prot · FW0955 · 1973-12-31 00:00:00 — Exemplet tyder på att den förlängda marktransporten har orsakatdetta. Folk använder sig i stället av järnvägen eUer åker till ochtar flyget därifrån. Vårt långsträckta land gör att vi på ett alldeles särskUtsätt blir beroende av ett väl utvecklat inrikes flygnät, och det kankonstateras att flyget fått allt större betydelse i vårt samhälle. Den positiva utvecklingen när det gällerflygförbindelserna från olika delar av landet med kan väl sägas hamöjliggjorts av fördelen med en så centralt belägen flygplats som . Manhar sluppit långa och tidsödande marktransporter. Om avvecklasså som är tänkt, innebär det enligt min uppfattning ett allvarligt avbräck förvårt inrikesflyg, och det medför också mycket stora investeringskostnader attbygga ett nytt flygfält. Det innebär vidare att den tidsvinst som görs genomrationalisering och nya snabbare flygplan går förlorad genom betydhgt längremarktransporter. Utvecklingen står ju inte heller stiUa, speciellt inte påflygets område. Det forskas intensivt för att komma till rätta medbullerproblemen, och skulle man lyckas bemästra dem inom en inte alltför avlägsenframtid, så vore det ju olyckligt om man genom förhastade och dyrbara åtgärderhade avhänt sig en så centralt belägen flygplats som . Jag anser detdärför rimUgt att utredningen får det tilläggsdirektiv som åsyftas i motionen755. Med detta ber jag att få yrka bifall tiUmotionen 755, vUket också innebär bifall till reservationen 2. Utrikesterm inalen på samt , m. m. 9 protokoll 1973. Utrikesterm inalen på samt , m. m. HerrWIKLUND i (fp): Som en av dem som sökt driva på opinionen motBrommaflyget skall jag bara uppehålla mig vid frågan om avvecklingen avflygtrafiken på flygfält och helt kort motivera mitt ställningstagandetiU trafikutskottets betänkande i denna del. Kammaren torde ganska väl känna tUl min inställning,eftersom jag deltagit i ett par större interpellationsdebatter i frågan. Förstvar det i en av initierad debatt , åberopadhär tidigare, och vidare i anledning av en av mig väckt interpellation som besvaradesi kammaren . Jag skall här nöja mig med att hänvisa tiU minaprincipiellt hållna inlägg i dessa debatter. Jag anser inte att jag skall takammarens tid i anspråk för att upprepa mina i dessa inlägg sålunda tidigareanförda argument för en avveckling av . När före middagspausen sade att vistockholmare på oppositionssidan borde sprida sakupplysning i den här fråganinom våra egna partier, så var det en uppmaning som jag personligen inte kännermig träffad av eftersom jag ägnat mig åt just den saken. Både ochjag har lyckats mer eller mindre bra med det upplysningsarbetet på ömsehåll. I debatten om har man sökt vridaresonemanget till att gälla jet eller inte jet, och i vissa sammanhang och påsina håll också låtit debatten sjunka ända ned tUl frågan om flyg eller inteflyg mellan olika centra i landet och och vice versa. Man har låtitantyda att de som är emot att behålla också är emot jetflygoch flyg över huvud taget och alltså tillhör de verkliga trafikpolitiskabakåtsträvarna. Jag har, herr talman, för min del haft förmånen att somrapportör i rörande flygbuller ganska ingående syssla med denflygplatsproblematik som skapas genom de moderna flygplanens bullereffekteroch luftnedsmutsning. Jag känner mig ganska väl förtrogen med att huvudlinjenför att komma till rätta med denna problematik inte är av restriktiv art t.ex. olika former av ingrepp avseende flygplatser och deras placering ochflygrörelserna utan av konstruktiv art, dvs. att söka sig fram till ochpåverka bullerkällan, såsom särskilt betonade. Detta betyderaUtså påverkan av motorerna i flygplanen, dvs. strävanden att skapa flygplanmed motorer som inte ger bullerskador och inte smutsar ner luftrummet vidflygplatserna och den tillhörande markmiljön således att vi söker fåmUjövänligare plan. Detta är alltså en principiell inställning som jag tycksha gemensam med motionärerna. Men det är tydligen långt till att kunnaförverkliga de i och för sig ambitiösa tekniska ansatserna till miljövänligareplan i form av producerade plan, vilka alltså inte bara är modeller eUerprototyper utan verkligen levererade och framkörda till plattan på de olikaflygplatserna och sålunda möjliga att sätta in i reguljär flygtrafik. Jag sägersom uppgifterna om redan färdiga, tysta plan har vi hört nu imånga år utan att vi ännu sett dem. Jag hoppas verkligen att det skall komma sådanaplan och det . konstateraatt det praktiska utbytet av påståendena om de här planen är klent tUlsvidare i varje fall. Ett av problemen är nämhgen att miljövänligheten hos dessaplan måste kunna förenas med godtagbar driftsekonomi och bra flygegenskaper,hastighet, flygsäkerhet, lastkraft osv. Jag skall bara antyda denna tekniskasida av saken, som är mer kompUcerad än många tror. Jag har haft tillfälle atträtt ingående resonera om den här saken med flygtekniker. Jag övergår nu tiU det konkreta ärende som vi har härframför oss att behandla. Jag förbigår därmed t. ex. en sådan fråga som att detskulle ha förekommit markspekulationer i sammanhanget, någonting som åtminstonejag aldrig har träffat på i den mera seriösa debatten. Jag bestrider att sådanaspekulationer spelat någon roll vid bedömningarna från kommunalt håll iStockholm. Trots de faktiskt pågående bullerstörningarna ochluftföroreningarna och den starka lokala opinionen mot fortsatt flygverksamhetpå som dessa företeelser skapar medgav regeringen , somman här erinrat om, ett två och ett halvtårigt försök med flygplanet F 28 iinrikestrafik från och tiU . Det rör sig om en befolkning pä 6 000 ä 7000 som berörs av de negativa effekterna av Brommaflyget, och det gäller ävendet dominerande allmänflyget och inte bara trafikflyget. I den samtidigttillsatta utredningens direktiv har departementschefen noga beaktat både derimliga miljökrav som föreligger specieUt från dem som bor i närheten avBrommafältet och de regionalpoUtiska krav på effektiva och snabbaflygförbindelser med som landet i övrigt har. Man vill genomden Olhedeska utredningen få en samlad värdering av alla dessa krav. har fått ett klart direktiv att utredningsarbetetenergiskt skall inriktas på att skapa förutsättningar för en snar bortflyttningav flygverksamheten från . Riktpunkten skall under alla förhållanden varaatt en bortflyttning från skall ske senast under loppet av 1978. Hur kan man då, såsom reservanterna vUl, ge en utredning med uppgift att finna förutsättningar för att avveckla om att undersöka hur man skall behålla denna flygplats? Dettaär väl en logisk kuUerbytta. Utredningen skulle aUtså motarbeta sig själv - enåtminstone formell egendomlighet såsom jag ser det. Om man yrkat på ändradedirektiv för att därigenom faktiskt korrigera eller underkänna regeringensprincipieUa uppfattning i denna sak, skulle jag ha förstått reservanternabättre. Regeringen vill tydligen inte än en gång vara med om attden lokala Opinionsrörelsen växer sig så stark som den gjorde strax före 1968års val, då man fann detta förhållande ge anledning att vid överprövning avluftfartsverkets tUlstånd till inrikestrafik med jetflygplanet 20 avslåtiUståndsansökan. Det var ett bra beslut den gången. Man bör fortsätta i sammastil. Jag yrkar bifall till utskottets förslag. Utrikesterm inalen på samt , m. m. Utrikesterminalen på samt , m. m. Som en av motionärerna bakom motionen 742 omArlandaterminalens utbyggnad skall jag be att få säga några ord. Det mesta sombehöver sägas är sagt av övriga motionärer tidigare här , varför jagkommer att fatta mig kort. När det gäller projekt av den storleksordning som en nyutrikesterminal på utgör är det av största vikt att manprövar olika alternativ så objektivt som möjligt. Detta är specielltbetydelsefullt när det gäUer områden där utvecklingen går snabbt. Planeringenmåste ligga om inöjligt före i tiden. Annars riskerar man att det färdigställdaprojektet är omodernt när det tas i bruk. Flyget är ett sådant område medsnabba förändringar. Det är framför allt kravet på en utvärdering avalternativa lösningar som kommit mig att stödja motionen om en prövning avalternativet: Runda huset. En sådan kan man inte verkstäUa på ett riktigt sättförrän förslagshandlingar tagits fram beträffande detta alternativ, där detförs fram en hel del nytänkande på området. Av vad statsrådet sagt framgår juatt denna noggranna prövning inte har skett av förslagshandlingar utan endastav skisser, eftersom han säger att en bearbetning av förslaget tiU denna typ avhandlingar skuUe ta mycket och därför försena projektet. Jag vill inte göra anspråk på att kunna värdera det enaprojektet framför det andra. Men för en lekman förefaller dock runda huset varaett intressant alternativ med stora förtjänster, vilket också utskottetpåpekat. Men utskottet har tyvärr inte blivit övertygat om nödvändigheten avytterligare utredning och prövning av detta alternativ. Det är dock intressantatt notera vad utskottet skriver rent principiellt om önskvärdheten av att vidbyggprojekt av denna storlek olika alternativ blir bedömda på likvärdigagrunder i enlighet med den statliga proceduren i sådana sammanhang. Vi motionärer önskar en sådan likvärdig prövning av de tvåalternativen. För , som jag själv företräder, betyderArlanda flygplats mycket. Genom det landstingskommunala bolaget - ABStockholmsregionens flygplatsinvesteringar görs också stora ekonomiskaåtaganden i denna. Naturligt nog har företrädare för regionen förklarat inte vill tillstyrka åtgärder som innebär förseningar för Arlandasutbyggnad. Jag delar uppfattningen att vi snabbt behöver få en ny terminal menvidhåller kravet på en prövning av alternativet runda huset. Jag litar på deförsäkringar jag fått om att detta inte behöver innebära någon tidsut-dräkt, dåde förslagshandlingar som skulle ligga till grund för en sådan prövning är välförberedda. Det är väsentligt att när utrikeshallen påArlanda står klar vi då skall ha en tidsenlig byggnad som är bekväm ochpraktisk för alla som arbetar där eller nyttjar den som pasagerare. Det ärdärför vi velat ha ett ytterligare alternativ prövat. I detta anförande instämde (). HerrNILSSON i (s): Jag ber om kammarens överseende med att jagånyo begär ordet. Anledningen till att jag gör det är ett yttrande av herrLindkvist. Han sade att de socialdemokratiska ledamöterna måste förstå att ettnederlag i voteringen skuUe vara ett hårt slag mot regeringens prestige. Jagtror inte att det är på det sättet. Jag skuUe snarare vilja säga så här:Eftersom det finns en stark opinion mot nedläggningen av ärdet i stället en styrka för regeringen om den får ett besked från riksdagen.Och det är väl utomordenfligt tvivelaktigt om man bör driva igenom ett beslut ien fråga där det råder så stor tveksamhet bara för att bibehålla en prestige. Både och i har sagtatt det finns inga tystgående plan. Vi begär att utredningen skall fåtilläggsdirektiv för att undersöka om kan få vara kvar med hänsyn tiU detystare plan som kan komma tiU användning. Det är en sak som utredningen skalltitta på. Om det nu är som och säger att sådanaplan inte kommer att finnas, då begriper jag inte varför man är såförskräckligt ängslig att ge utredningen de här tilläggsdirektiven. Kommer detaldrig att finnas sådana plan, löses frågan av sig själv. Varför sparkar ni dåemot från Stockholmsbänken om en utredning? hävdar fortfarande att överflyttning tillArlanda medför 20 minuters förlängning av restiden. De tidtabeller som finnsför busslinjerna visar , och jag tror inte att det räcker till irusningstider, men det må så vara. är det i varje faU och inte 20som här har sagts. Den allmänna tillfredsställelsen, som taladeom, finns i , men den finns näppeligen i landsorten. undrade vad 25 minuters tillägg i fråga ommarktransporten kunde betyda. Det var väl ingenting, ansåg han. Om vi tittarpå den sträcka själv har att resa, nämligen från tUlBorlänge, så finner vi att tiU marktransporten utgör avflygtrden. Det är ju inte alldeles obetydligt. Dessutom innebärArlandaalternativet, som jag förut har sagt, betydande andra kostnader. Jag tror inte att det här är en politisk fråga, utan jagtror att det är en markfråga för . Det är däremot en utomordentligtbetydelsefull regionalpolitisk fråga för oss ute i landsorten som inte harmöjlighet att kompensera oss med snabba järnvägsförbindelser utan kommer attbli drabbade av inskränkningar och eventueUt indragningar. Utrikesterm inalen på samt , m. m. HerrWIKLUND i (fp): Jag ber att få än en gång bestrida attmarkaspekten skulle spela någon roll i varje fall i den seriösa debatten kringden här frågan. Jag hemställer att i på ett eller annat visbelägger sitt påstående därom. Sedan vill jag gärna säga att jag icke har bestritt attdet finns tystgående plan, men de finns dess värre ännu enbart i prototyp,såvitt jag vet i varje fall. Jag skulle vara den förste att på allt sätt stödjautvecklingen av en tystgående maskin som passar också för passagerar-trafik.Jag är alltså direkt angelägen om att ett sådant inte bara kommer Utrikesterminalen pä samt , m. m. tiU utanatt det kommer tUl snabbt. Jag har inte heller påstått att det inte arbetas medsaken. Att så sker vUl jag inte bara medge utan med tillfredsställelsekonstatera. Men jag tycker att det skuUe kunna gå htet fortare, så att man inteendast hör löften om sådana flygplan utan att se dem praktisktförverkligade. Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 1 av herrar och , ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr Clarkson begärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition; Den som vUl att kammaren bifaller trafikutskottets hemställan i betänkandetnr 6 punkten 1 röstar ja, den det ejviU röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 1 av herrar Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr Clarkson begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 2 av m. fl., och förklaradesden förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan votering upplästes och godkändes följande voteringsproposilion: Den som vill att kammaren bifaller trafikutskottets hemställan i betänkandetnr 6 punkten 2 röstar ja, den det ejvUl röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifaUit reservationen nr 2 av Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då begärderösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstning gavföljande resultat: § 2 Utgifterna på driftbudgeten inomjordbruksdepartementets verk- Nr 55 samhetsområde(forts.) Fortsattes föredragningen av jordbruksutskottetsbetänkande nr 1. Punkten 48 Miljövård m. m. Överläggningen rörande punkten 48 får omfatta ävenpunkterna 4957. Under den gemensamma överläggningen får yrkanden framställasbeträffande samtliga nu nämnda punkter. 1 det följande redovisas endast depunkter, vid vUka under överläggningen framställts särskilda yrkanden. Punkten 49 (Miljövårdsinformation) Maj:t hade i propositionen 1973:1 bilaga 11 underpunkten H 3 (s. 133-134 i utdrag av statsrådsprotokollet över jordbruksärenden)föreslagit att till Miljövårdsinformation för /74anvisa ett reservationsanslag av . I detta sammanhang hade behandlats motionerna 1973:509 av m. (c) vari föreslagits uttalade att och Samfundet för hembygdsvårdborde erhålla största möjliga anslag för sin miljövårdande verksamhet, 2. atttUl Miljövårdsinformation för /74 anvisades ettreservationsanslag av I , 1973:936 av m.fl. (c, fp, m) varihemställts att hos Kungl. Maj:t begärde att frågan om statligt stödtill hembygdsföreningar för aktiva miljövårdsinsatser blev föremål för utredningoch förslag samt 1973:1433 av m. fl. (fp) vari hemställtsatt under anslaget Miljövårdsinformation skulle anslå ett iförhållande till Kungl. Maj:ts förslag med förhöjt reservationsanslagav . Miljövård m. m: 1. med bifall tillKungl. Maj:ts förslag samt med avslag på motionen 1973:509, yrkande 2, ochmotionen 1973:1433 till Miljövårdsinformation för /74 anvisaett reservationsanslag av , 2. lämna motionen1973:509, yrkande 1, utan åtgärd, 3. med bifall tillmotionen 1973:936 hos Kungl. Maj:t hemställa om utredning och förslagbeträffande frågan om statligt stöd till hembygdsföreningar för aktivamiljövårdsinsatser. Miljövård m. m. 11. a. angående anslaget till miljövårdsinformation avherrar i Skegrie (c) och (), () samt herrarLarsson i (c) och () som ansett att utskottet under 1 borthemställa, att i anledning av Kungl. Maj:ts förslag ochmotionen 1973:509, yrkande 2, samt med bifall tUl motionen 1973:1433 tillMiljövårdsinformation anvisade ett reservationsanslag av . 11. b.angående utredning av frågan om stöd till hembygdsföreningar för mUjövårdsinsatser av herrar Mossberger (s), i (s). () och i (s), () och () samt (vpk) som ansett att utskottet under 3 bort hemställa, att riksdagenskulle lämna motionen 1973:936 utan åtgärd. Punkten 51 (Ersättningar vid bildande av naturreservat m.m.) Kungl. Maj:t hade under punkten H5 (s. 135-136) föreslagitriksdagen att till Ersättningar vid bildande av naturreservat m. m. /74 anvisa ett reservationsanslag av . I detta sammanhang hade behandlatsmotionen 1973:801 av m. fl. (m) vari hemställts att tillErsättningar vid bildandet av naturreservat m. m. anvisade ett reservationsanslagav . att med bifall till Kungl. Maj:ts förslag ochmed avslag på motionen 1973:801 till Ersättningar vid bildande av naturreservatm. m. för /74 anvisade ett reservationsanslag av 9 000 000kronor. 12. av herrar () ochLeuchovius (m) som ansett att utskottet bort hemställa, att i anledning av Kungl.Maj:ts förslag och med bifall till motionen 1973:801 till Ersättningar vidbildande av naturreservat m. m. för /74 anvisade ettreservationsanslag av . Punkten 52(Vård av naturvårdsomräden m. Maj:t hade under punkten H 6 (s. 136138)föreslagit att till Vård av naturvårdsområden m. m. för budgetåret1973/74 anvisa ett reservationsanslag av . I detta sammanhang hade behandlats motionerna 1973:495 av m. fl. (m) vari hemställts attriksdagen som sin mening gav Kungl. Maj.t till känna vad i motionen anförts omalt försöksverksamheten för landskapsvård i odlingsbygder borde bedrivas i så närasamarbete med berörda jordbrukare, att det naturliga sambandet mellanlandskapsvård och jordbruksnäring bibehölls, 1973:933av (), 1973:1388 av m. fl. (c) vari såvitt nu var ifråga (punkten 2) hemställts att beslutade att till Vård avnaturvårdsområden m.m. (bil. 11, p, H 6, s, 136 ff,) för /74anvisa ett i förhållande till Kungl, Maj:ts förslag med förhöjtreservationsanslag av , 1973:1403 av herrar i (c) och () vari hemställts att hos Kungl, Maj:t skulle anhålla om åtgärderför förändring av reglerna för domänverkets naturvårdsfond så attränteav-sättning ej behövde ske för mark som var upplåten som naturvårdsobjektsamt 1973:1434 av m. fl. (fp) vari hemställtsalt för Vård av naturvårdsområden m. m. skulle anslå ett iförhållande till Kungl. Maj:ts förslag med förhöjtreservationsanslag av . 1. med bifall tillKungl. Maj:ts förslag och med avslag på motionen 1973:1388, yrkande 2, samtmotionen 1973:1434 tiU Vård av naturvårdsområden rn. m. för /74anvisa ett reservationsanslag av , 2. lämna motionerna a) 1973:495, b) 1973:933 samt c) 1973:1403 utanåtgärd. 13. av herrar i Skegrie (c), () ochJonasson (c), () samt herrar i (c), Leuchovius (m)och () som ansett att utskottet under 1 samt 2 a och 2 c borthemställa, 1. i anledning av Kungl. Maj:ts förslag och motionen1973:1434 samt med bifall till motionen 1973:1388, yrkande 2, till Vård avnaturvårdsområden m, m. för /74 anvisa ett reservationsanslagav 10 400 OOO kronor, 2 a. i anledning av motionen 1973:495 som sin mening geKungl. Maj:t till känna vad reservanterna anfört beträffande sambandet mellanlandskapsvård och jordbruk, 2 c. i anledning av motionen 1973:1403 som sin mening geKungl. Maj:t till känna vad reservanterna anfört beträffande bestämmelserna fördomänverkets naturvårdsfond. Punkten 54 (Bidrag till kommunala avloppsreningsverk m.m.) Kungl. Maj:t hade under punkten H 12 (s. 144-146) föreslagitriksdagen att 1. medge att /74 statsbidrag till kommunala avloppsreningsverk fick beviljasintill ett belopp av , 2. till Bidragtill kommunala avloppsreningsverk rn. m. för /74 anvisa ettförslagsanslag av 25 . I detta sammanhang hade behandlatsmotionen 1973:1389 av herrar () och () vari såvitt nu var ifråga(punklen 1) hemställts att vid behandling av propositionen1973:2 beslutade att medelsramen för förhöjda bidrag till kommunalaavloppsreningsverk m. m. ökades med . Utskottet hemställde att skulle 1. medge att /74 statsbidrag beviljades till kommunala avloppsreningsverkintill ett belopp av , 2. till Bidragtill kommunala avloppsreningsverk m. m. för /74 anvisa ettförslagsanslag av , 3. lämna motionen1973:1 389, yrkande 1, utan åtgärd. 14. av herrar i Skegrie (c) och (), fruAnér (fp) samt herrar i (c) och () som ansett attutskottet under punkten 3 bort hemställa, att med bifall till motionen 1973:1389, yrkande1, godkände vad reservanterna förordat rörande tillfälligt höjda statsbidragtill kommunala avloppsreningsverk. Punkten 55 (Bidrag till miljövårdande åtgärder inomindustrin m. Maj:t hade under punkten H 13 (s. 146-148) föreslagit riksdagenatt till Bidrag till miljövårdande åtgärder inom industrin m. m. för /74 anvisa ett reservationsanslag av 50 000 000 I detta sammanhang hade behandlats motionerna 1973:324 av m. fl. (vpk) vari såvitt nuvar i fråga (punkten 3) hemställts att under H 13 i propositionen1973:1 bilaga II,,som reservationsanslag skulle anvisa ett till nedräknatbelopp, vilket skulle förbehållas småföretagare inom industrin efter särskildbehovsprövning samt 1973:1389 av herrar () och () vari såvittnu var i fråga (punkterna 2-3) hemställts att vid behandlingen avpropositionen 1973:2 beslutade dels att medelsramen för förhöjda bidrag tillmiljövårdande åtgärder inom industrin m. m. ökades med , delsatt bidragsvillkoren ändrades så att de anvisade medlen till miljövårdandeåtgärder inom industrin fick utnyttjas även för arbetsmiljöförbättrandeinvesteringar i enlighet med vad som anförts i motionen. 1. med bifall tillKungl. Maj:ts förslag och med avslag på motionen 1973:324, yrkande 3, tillBidrag till miljövårdande åtgärder inom industrin m. m. för /74anvisa ett reservationsanslag av , 2. lämna motionen1973:1389, yrkande 2, utan åtgärd, 3. lämna motionen1973:1389, yrkande 3, ulan åtgärd. 15 a. av (vpk) som ansett att utskottet underI bort hemställa, att i anledning av Kungl. Maj:ts förslag och medbifall till motionen 1973:324, yrkande 3, till Bidrag tiU miljövårdandeåtgärder inom industrin m. m. för /74 anvisade ettreservationsanslag av , 15 b. av herrar i Skegrie(c) och (), () samt herrar i (c) ochStrömberg (fp) som ansett att utskottet under 2 bort hemställa, att med bifall till motionen 1973:1389, yrkande2, godkände vad reservanterna förordat rörande tillfälligt höjda statsbidragtill rniljövårdande åtgärder inom industrin m. m. HerrHANSSON i Skegrie (c); Under punkten 49 behandlas ett par motionersom gäller anslagen till och Samfundet förhembygdsvård. Det är nog ingen som vill förneka den stora betydelse somhembygdsföreningarna har för naturvård och miljövård. Mängder av oersättligakulturvärden har räddats undan förstörelse och förfall tack vare de frivilligainsatser som har gjorts av hembygdsrörelsens olika organ, inte bara de härnämnda utan även av andra, och vi har nog alla nytta och glädje av dem.Naturvårdsverket, som skall,syssla med dessa frågor, hinner sannolikt inte medatt bevaka det stora fält som naturvård och miljövård egentligen omfattar.Därför behövs också de insatser som alla de frivilliga organisationerna gör isamma syfte. Många människor tycks tyvärr inte begripa att miljön ochnaturen ställer vissa krav på uppträdandet. De slänger ifrån sig en hel massasaker ute i naturen, de smutsar ned och bär sig synnerligen Ula åt.