prot · FW0978 · 1973-12-31 00:00:00 — Till de mera anmärkningsvärda effekterna av uppgörelsenmellan regeringen och kommunförbunden hör att man räknade med atl den dåplanerade höjningen av mervärdeskatten skulle belasta kommunerna, alltså ettskatleslopp kombinerat med ökade utgifter för kommunerna. När det nu inte blevnågon momshöjning utan höjd arbetsgivaravgift, skulle kommunerna fåkompensation endast för den del som översteg kostnaderna för den planerademomshöjningen. Vi förklarade redan vid della tillfälle från vänsterpartietkommunisterna atl vi avsåg alt återkomma till frågan om undantag för kommuneroch landsting. 1 en motion till årets riksdag har vi återigen aktualiseratflera Den allmänna arbetsgivaravgiften m. m. frågor isyfte att få tiU stånd en ändrad kostnadsfördelning mellan stal och kommun.Yrkandet om att från befria primär-och landstingskommunerfrån skyldighet alt erlägga arbetsgivaravgift behandlas i skalteutskoltetsbetänkande nr 24. Övriga yrkanden i motionen behandlas i annat sammanhang. delar inte motionärernas uppfattning atldel är oriktigt atl staten beskaltar kommunerna i form av arbetsgivaravgift. Utskottetanför: "---- utskottet anser det i stället vara av vikt all kommunernaarbetar under samma lönemässiga förutsättningar som samhället i övrigt." Men det är just detta som skiljer kommuner från andraarbetsgivare. Kommunerna äger för det första inte rätt atl bedriva vinstgivandeverksamhet tUl skillnad från andra företag. Kommunerna binds för det andra aven överenskommelse med regeringen som minskar möjligheterna alt skallevägen ökainkomsterna. a. denna överenskommelse har visat det orimliga i attkommunerna skall ha skyldighet att erlägga arbetsgivaravgift. Nettoeffekten av en befrielse för kommuner och landstmgfrån arbetsgivaravgiften har beräknats till i runt tal . Delkan naturligtvis anses vara mycket pengar för staten, men del är också mycketpengar som skall finansieras via kommunalskatterna. Staten har helt andramöjligheter än kommunerna all ta in delta belopp. kommunisternahar i annat sammanhang redovisat en rad områden, där en skärpning avbeskattningen är både möjlig och önskvärd. motiv för avslagsyrkandet när del gällermotion 246 har den brislen atl de utgår från betingelser som inte föreliggerför kommuner och landsting. Därför blir också slutsatsen enligt vår meningfelaktig. Med hänvisning lill vad som anförls yrkar jag, fru lalman,alt i enlighet med syftet i motion 1973 beslutar allförordningen om allmän arbetsgivaravgift av erhåller denändrade lydelse som framgår av det utdelade förslaget och som innebär atlprimär- och landstingskommuner undantas från skyldigheten atl erläggaarbetsgivaravgift. HerrBRANDT (s) kort genmäle: Eftersom jag inte nämnt någonting om dettatidigare kanske jag nu bör understryka vad utskottet här säger. Jag håller inte med i om alt delskulle vara någol orätt, utan tvärtom måste del i princip vara riktigt allockså kommuner och landsting betalar arbetsgivaravgifter - de bedriver ju ändåverksamhet. Se exempelvis på tvätterierna! Från månget håll i haranmärkts på atl de i vissa fall, vill jag minnas, inte har betalatmervärdeskatt, och del har sagts att della medför osund konkurrens med andraföretag. Del må vara hur som helsl med den saken. Vidare kan erinras om de skyddade verkstäderna. Det harkrävts att de som arbetar där skall ha avtalsenliga löner, så all del inle blirnågon snedvridning i konkurrensen alldeles bortsett från att handikappademänniskor inte skall användas i arbete för lägre lön än andra. det faUetockså använt argumentet, atl det inle skaU vara en konkurrens med lägre lönergentemot den övriga företagsamheten. Det kunde ju bli så, alt etl annatföretag, som inle har möjlighet alt arbeta på samma villkor, därigenom skulleslås ihjäl. I princip vidhåller jag och del gör utskottsmajoritelenockså atl man inte skall göra någon skillnad mellan kommuner eller landstingoch andra arbetsgivare när det gäller arbetsgivaravgiften, ulan att de börarbeta på samma vUlkor som andra förelag. Vi kan inle fmna något orätt i detta. Beträffande höjningen med 2 proceni vill jag påpeka attkommunerna och landslingen fåll kompensation för den saken del har riksdagenbeslutat. Vi har för övrigt en skatleutjämning mellan kommunerna, varigenom delskaU liUses atl det blir en utjämning, så atl de klarar sig. i (vpk) kort genmäle: Den uppräkning gör av vad kommunernakan syssla med i all ära; del faktum som jag har pekat på kvarstår ändå,nämligen att kommunerna icke kan bedriva vinstgivande verksamhet på samma sättsom andra företag gör. Det är däri den skUlnad uppkommer som gör atlarbetsgivaravgiften får en orimlig konsekvens för kommunerna, och del ärdärför vi har ansett atl de borde befrias från denna avgift. Jusldel förhållandet, alt man har fått ökade pålagor i kommunerna som manhar träffat en överenskommelse om atl hålla tUlbaka kommunalskallen, måste juändå skapa alldeles specieUa problem för kommunerna. Del är detta jag harpåtalat. Den allmänna arbe tsgivaravgiflen m. m. HerrHOVHAMMAR (m): 1 motionen 1027 till årets riksdag har ettantal representanter för de tre icke-sociaUsliska oppositionspartierna yrkatall den allmänna arbetsgivaravgiften skaU upphävas i stödområdet och atl Kungl. Maj:l skaU anmodas planera en successivavveckling av densamma i övriga landet till . Utan alt viha förlänga debatten skall jag understryka tvästarka skäl som talar mot en beskattning av det här slaget. Först och främst ärkostnadsläget i mycket högl jämfört med kostnadsläget i många andraländer. Vi har i motionen tillåtit oss alt med ganska färska statistiskauppgifter bevisa della vårt påstående. Det andra förhållandel -det har förövrigt nämnts i deballen här - är den myckel besvärande arbetslöshet sområder på den svenska arbetsmarknaden och som regeringen inle har lyckats kommatill rätta med. Tvärtom har man konstaterat att vi även i fortsättningen måsteräkna med en ganska betydande arbetslöshet. Del första förhållandet - kostnadsläget - är i fleraavseenden en orsak till det andra förhållandel. Det är uppenbart atl enfortsatt höjning av de olika avgifter som läggs på del svenska näringslivetförsätter industrins konkurrenskraft i ett allt sämre läge. Som bekant ärSverige ett industriland. Vi exporterar dessutom halva vår industriproduktion,varför det är angelägel alt vi hjälps ål för alt försöka motverka kostnadsfördyringarsom enligt vad vi uttrycker del i vår molion - kan hota Den allmänna arbetsgivaravgiften in. En avveckling av löneskalten bör ske med viss försiktighetför alt kostnaderna inte skall blir alltför stora. innebär givetvis endylik skattesänkning atl näringslivet stimuleras, vilket ger ökat arbete ochbättre skatteunderlag. Arbetsgivaravgiften minskar exempelvis förelagensmöjligheter atl investera och utgör därigenom en broms på den ekonomiskautvecklingen. Det gäller inte minst de hundratusentals mindre och medelstoraföretagen, som ofta är vad vi brukar kalla arbetskraftsintensiva. Det går intealt göra gällande, som gjorde, att detta är en blygsam kostnadsom inte spelar någon roll. Det förhåller sig inte så. Går man ut tillförelagen i delta land får man, särskUt hos den kategori som jag nämnde, beläggför alt denna orättfärdiga löneskatt utgör en ganska betydande kostnad föråtskilliga förelag. Arbete och produktion är ju del är vi välöverens om grunden för framåtskridande och trygghet. Vi anser därför allregeringens ekonomiska politik i högre utsträckning än vad som varitfallet måste skapa reella förutsättningar för ekonomiskt framåtskridande. Etlsteg bland inånga i en sådan riktning är alt avskaffa jusl skatten på arbete. Överläggningen var härmed slutad. Propositioner stäUs först särskUt beträffande de frågorsom behandlats i de till betänkandet fogade reservationer'na. Därefter ställssärskilda propositioner beträffande de frågor som upptagits i de av herrBerndtson i och under överläggningen framställdayrkandena. Slutligen företages utskottets hemställan i övrigt till avgörande iett sammanhang. Om prövning av den allmänna arbetsgivaravgiften Propositioner gavs på bifall tUl 1 :o) utskottetshemställan, 2:o) reservationen nr I av her-r i rn. samt 3:o)reservationen nr 3 av herrar i Trobro och i motsvarande del,och förklarades den förstnämnda propositionen vara med övervägande ja besvarad.Då i begärde votering upptogs för bestämmande avkontrapropositionen ånyo de båda återstående propositionerna, av vUka den under2:o) angivna förklarades ha flertalets mening för sig. Sedan iTrobro begärt volering beträffande kontrapropositionen upplästes och godkändesföljande voteringsproposition: Den som villatt kammaren lill kontraproposition i huvudvoteringen angåendeskatteutskottets hemställan i betänkandet nr 24 .såvitt avser omprövning avden allmänna arbetsgivaravgiften antar reser-vationen nr 1 av iUmeå m. fl. röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nejhar kammaren kontraproposition i nämnda votering antagit reservationen nr 3av herrar i Trobro och i motsvarande del. Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röstat för ja-proposilionen. Då i Trobrobegärde rösträkning verkstäUdes votering med omröstningsapparat. Dennaomröstning gav föhande resultat: Den allmänna arbetsgivaravgiften in. I enlighet härmed blev föhandevoteringsproposilion uppläst och godkänd: Den som vill atl kammaren bifaUer skalteutskoltets hemställan i belänkandet nr 24 såvitt avser omprövning avden allmänna arbetsgivaravgiften röstar ja, den del ej vill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr I av i m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr i begärde rösträkning verkstäUdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Befrielse från den aUmänna arbetsgivaravgiftenför nyetablerade in. Propositioner gavs på bifall lill dels utskottelshemställan, dels reservationen nr 2 av m. fl., och förklaradesden förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan votering upplästes och godkändes föhande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaUer skalteulskollets hemställan i betänkandet nr 24 såvitt avser befrielse frånden allmänna arbetsgivaravgiften för nyetablerade m. fl. företag röstar ja,den del ej vill röstar nej. Vinner nej har kammaren bifallit reservationen nr 2 avherr m.fl. Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då begärderösträkning verkställdes votering med omröstningsapparal. Denna omröstning gavföljande resultat: Den allmänna arbetsgivaravgiften m. rn. Befrielse från den allmänna arbetsgivaravgiften förkristna och andra humanitära organisationer Propositioner gavs på bifall lill dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 3 av herrar i Trobro och imotsvarande del, och förklarades den förra propositionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändesföhande voteringsproposilion: Den som vill alt kammar-en bifaller skatteutskottets hemställan i belänkandet nr 24 såvitt avser befrielse frånden allmänna arbetsgivaravgiften för kristna och andra humanitäraorganisationer röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 3 av herrar i Trobro ochSöderström i motsvarande del. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-proposilionen. Dåherr begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparal.Denna omröstning gav följande resultat: Förhöjt avdrag för egenavgifl Propositioner gavs pä bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 3 av herrar i Trobro och imotsvarande del, och förklarades den förra propositionen vara med övei-vägandeja besvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändesföljande voteringsproposilion: Den som vUl all kammaren bifaller skatteutskottets hemställan i betänkandet nr 24 såvitt avser förhöjt avdragför egenavgifl röstar ja, den del ej vill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 3 av herrar i Trobro ochSöderström i motsvarande del. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrSöderström begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparal.Denna omröstning gav följande resultat: Befrielse från den allmänna arbetsgivaravgiften förprimär- och landstingskommuner Propositioner gavs pä bifall till dels utskottetshemställan, dels det av i i anslutning lill motionennr 246 av m. fl. framsläUda yrkandet, och förklarades den förra propositionenvara med övervägande ja besvarad. Sedan i begärlvolering upplästes och godkändes föhande voterings-proposition: Den som -vUl atl kammaren bifaller skatleutskoltets hemställan i betänkandet nr 24 såvitt avser befrielse fränden allmänna arbetsgivaravgiften för primär- och landstingskommuner röstar ja,den det ej vUl röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifaUit det av i i anslutning lillmotionen nr 246 framställda yrkandet. Den allmänna arbetsgivaravgiften m. m. Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då iLinköping begärde rösträkning verkställdes volering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav föhande resultat: Befrielse från egenavgifl för kulturarbetare Propositioner gavs på bifall lill dels utskottetshemställan, dels del av i anslutning tUl motionerna nr 383 av . fl., nr 884 av m. fl., nr 1052 av saml nr 1066 avherrar och i Ulfsbyn framsläUda yrkandet med den rättelse somunder överläggningen gjorts av , och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärlvolering upplästes och godkändes föhande voteringsproposition: Den som vUl atl kammaren bifaller skatteutskottets hemställan i betänkandetnr 24 såvitt avser befrielse från egenavgifl för kulturarbetare den det ejvill röstar nej. Vinnernej har kammaren bifallit del av i anslutning till motionernanr 383, nr 884, nr 1052 och nr 1066 framställda yrkandet med denrättelse som under överläggningen gjorts av . Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåfru begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Utskottets hemställan i övrigt Bifölls. Omfördelning av kommunalskatten till förmån för utprägladefritidskommuner § 13Omfördelning av kommunalskatten till förmån för utprägladefritidskommuner Föredrogs skatteutskottetsbelänkande nr 25 i anledning av motioner om omfördelning av kommunalskattentill förmån för utpräglade fiitidskommuner. Det belänkande som skall behandlas anknyterlill två motioner som båda sysslar med de utpräglade frilidskommunernasekonomiska problem men som inbördes är räll olika. De är olika redan när detgäller vilka ledamöter i som slår bakom de olika förslagen. Motionen1059 av herrar i m. fl. är en fempartimotion, och motionen1038 av i m. fl. framträder som en enpartimotion medföreträdare enbart för . Jag vill erinra om atl även den motionen,som liksom den andra börjar bli en gammal bekant för , harvarit en flerpartimotion och väl kunde ha varit det också. Del är närmasttillfälligheter och kanske tekniska missöden som har gjort att den inleframträder som sådan. Det är inle någon åsiktsförändring hos dem som tidigarestått bakom förslaget. Jag tycker det kunde vara angeläget atl få den sakenfastslagen. Det är också så, fru talman, alt denna motion, 1038,sträcker sig väsentligt längre än den andra. och hans medmotionäreruppehåller sig huvudsakligen vid fritidskommunernas egentliga kostnader förfritidsbebyggelsen och svårigheten all få täckning för de kostnaderna. Jag troralt de flesta som har någon anknytning till de kommuner del här gäller harganska klart för sig att del är en verksamhet som i regel går med förlust förkommunerna. Det är knappast möjligt alt med nuvarande skatte- och avgiftsreglerfå full täckning ens för de direkta kostnader som utpräglade fritidskommuner måsteta på sig för gästernas skull. Jag kan inte annat än tycka som motionärerna alldel är angelägel alt kommunerna i det fallet får ökade möjligheter. Men jag vill egentligen säga några ord såsom jag brukar- om den andra motionen, som alliså sträcker sig väsentligt längre, för därhandlar det inte bara om täckning av kostnader utan om kompensation föruteblivna möjligheter. Den motionen har i något olika formuleringar återkommitfyra om inle vid del här laget. Den har blivit mer aktuell för varje årsom har gått. Ju längre vi kommer i riktning mot ett förverkligande av fysiskriksplanering och därmed i verkligheten dömer vissa regioner, vissa kommuner ilandet till en "ekonomiskt passiv" tillvaio som de inte önskar ochsom de inte skulle behöva leva under om det inte varit för hänsynen lill andramänniskors behov av utrymme för frilid och rekreation ju längre vi kommer iriktning mot en sådan planläggning, desto mer angeläget är det att på någolsätt kompensera de kommuner som blir tvungna atl avstå från annars förefintligamöjligheter för alt tillgodose intressena hos dem som behöver utnyttjafrilidskommunernas goda föralsättningar för fritidsvislelse, rekreation, badoch vad del nu kan vara. Del finns områden framför allt utmed våra kuster där man nu harfått klart för sig all man får räkna med all för aU framtid, därför allområdena är attraktiva som fritidsuppehållsorter, avstå från atl utnyttjanaturliga föratsätlningar som områdena har. Hemma i mitt , framför allt i ochalldeles särskilt i den norra delen av landskapet, är detta en verklighet somhar en mycket betydande ekonomisk innebörd. Del är inle en slump alt dessa s. k. utprägladefritidskommuner nästan genomgående också är utpräglade högskatlekommuner. Deblir det av olika skäl men bl. a. därför att de möjligheter lUl ekonomiskverksamhet som annars skulle finnas icke kan utnyttjas, av hänsyn lUlfritidsintressena. Del enklaste exemplet är väl de kommuner som råkar inom sighysa etl av de myckel sparsamt förekommande exklusiva djuphamnslägena, av vilkadel inle lär finnas mer än fyra eller fem i hela landet som kan tänkasanvändbara för del verkligt stora tonnagel, men som inle kan tillgodogöra sigden nytligheten därför all de verksamheter som är i behov av exklusivadjuphamnar anses vara miljöskadliga och i varje faU hindersamma förfrilidsfolkel. Därför bhr del inget utnyttjande av den möjlighet som kommunenannars skulle ha. Myckel ofta har dessa kommuner ingenting att erbjuda somskulle kunna göra dem attraktiva för industri och annan verksamhet än jusl detsom de inle får lov atl utnyttja. Så viker sysselsättningen, skalleunderlagetsviktar, utdebiteringen blir hög och vi får de utpräglade högskatte-kommunerna. kan man säga: Men varför etablerar sig då inle dessakommuner som utpräglade lurislkommuner och lever på turistindustrin? Jag haralltid trott och tror allt starkare atl del är en utopi om mannu skall använda ett närmast positivt laddat ord som "utopi" i dettafall - atl vi skulle få den sortens semesterstäder här i som man serhär och var t. ex. vid . För egen del måste jag säga att jag ejheller önskar sådana sommarsläder, som står döda av åretoch som plötsligt lever upp under några korta hektiska sommarveckor. Vi har nogall räkna med all inte heller som frilidskommuner duger svenska kommuner annatän i den män de också har ett underlag av bofast befolkning och åretruntgåendeverksamhet. Då gäller det så har jag hela liden resonerat altsätta i stället för den attraktionskraft en sådan kommun kunde ha, i förstahand på industrin, en annan attraktionskraft, och den som jag tycker liggernärmast till hands att tänka sig är all förvandla dessa kommuner från exklusivahögskatlekommuner lill exklusiva lågskatlekommuner. Låg skall har nämligen isig en mycket stark dragningskraft. Del kan ske t. ex. genom en omfördelningefter det system som bl. a. tillämpas i , där den som bor i två kommunervid olika lider av året får dela sin kommunalskatt mellan de två kommunernaefter någon rimlig proportion, t. ex. 10/12 i hemorlskomrriunen och 2/12 ifrUidskommunen eller vad man nu kan komma fram till. Del är förslag i denna riktningen som aktualiseras imotionen 1038, som jag alltså, i , känner en mycket starkfrändskap med trots att jag inte står med mitt namn på den . Jag har velaterinra om och erinrar om alt den har fler understödjare än vad som framgår av 8 protokoU 1973. Omfördelning av kommunalskatten tiU förmån för utprägladefritidskommuner Omfördelning av kommunalskatten tiU förmån för utprägladefritids-kommuner Sedan dessa förslag först - och även senast - framfördeshar vi fått en ny statlig utredning, den s. k. kommunalekonomiska utredningen.Jag har tungan och förmånen att själv tUlhöra den, vilket är ell skäl atldet kan anses överflödigt för mig atl vara motionär i dessa frågor. Detblir väl den utredningen som lill sist får uppgiften alt ta upp dessa frågor,och vi skall väl inte föregripa dess verksamhet, men jag har, fru talman, utanatl framställa någol yrkande velat erinra om att det finns väsentligt längregående önskemål när del gäller fritidskommunernas problem än alt ge demmöjlighet att erhålla täckning för dhekta kostnader för fritidsbebyggelse. I detta anförande instämde herrar Komstedt (m), iBorrby (c), i Glömminge (c) och Äkerhnd (m). i (fp): TUl skatteutskottets betänkande nr25 är fogat etl särskilt yttrande, där de som slår för det säger att enligt deras -uppfattning löser inte det nyaskatleuljämningssyslem, som har föreslagils i propositionen 44 , heladel kostnadsproblem som de s. k. fritidskommunerna brottas med. Det är ett nogså väsentligt påpekande. Det är aUdeles uppenbart all del nyaskatteutjämningssyslemet just i del hänseende som åsyftas i det nu aktuellabetänkandet från skatteutskottet fungerar slumpmässigt. Hur fungerar då deltaförslag för några av de kommuner i landet som har den största andelen av sittskatteunderlag från fritidsbebyggelse? Vi kan la två kommuner i län.I den nybUdade kommun, som i skatteutjämningsrevisionens belänkandefortfarande hette Guslavsbergs kommunblock, hade man enligt taxering10,01 proceni av sitt skatteunderlag från fritidsbebyggelse. Men eftersom manhade 104,52 proceni av medelskattekraften i riket och en skatteunderlagsgarantipå , blev resultatet att av de här fick man glädje av0,. Del innebar att man fick per skattekrona i bidrag enligtutredningens förslag. Tittar vi på hur det ser ut enligt propositionen för sammakommun, visar det sig atl nu har man halkal upp över den i det här falletmagiska gränsen. Skillnaden mellan skatteunderlagsgaranlin och del faktiskaskatteunderlaget är större än det skatteunderlag som representeras avfritidsbebyggelsen. Den kommun i landet som har den största andelen av sittskatteunderlag från fritidsbebyggelse får alltså genom den reform som utskottethär faller tillbaka på inte ett öre. Den av utskottet åberopade reformen när det gällerskalleuljämningen löser alltså inle de aktuella problemen. Atl den slårslumpmässigt kan man se när del gäller dels den kommun jag nämnde, dels denkommun i som har det näst högsta skatteunderlaget från fritidsbebyggelse,nämligen nybildade kommun. Där skulle man enligt 1971 årsskatteunderlag inle ha fått någonting, och enligt i propositionenredovisade underlag skulle man ha fått per skattekrona. Man ligger däroch pendlar precis på gränsen. De här kommunerna får alltså ingenting. Man kanmed dem som slår bakom det särskilda yttrandet konstatera alt detnya systemet inle löser hela kostnads- och intäklsproblemel förfrilidskommunerna. I det lägel åberopar utskottet all kommunalekonomiskautredningen skall på de här problemen. Del är ett viktigt klarläggande,som genom de här redovisade förhållandena framstår som särskilt betydelsefullt,all man skall studera den här frågan och se på den som en fråga omkostnadsfördelningen mellan kommunerna och mellan staten och kommunerna.