade ungemannen i arresten och såg till att det blev uppskov med verkstälhgheten och attärendet togs upp tUl ny prövning. dessautlänningar personligen, sade intendent , "då skulle också fler avdessa stackars människor få stanna i vårt land, för det är förbannat svårt attskicka i väg en sån här kUle som när man har lärt känna honom". Men tyvärr bhr awisningen ofta en ytterst summariskhandling, och det kan vara en slump som avgör om en flykting får stanna ellerom han eUer hon skickas bort att torteras eller dödas. Jag är inte alls såövertygad som fru statsrådet att det finns garantier för en allsidigprövning . Jag anser att utlänningslagen bör revideras så att de politiskaflyktingarnas rättssäkerhet tryggas. Terroristlagen bör självfallet raderas uthelt och hållet. Ang. tillämpningen av bestämmelserna om avvisning avutlänningar HerrWIRMARK (fp); Jag tackar för svaret. Redan när antog den s. k.terroristlagen stod det klart att den lagen var synnerligen vagt utformad.Varken kommissionen eUer utskottet lämnade tillräcklig vägledning för hur lagenskuUe tolkas eller tUlämpas. Den medför risk för godtycke också därför atttillämpningen av lagen är så kraftigt sekretess-omgärdad. I den debatt som föregick riksdagsbeslutet stäUde jagfrägan tUl statsrådet om det inte fanns risk för att man ifortsättningen vid bedömningen av araber som ville resa th i vårt land i realitetenskulle komma att utsätta en mycket vid grupp av personer för diskriminerandebehandling. På den frägan fick jag aldrig något svar. Anledningen tUl min fråga är de uppgifter i pressensom refererade tUl. Lät mig citera Vad som stod i om ettmeningsutbyte som började sä här:'' han är ju arab, araber skall inte in ilandet! - Vi har enterroristlag i . - Men den skallväl inte tillämpas på aUa araber? - Terroristlagenär ju tänjbar! " Det är naturligtvis möjligt att denna återgivning avordväxlingen mte är korrekt; vi vet ju att awisning enligt lagen bara får skeav personer som är upptagna i särskild förteckning. Även bland dessa personerskall den som är politisk flykting inte kunna aWlsas. Med anledning av vad som här Stått i tidningarna vill jagfråga statsrådet om klara instraktioner utgått tUl vederbörande myndigheter omatt de bestämmelser i lagen som jag här refererat strikt skall respekteras ochom att lagen icke är tänjbar. Jag tror att det skulle vara välgörande om vikunde få en entydig försäkran på den punkten. Det är också viktigt hur polisens förhör med vederbörandegår tUl, innan beslut fattas. Här säger statsrådet att det finnsgarantier för att en prövning sker av omständigheterna. Om förhören sker underbryska former och med stor skyndsätnhet utan tillgäng till tolk för deninresande, finns det då inte risk för att beslut fattas på felaktig grund?Inför den plötsliga konfrontationen med polisen kanske den inresande inte vågardeklarera att han är politisk flykting av rädsla för att svensk polis kanskesamarbetar med polisen i hans eget land. Ang. tillämpningen av bestämmelserna om avvisning avutlänningar Det har också sagts att order om restriktivitet när detgäller att bevilja anstånd med awisning kommit tUl passpolisen frånrikspolisstyrelsen. Är det sant? VUl inte statsrådet här göra en deklaration om att det ärrimUgt att anstånd med awisning bör beviljas tUls tolk anskaffats och att överhuvud taget dessa förhör bör äga rum i vänlig och generös atmosfär? Jag vUl börja med , som tog framen del statistik. 1 723 utlänningar har avvisats av polismyndighet, sade han.Det är riktigt. Däratöver har 64 personer awisats efter beslut av invandrarverket,totalt alltså 1 787 personer. Större delen av dem som awisas vid ankomsten tUlSverige är nordbor. Skäl för avvisning av personer som inte kommer från Nordenär att de saknar pass, saknar andra tillstånd, saknar visum eller saknar medelför sitt uppehälle här. Hur ord föll kommer jag inte ihåg, meninnebörden var ungefär den att det kunde vara en slump ommänniskor blir avvisade från vårt land och utlämnade tUl tortyr och död. Detfår icke vara och är heller icke nägon slump som avgör. Det stär klart angivetatt personer som uppger att de riskerar förföljelse av politiska skäl inte färavvisas av polismyndigheten, utan dä skaU invandrarverket vara med och taställning. Råder det den minsta tvekan att uppgiften om politisk förföljelseinte är uppenbart oriktig, skall ärendet hänvisas tiU invandrarverket. Terroristlagen är omgärdad med en hel rad bestämmelser.Det är Kungl. Maj;t som avgör vUka organisationers medlemmar som färförtecknas. Därvidlag har enbart att följa Kungl. Maj;tsanvisningar. Förteckningarna ses över av , ivilken det sitter lekmän. Självklart, , är att vid förhör av det härslaget ser man tUl att det finns tolk så att den utlänning som kommer tillSverige kan göra sig förstådd och att omständigheterna i övrigt är sådana attförhören inte bhr pressande för vederbörande. HerrTAKMAN (vpk): Jag tog upp frågan mera frän långsiktig synpunkt än medtanke på enbart terroristlagen. Hur skall en utlänning, som mte känner tUllagen sådana fall har förekommit och kanske inte heller talar något avvärldsspråken, lägga fram just risken för politisk förföljelse i hemlandet somskäl tUl att han vUl och måste bli mottagen här? Och hur skall den ansvarigepasspolisen kunna bortse från att det utöver terroristlagen finns etthalvdussin klart uttalade motiveringar för att - som det heter i 18 §utlänningslagen en "utlänning, som ankommer till riket, måavvisas". Enligt 19 § kan t. ex. ett beslut om avvisning fattas om"det skäligen kan antas att han icke kommer att ärligen försörjasig". En diffus misstanke om en diffus moralisk effekt räcker för att enutlänning skall stoppas och skickas tillbaka. Att få stanna här eller bli awisad kan betyda liv ellerdöd för den enskilde individen. Det är orimligt att begära att de polismän somofta tvingasfatta besluten i tidsnöd skaU ha tid att göra den grundliga prövning som mångagånger behövs för att fälla dessa ödesdigra domar. Som det nu är bUr detdessutom domar utan domskäl, eftersom avvisningarna kan ske utan formellamotiveringar. Ett minimikrav tycker jag är en grundlig prövning i varje enskiltfall. Ett annat minimikrav är att varje beslut om avvisning blir klartmotiverat i skrift. Awisning enligt terroristlagen fär ju bara ske av personersom är upptagna på särskild förteckning över personer, som är medlemmar isädan organisation vilken regeringen har beslutat att lagen skall gälla för,och de bland dessa personer, som är politiska flyktingar skaU inte kunnaavvisas. Jag saknade i statsrådets svar ett besked om att klara instruktionerutgått att de lagbestämmelser jag nu redogjort för strikt skall respekteras, såatt lagen icke är tänjbar på denna punkt. Det var välgörande att fru statsrådet sade atttolkar skall finnas och att förhören skall genomföras i en lämplig atmosfär. DåvUl jag bara upprepa min fråga; Om tolk skall anskaffas i en del fall, måste juanstånd ske med awisningen. Enligt uppgift har skickat utinstruktioner om att restriktivitet skall iakttas med anstånd med avvisning. Ärdet ett riktigt eller ett oriktigt påstående? Jag tror att det här behövs både klara instruktioner ochutbildning av vederbörande polispersonal, så att inga misstag begås. Att vihandlar så är i enlighet med en tradition av human svensk flyktingpolitik, somjag hoppas att både fru statsrådet och jag är eniga om att vi bör följa. Om ett rättvisare system för valtid kommuner och landsting Lagen är skriven strikt. Det stär klartangivet att det är Kungl. Maj:t som beslutar vilka organisationer som skallkomma i fråga i detta sammanhang. TUl vUl jag säga: För det första är det inteså att enskild passpolis avgör dessa ärenden. De får inte delegeras längre nedän tUl polisintendent eller polissekreterare. Det finns noggranna blanketterutarbetade för hur förhören - om de skall kallas så - skaU genomföras. Det finnsinstruktioner som säger att polismyndigheten skall ge upplysning om att allaskäl som föreligger för att ifrågavarande person skall kunna få stanna i landetskall redovisas. Alla beslut motiveras, delges och översätts. Den skrivelse som talar om känner jag intetUl. Efter vad vi har kunnat finna existerar den inte. Överiäggningen var härmed slutad. §10 Om ett rättvisare system för val till kommuner och landsting Herr civUministern erhöll ordet för att besvaraherr i (fp) interpellation, nr 109, framstäUd den 16 oktobertiU herr civilministern , och anförde: 9 protokoU 1973. Omett rättvisare system för val tiU kommuner och landsting i har frågat närriksdagen kommer att föreläggas förslag till rättvisare valsystem vid val tUlkommuner och landsting. Frägan om ett nytt valsystem för de kommunala valen harutretts av kommunalvalskommittén. I sitt betänkande (SOU 1971:4) Kommunala valdiskuterade kommittén bl. a. ändrade regler för indelningen ilandstingsvalkretsar, för att därigenom få en bättre proportionell fördelningmellan partiema. Kommittén awisade emeUertid en sådan lösning, bl. a. på grundav svårigheterna att skapa naturliga valkretsar, och föreslog i stället att iprincip samma system som tUlämpas i riksdagsvalen skulle användas även vidValen tiU landsting och fullmäktige. förslag utsattes för kraftig kritiki remissbehandlingen. Såväl utredningen om den kommunala demokratin somSvenska kommunförbundet efterlyste i sina remissyttranden över kommitténsförslag en mera grundlig och allsidig prövning än vad det nu föreliggandeutredningsförslaget ger underlag för. Mot bakgrund av remissutfallet hade regeringen i februariförra året överläggningar i frågan med ledarna för de övriga partierna iriksdagen. Vid överläggningarna var partiema helt överens om att frägan om engenerell spärr mot småpartier i de kommunala valen inte skulle tas upp tillavgörande förrän man närmare fått diskutera vUka konsekvenser en sådan spärrskulle fä för den kommunala demokratin. Innan ställning togs i spärrfråganborde därför utredningen om den kommunala demokratin få tUlfälle att bl. a.belysa Småpartiernas roll i det kommunalpolitiska systemet. Utredningen hardärför genom tUläggsdirektiv fått i uppdrag att närmare belysa de principiellaaspekterna på minoritetsgruppers representation i en funktionsduglig kommunaldemokrati. Regeringen ansåg sig mot denna bakgrund inte böra föreslånågon ändring till 1973 av valsystemet vid de kommunala valen. I stället fickutredningen om den kommunala demokratin i uppdrag att arbeta sä attutredningens undersökningar och analyser kan läggas tUl grund för ett slutligtställningstagande tiU valsystemet vid de kommunala valen före 1976års val. HerrERIKSSON i (fp); Skälet till att jag vid höstriksdagens börjanframställde den här interpellationen var det orättvisa utslag som det nuvarandevalsystemet gav i kommunvalen 1973, främst då i landstingsvalet. Jag har i min interpellation nämnt exempel på mycketorimliga följder som de nuvarande bestämmelserna har fått i vissa län ochlandstingsvalkretsar. I fick betala ett röstprisför sina mandat som var sex gånger så högt som priset pä exempelvis de socialdemokratiskamandaten. betalade 12 436 röster för ett mandat, under det attsocialdemokraternas kostade 2 190 per styck. I mitt eget hemlän, ,fick vpk ett enda mandat på drygt 9 000 röster. kanske nägon säger att i landet i stort har det ändånågot så när jämnat ut sig. Dä vill jag svara: För det första är detfolkmeningen i det län eller landstingsområde det gäller som skall varautslagsgivande just för För det andra är det faktiskt inte heller någonrättvis fördelning i landet i stort. Äv det siffermaterial som jag visar på bUdskärmen framgårdet hur de större partierna är klart gynnade av de nuvarande bestämmelserna.Det utgår från genomsnittspriset per mandat för de olika partierna, om man slårihop hela landstingsvalet och fördelar mandaten enligt exakt proportionalitet.Ni märker hur kommunisterna fick betala 5 578 röster per mandatoch kds över 12 000, under det att och socialdemokraterna liggerpä 2 700-2 800 röster per mandat. Jag tror att herr statsrådet och alla viandra är överens om att detta är helt OtUlfredsstäUande. Jag vill tacka för svaret. Herr statsrådet påminner där ompartUedar-överläggningarna ärs val, och jag har ingenting i sak attinvända mot hans formuleringar. I svaret sade han: "Vid överläggningarnavar partierna helt överens om att frågan om en generell spärr mot småpartier ide kommunala valen inte skulle tas upp tUl avgörande förrän man närmare fåttdiskutera vilka konsekvenser en sådan spärr skulle få för den kommunalademokratin." Detta är riktigt, men jag viU göra den kompletteringen attefter ett klart uttalande från riksdagsgrupp framhöll värförhandlare, som var , att man i största möjliga utsträckningborde skapa större valkretsar ute i landstingsområdena för att på så vis underdenna övergångstid fä ett något rättvisare utslag. Man gjorde det också i vissalän, man gjorde det genom strid i en del län, men i mänga län skedde det ingenförändring 1973. Resultatet visar nu att i valet kunde vissa partier ivissa valkretsar få ända upp tUl av rösterna men inget mandat pågrund av valkretsens litenhet sex sju mandat - under det att man i störrevalkretsar kunde få mandat redan -vid ett fåtal procent av rösterna. Dettavisar, menar jag, att valkretsarnas storlek har utgjort en mycket ojämn och ivissa fall orimligt hög spärr. Vid 1966 ärs val hamnade 110 landstingsmandat fel. År 1970hade man gjort litet större valkretsar, och då hamnade 57 mandat fel, jämförtmed exakt proportionalitet. Jag har försökt få fram siffror från omhur många som hamnade fel i årets val. Det har inte gått att få fram dem; jagvet inte om statsrådet har dem ens. Men sannolikt mycket tyder på det i varjefall - ligger vi någonstans mellan resultaten . Det är klartatt det är väldigt otUlfredsställande när mellan 60 och 100 mandat hamnar fel iett landstingsval. I statsrådets svar ges avslutningsvis ett bra besked,tycker jag. Efter att ha redovisat varför man inte tog ställning 1973 sägerstatsrådet ; "I stället fick utredningen om den kommunalademokratin i uppdrag att arbeta sä att utredningens undersökningar och analyserkan läggas till grund för ett slutligt ställningstagande till valsystemet vidde kommunala valen års val," Jag noterar det sompositivt, och jag tolkar det så att i detta svar ligger en garanti från regeringenatt vi inte skall behöva ha kvar det otillfredsställande valsystemet i någotmer kommunalt val. Jag tror att det vore intressant, inte minst för landstingen, om Om ett rättvisare system för val tiU kommuner ochlandsting Om ett rättvisare system för val tiU kommuner ochlandsting statsrådetvUle redovisa en ungefärlig tidsplan över när utredningen är klar, närlandstinget får utredningens förslag på remiss och, om möjligt, när statsrådetavser att lägga fram proposition i ärendet. i (fp): I i interpellation harKopparbergs län nämnts som ett exempel på län där det rådande valsystemet gerett speciellt orättvist utslag. Jag skulle bara vilja anföra ytterhgare någrasiffror som styrker den uppfattningen. Vi har i vårt landstingsområde åtta landstingsvalkretsar,I två av dem är det elva mandat, i en valkrets tio mandat, i en valkrets åttamandat, i tre valkretsar sju mandat och i en valkrets bara sex mandat. Man haralltså i det här fallet gått ned tUl det minsta antal mandat somlandstingslagen föreskriver. I röstade något över 171 000 personer, ochdet var 67 mandat att fördela. Det skulle betyda ungefär 2 500 röster permandat. visade det sig vid valet att det socialdemokratiska partietbetalade, som mycket riktigt anfördes i interpellationen, 2 190 röster permandat. För var siffran 2 332, för moderata samUngspartiet 3 525,för kommunisterna 8 381 och, som har anförts tidigare, förfolkpartiet 12 436 röster. Det är kanske intressant att lägga märke till att hadefolkpartiet här haft 176 röster tUl, fördelade på tre av valkretsarna, sä hadedet gett tre mandat till. Och hade man haft ytterligare 267 röster pä rättställe, så hade det gett ytteTligaie ett mandat. Att man fått 443 röster förlitet innebär i det här fallet för del att man tappar fyra mandat,och det kan, som vi ser det, inte vara riktigt. var inne på att man skulle komma tUl ettbättre resultat om man hade större landstingsvalkretsar, och det är väluppenbart att när man har fastställt en indelning där man går ned sä pass långtsom nästan till minimum av vad som är tillåtet, så måste det komma att slå-feli själva valet. Det stämmer inte överens med den folkopinion som har kommittill uttryck i valet att valkretsindelningen skaU ge tUl resultat en så dåligproportionahtet. Jag tror inte heUer att det kan vara i överensstämmelse medden kommunala demokratin. Ett exempel till: I en valkrets behövde socialdemokraternaha 2 413 röster för ett mandat, i en annan valkrets bara 1 609 röster. Och närdet gäller behövdes i en valkrets 2 481 röster och i en annan 1930 röster. Där ser man hur ojämnt det slår. Jag tror alltså att det är angeläget med en reform på dethär området. Hur frägan skall lösas har ju diskuterats i kommunalvalskommittén.Det är angeläget att vi får ett nytt system, och det är också angeläget att vifär det till nästa val, alltså 1976, då ledamöter av landsting och kommunfullmäktigepå nytt skall väljas. Jag tar fasta pä vad som sägs i slutet av statsrådets svar jag betraktar detta som en utfästelse att vi skall få ett nytt förslag inför1976 års val, som på ett bättre sätt kan garantera en rättvis fördelning avmandaten. Det är riktigt att det nuvarande valsystemethar brister och att det i vissa lägen kan medföra att väljargrupper missgynnas.Men det är också klarlagt genom undersökningar som har företagits avutredningen om den kommunala demokratin att det nu framlagda förslaget harkonsekvenser som bör studeras ytterUgare innan man bestämmer sig för det. Beträffande frågan om landstingsvalkretsarnas storlek ochdess inverkan pä valresultatet, så är det om jag inte missminner mig landstingen som ytterst själva avgör storleken på valkretsarna. i sade att han ville ta mitt yttrandehär som en garanti för att beslut om ett nytt valsystem kommer att fattas. Hankan i varje fall ta det som en garanti för att ett nytt förslag kommer attframläggas inom den tid som jag har redovisat. Enligt vad jag inhämtat avserutredningen om den kommunala demokratin att redovisa i varjefall huvuddragen av sitt förslag. Jag räknar därför med att ett förslag om nyttvalsystem för de kommunala valen efter sedvanlig remissbehandhng av förslagetfrån utredningen om den kommunala demokratin skall kunna framläggas i god tidföre val. Jag skall inte anföra fler exempel på denägot egendomUga utslag som kan förekomma. Jag tycker att exemplet frånKopparbergs län räcker, även om län också skulle vara värt att studera. Men när det gäller en annan sak tänkte jag, herr statsråd,fä skicka med en hälsning. Det borde väl kunna ordnas sä att antalet mandat ivarje landsting blir udda. är det slumpen som avgör om det blirudda eller jämnt antal. De bekymmer som man kan räka ut för om det är jämntantal mandat finns det ett utmärkt exempel på i län, där vi har dragitsmed svårigheterna och får dras med dem efter detsenaste valet. Jag tror också att herr talmannen och andra, som här iriksdagen kämpar med samma bekymmer, kan intyga att en ställning av typen175-175 medför vissa svårigheter. Om ett rättvisare system för val tiU kommuner ochlandsting HerrERIKSSON i (fp): Jag noterar statsrådets löfte att ett förslagkommer att framläggas, och då förutsätter jag att det förslaget blir så kloktatt vi kan enas om att tillämpa det . Jag tror att vi är helt överensom att det behövs nya bestämmelser. Om jag inte tar fel, sade statsrådet, är det landstingensom beslutar om valkretsindelningarna inom landstingsområdet. Det är heltriktigt. Jag antydde också det i mitt tidigare anförande. Men sadejag att man i vissa län har gjort valkretsindelningen genom majoritetsbeslutoch att en del partier har varit motståndare tUl den typen av indelning därföratt det nästan på förhand har varit klart vUka följder den indelningen skullefå för de mindre partierna. Genom redovisning vid förhandlingarnahar vi deklarerat vär inställning i det fallet, alltså att man Om ett rättvisare system för val tiU kommuner ochlandsting för att fånågorlunda tUlfredsställande proportionalitet måste ha ganska stora valkretsarpä 12 tUl 16 mandat. Som jag nämnde tidigare kan ett parti med nuvarande systemfä en ganska stor andel av rösterna i en valkrets med sex eller sju mandat ochändå bli orepresenterat. Jag har här en del uppgifter från kommunalvalskommitténsom verifierar det påståendet. Om vi t. ex. har en sexmandats-valkrets, somherr i tog som exempel, och om sex partier deltar i valet, såmåste man komma för att fä ett mandat - och om man harväldigt stor otur kan man nå upp tUl 14,0 utan att fä något mandat. Det är en mycket ojämn och orättvis spärr, som vi äröverens om att göra vad vi kan för att avskaffa tUl 1976. HerrJONSSON i (fp): Statsrådet sade att det är landstingen självasom fastställer valkretsindelningen, och det är alldeles riktigt. Men det ärockså riktigt som i framhöll, att indelningen ofta skergenom majoritetsbeslut. Och i det fall som jag här redogjorde för fattades ettmajoritetsbeslut i , där de större partierna gick in för dennavalkretsindelning och vi från de mindre partierna avlämnade en reservation, ivUken vi yrkade pä större valkretsar, som skulle ha givit ett något bättreresultat. Sedan kan jag rent allmänt säga att så smålandstingsvalkretsar som ner till sex mandat ger den effekten att deuppenbarligen missgynnar de mindre partierna. Därför tror jag att det i de nyabestämmelserna skulle vara tUl fördel med en rekommendation om att i allmänhetgä in för större valkretsar. Man skall inte gå sä långt ner som till sex- ellersjumansvalkretsar. Dessutom tror jag att man skulle kunna överväga att gä upptUl ett nägot högre antal än den nuvarande landstingslagen föreskriver. Som jagser det finns det möjligheter att bl. a. på den vägen åstadkomma bättreproportionahtet. Det skall bli intressant att se vilket förslag som kommeratt läggas fram ärs val. Överläggningen var härmed slutad. § 11 Föredrogs och hänvisades Kungl. Maj;tsproposition nr 179 till skatteutskottet.