prot · FW09134 · 1973-12-31 00:00:00 — Jag är övertygad om attdet här förslaget också kommer att accepteras, precis som skedde med värtförslag om anställningstrygghet, men jag hoppas att det den här gängen intekommer att ta . Delegationen för jämställdhet mellan män och kvinnor harvidtagit en hel del åtgärder. Den har inte dragit sig för att gä in medåtgärder av regleringstyp, t. ex, när det gällt villkoren för beviljande avlokaliseringsstöd. Man frågar sig dä varför inte delegationen tagit uppfrågan om Jämställdhet mellan män och kvinnor Jämställdhet mellan män och kvinnor Eller är det kanske sä att delegationen böqat sysslamed detta problem, fast det inte framgår här? Eftersom nu statsrådet ,som tills har fungerat som sekreterare i denna delegation, ärnärvarande i kammaren, bör vi kunna få en upplysning på den punkten: Hardelegationen - eller eventuellt den hlla delegationen eller dess sekretariat sysslat med frågan om lagstiftning mot könsdiskriminering? Om så inte ärfallet: Varför har man inte gjort det? sade att det inte är lätt att tillföra denhär debatten så mycket nytt . Nej, i varje fall inte om man bara skallhålla sig till vad som hänt i , för här händer det inte så mycket. Menom vi går utanför värt lands gränser - och det kan man möjligtvis tillåta sigatt göra för att se om vi har någonting att lära av vad som sker päandra håll - kan vi finna att man i , där det som bekant finns enlag mot diskrimmering på arbetsmarknaden som gäUer både rasdiskriminering ochkönsdiskriminering, nu har effektiviserat denna lag, så att den kommission somsköter övervakningen av dessa frågor nu har fått rätt att pä eget initiativåtala företag. Därför tar man nu inte bara upp individuella klagomål frånohka arbetssökande eller anställda, utan man går också in i stora företag ochbegär att företagen skaU redovisa vad de gör för att åstadkomma jämhkhet mellanmän och kvinnor samt jämhkhet på rasområdet, I en artikel i Timesupplyses att man gick till attack och åtalade ett antal storaföretag och fackhga organisationer. Det gällde , , , , Roebuck &, Co, och detgällde fackföreningarna Workers, International Union ofElectrical, Radio and Workers och Workers, alltså trestora fackliga organisationer och fyra stora företag. Det upplyses också i artikeln att denna kommission har enstab på 220 personer, varav ett stort antal advokater, som sysslar med att setill att denna lagstiftning fungerar i praktiken. Man har varit engagerad iinte mindre än 144 rättsaffärer. Där nämns också exempel på de resultat man uppnått.Sålunda har man lyckats få en uppgörelse med American Telephone and TelegraphCompany, en uppgörelse som givetvis skett mot bakgrunden av den lag som finns iAmerika, och som tvingat detta företag att i retroaktiv lön utbetala tUl anställda som blivit diskriminerade. Det är aUtså inte bara fråga om nägon papperslagstiftning,utan det gäller saker och ting som verkligen fär betydelse för människorna.Effekten mångdubblas när andra företag ser resultaten. Då förstår de att demåste handla för att inte råka ut för sådana här smällar i efterhand. Enligt enannan uppgörelse fick betala och denfackliga organisationen . Utomlands har man den uppfattningen att en sädan härlagstiftning kan ge resultat. Även om vi tycker illa om mycket som händer iUSA, skall det inte hindra oss att ta vara på det som är positivt i detta land, I Englandhar man inte kommit riktigt så långt när det gäller åtgärder Det finns en lag mot rasdiskriminering, meni är har regeringen pä remiss skickat ut ett förslag om en lag motkönsdiskriminering. Vaddelegationen i skulle kunna göra, om den inte vUl sätta i gång en egenutredningsverksamhet, är i alla fall att studera detta lagförslag och deremissyttranden som kommer in. Jag vill fräga statsrådet : Vad är motivet till inte är beredd att studera dessa erfarenheter? Eller är man tiU äventyrs nuberedd att ta upp denna tråd? När man är så otillfredsställd med läget jag tycker detär en riktig reaktion - som hela tillkomsten av denna delegation är ett uttryckför, och när man diskuterar kvoteringsprinciper som viUkor för att beviljalokaliseringsstöd, vUket kan vara en nägot diskutabel åtgärd det är man ocksåmedveten om, men man tycker att läget är så desperat att åtgärder måste vidtassom man själv är tveksam till hur kan man då helt helt och hållet gä förbi ensä pass näraliggande åtgärd som en lagstiftning till skydd för den enskilde pådetta område mot arbetsgivare av aUa slag? i framhöll att han var besviken påutskottets passivitet. Om vi inte får besked om att någonting händer, finns detännu större anledning att bh besviken pä delegationen. Det är sedanstatsministern på partikongressen utlovade att denna delegation skulle göranågonting. Jag tycker detta hör till de frågor man borde ta itu med. Jag kantill i tillägga, att om han är besviken pä passiviteten kandet vara ett motiv för att stödja reservationen 5. I en motion, som också nämns i denna reservation, har herrAhlmark och jag tagit upp vad som gäller för de statliga bolagen. De statligaverken får inte diskriminera vid anställning. Det stär i grundlagen. Dettaövervakas numera mycket intensivt av justitieombudsmannen, sedan det här iriksdagen påtalats att statliga verk hade diskriminerande platsannonser. Mende statliga bolagen lyder inte under grundlagens bestämmelser i detta fall. Detinnebär också att JO inte kan övervaka dem. Av detta skäl tog jag i en enkel fråga tillfinansministern upp ett exempel på könsdiskriminering i ett statligt bolag, somsorterar under . Jag trodde att det var ett olycksfall iarbetet och att man skulle kunna fä ett uttalande som var vägledande förstatliga bolag. Men till min förvåning och besvikelse tyckte finansministernatt det var helt i sin ordning att ett statligt bolag annonserade efterkvinnlig arbetskraft tiU ett typiskt kvinnoyrke. Han vUle över huvud taget integöra nägra uttalanden om vilken personalpolitik de stathga bolagen skulle föra.Det framgick av debatten att regeringen inte var beredd att vidta någraåtgärder beträffande de statliga bolagens personalpolitik för att få bättrejämUkhet mellan män och kvinnor. En utredning, som jag tror att statsrådet har någon slags befattning med, har tillsatts ompersonalprinciperna inom den statliga förvaltningen. Om jag är riktigtunderrättad, har den ingenting att göra med de stathga bolagen. Därför har vi imotionen yrkat att åtgärder bör vidtas för att skapa bättre jämlikhet mellankvinnor och män inom den statliga företagssektorn. Eftersom åtgärderna tydligenbara syftar pä den statliga förvaltningen, bör man vidta liknande åtgärder förbolagen. Jämställdhet mellan män och kvinnor JämstäUdhet mellan män och kvinnor Vidare viU vi att skall uttala att könsdiskrimineringej fär förekomma i de statliga bolagens personalpolitik. Om man, som den förreindustriministern sade vid flera tUlfällen, anser att den statligasektorn skall vara föredöme för den enskUda, mäste väl de statliga bolagenrätta sig efter ett sådant uttalande av . Annars blir ju hela dentankegängen meningslös. vet inte jag om utskottets uttalande att det"självfallet skall vara en ledande princip för de statliga företagen attavhålla sig från könsdiskriminering liksom att man där arbetar för jämställdhetmellan manliga och kvinnliga arbetstagare" innebär att de statliga bolagennu är skyldiga att rätta sig efter detta och om det kommer att vidtas åtgärderav samma typ som på förvaltningssidan. På den punkten skulle jag alltså viljaha en upplysning av statsrådet: uttalandet en bindande skyldighet förde statliga bolagen, och kommer det att vidtas åtgärder? Visserligen är den lilla delegationen partipolitisktensidigt sammansatt, men när den tUlsattes sade jag att den ju ändå bör dömasefter sina gärningar. har det gått , och kan man se gärningarna.Jag vill ifrågasätta, om det verkligen är rimligt att arbeta så länge utan attta itu med lagstiftningsfrågan, om man nu inte har gjort det i hemlighet vifår väl höra det strax. Är det vidare rimhgt att den stora delegationen medföreträdare för olika organisationer och ohka politiska meningsriktningarenligt utskottets uppgifter tydligen hittUls bara har sammanträtt en enda gäng? FrökenMATTSON (s): De frågor som behandlas nu har diskuteratsmånga gånger tidigare här i kammaren, och det är väl inte heller sista gångenvi har anledning att ta upp en del av de frågeställningar som tidigare talarehar berört. Jag har begärt ordet enbart för att något kommenteramrikesutskottets skrivning när det gäller motionen 1531, där jag och en långrad av mina socialdemokratiska kvinnliga kolleger här i kammaren har begärt enkartläggning av samhällets serviceförutsättningar för en förkortad arbetsdag.Vi har i motionen sagt ifrån att vi inser att en förkortning av arbetstidenförst och främst är en facklig fråga, men när kraven på en kortare arbetsdagtillmötesgås mäste samhället också vara berett att inrätta sin service efter denya förutsättningarna. Jag tycker att utskottets skrivning är ganska kortfattadoch rätt förbryllande. Utskottet säger att det ställer sig tveksamt tillmotionsförslaget och inte är berett att förorda en utredning.Utskottet säger vidare; "Den av motionärerna väckta frägan om samhälletsserviceförutsättningar blir ett av de problem som får övervägas om det bliraktuellt med en allmän sänkning av arbetstiden," Jag hade mer förståttutskottet, om det i stället för "om" hade stått "när". När motionen skrevs i början , hade tankenpå den kortare arbetsdagen börjat diskuteras. Före höstens valrörelseutfrågades samtliga partiledare om sin inställning till den kortarearbetsdagen, Alla svarade att de ställde sig mycket positiva till denna. Detvar självfallet glädjande, men ännu mer väsentligt är väl att nuvarandeordförande offentligt yttrade, att han ställde sig bakom tanken på sex timmarsarbetsdag som mål för det länsiktiga handlandet för LO:s del och att även TCOställde sig bakom kraven i Socialdemokratiska kvinnoförbundets program. Detborde alltså ha stått åtminstone "när" och inte "om". Just bara för någon timme sedan har här iriksdagshuset avslutats en konferens där har givit sinasynpunkter på det föränderliga samhällets roll med speciell hänsyn tillarbetande föräldrar. Där har presenterats en rapport från förarbetstids- och semesterfrägor, en rapport som blev klar och godkäntsav LO:s representantskap för att, som det heter i förordet, vara ett underlagför LO:s handlande i arbetstidsfrägorna. Jag vill gärna, herr talman, tillkammarens protokoll bara få läsa in ett par av meningarna och åsikterna heltordagrant: "En kommande förkortning av veckoarbetstiden bör vara inriktadpä att förkorta arbetstiden per dag. Arbetsgruppen tar bestämt avstånd frän t.ex, 4-dagarsveckan med ett högre antal timmar per dag, ------ talardock på starka sociala och familjepolitiska skäl för enytterligare generell förkortning av arbetstiden. av vad somovan sagts anser arbetsgruppen att fackföreningsrörelsens långsiktigamålsättning i arbetstidsfrågan bör vara en 30-timmars arbetsvecka med 6timmars arbetstid per dag. kommer en sådan målsättning att innebära,att fler arbetstillfällen kan beredas som den tillgodoser olikagruppers krav pä en kortare arbetstid t, ex, för småbarnsfamiljerna," Tiden bör alltså vara mogen att i ett kommandeutskottsbetänkande inte skriva om utan när och att icke avstyrkaett sådant motionsyrkande. Vi bör också från samhällets sida vara beredda attompröva vår inställning till service och till våra möjligheter att tillgodosemänniskornas behov när den kortare arbetsdagen blir ett faktum, något som denuppenbarligen kommer att bli. Därför, herr talman, har jag inte nägotyrkande, men vi ämnar återkomma när en ny riksdag börjar sin motionstid. Jämställdhet mellan män och kvinnor Idetta anförande instämde (). Det är ännu långt kvar innan jämställdhetmellan könen är uppnådd i hemUvet, i arbetslivet och i samhällslivet görkönsrollsmönstret sig påmint. Jämställdhet mellan könen är en invecklad frågaoch, , för oss moderater en angelägen fråga vilket lätt kankonstateras i olika dokument, även om det kanske inte speciellt kommer tillsynes i föreliggande betänkande. Det är också på sitt sätt glädjande att det har blivit enmodern fråga. Det var nog många som uppfattade regeringens beslut förra åretatt tillsätta en delegation i frägan som ett partipolitiskt försök att fångaupp en växande opinion. Den gjordes också till en intern socialdemokratiskfråga genom att delegationen knöts till statsministerns kansli och genom attden består av fem socialdemokrater. Tilldelegationen har visserligen knutits den s, k, stora delegationen. Jämställdhet mellan män och kvinnor där jaghar äran att vara med. Men den stora delegationen har sammankallats mycketsällan en gäng och ett sammanträde i slutet av den här månaden.Hur liten betydelse man tillmäter denna stora delegation med företrädare förämbetsverk, för kommunförbunden, för arbetsmarknadsorganisationerna och för ettantal kvinnoorganisationer visas av att det åtgärdspaket beträffandearbetsmarknadspolitiska åtgärder för kvinnorna som framlades intepresenterats för eller diskuterats i den stora delegationen. De förslag somframlades i paketet har också kritiserats av en rad remissinstanser, bl, a, avdet kvinnoförbund som jag företräder. Det gär inte att komma ifrån att den lilla delegationen ärstrikt socialdemokratisk och att den har en socialistisk inriktning av sittarbete, 1 direktiven sägs det också att delegationen "bör fördjupa ochutveckla den helhetssyn som skall vara vägledande för regeringens politik förjämställdhet mellan män och kvinnor och, föreslå åtgärder för att förverkligadenna politik---- ", Uppenbart är att saken bättre skuUe tiänas aven parlamentariskt sammansatt utredning. Dels för att, som det sägs ireservationen i föreliggande betänkande, "det är viktigt att man engagerarsä stora grapper i samhället som möjligt i arbetet föratt därmed påverkaopinionen och skapa underlag för långsiktiga lösningar". Dels också föratt förhindra att lösningar på jämställdhetsproblemen söks efter endast en,ideologiskt förankrad, hnje, kanske klarast uttryckt av ordförande i satsen: "Vi vill ha arbete åtalla vuxna och koUektiv omsorg om barnen," Genom denna inriktning förhindrar man, för att ta bara ettlitet exempel, att kvinnors värd av barn och vårdbehövande anhöriga betraktassom fullvärdigt arbete - de betraktas och registreras som personer utanförarbetskraften - medan de bara behöver byta arbete med grannfrun för attregistreras som tillhörande arbetskraften. Detta kan knappast öka kvinnorskänsla av jämställdhet med männen utan snarare ge kvinnor den idén att derasenda utväg är att vara lika männen och lämna hem och barn. Utskottet konstaterar helt riktigt att problemet ytterstbottnar i de enskilda människornas inställning. Jag har, dä stora delegationenvarit samlad, framfört som min mening att denna inställning fördomar ochkonservativa attityder hos män och kvinnor måste kartläggas och analyserasutifrån dagens läge. Vi vet enligt min mening ganska litet om detta. Gårdagensfördomar är ju nu ointressanta. En parlamentariskt sammansatt utredning skulleofrånkomligen komma in också på den viktiga frågan om vad som är fördomar ochkonservativa attityder och vad som till äventyrs är realistiska uppfattningarom män och kvinnor. Den diskussionen är väsentlig och kan inte föras i en snävtpartipolitiskt sammansatt församUng. Den är väsentlig för att påverka opinionenoch få den med i diskussionen och i arbetet på att omvärdera eller bara sakligtvärdera invanda attityder. Om det föreligger ett allvarligt intresse för attförbättra jämställdheten mellan könen och bevara och öka valfrihetenför enskilda människor oavsett kön är det just en vittsyftande utredning somman bör tillsätta. En utredning som parallellt med förslag om praktiska åtgärder för att förbättra missförhållanden som är uppenbara kan penetrerahela problemkomplexet. Jag finner mig därför föranlåten, herr talman, att yrkabifall till reservationen 1 i inrikesutskottets betänkande nr 34, i (vpk) kort genmäle: fick vi en intressant koppling tiU dentidigare debatten mellan mig och , Här träder alltså enrepresentant för den nykonservativa famUjeuppfattningen upp och deklarerar medstor emfas att man står för det omstridda yttrandet i utskottsbetänkandet, därman säger att man vill reducera frågan till nägot som har med enskUdamänniskors inställning att göra. har ju skrivit under sammabetänkande, )r enig med denna konservativa syn, eller vill honkanske nyansera det pä ett annat sätt? I anförande träder också till mötes enförtäckt och försåtlig argumentering för aft det finns sädana grundläggandesociala och psykologiska skillnader mellan kvinnor och män som kan motivera,och hos alla konservativa har motiverat, uppdelningen i könsrollerexempelvis när det gäller arbetet med barnen. Det är nämligen detta som fruMogård står här och propagerar för, fastän hon gör det på ett stillsamt ochförsåtligt sätt, eftersom det inte är god politik och god taktik att göradet på ett öppet och hänsynslöst sätt som man gjorde pä närmodersromantiken florerade som värst. Jämställdhet mellan män och kvinnor () kort genmäle: Jag har icke föravsikt att ge mig in i en debatt med i om kapitalism ochsocialism osv. Jag vUl bara säga att jag tycker att skall undvikaden allvarliga benägenheten han har att gruppera och stämpla människor ochmisstänkliggöra deras bakomliggande motiv. Jag tänker inte upprepa mittanförande för att skall uppfatta vad jag sade, men jag skullevara tacksam om vUle läsa det och för en gångs skuU kanske läsadet med ett öppet sinne och en positiv inställning. Det skulle ju faktisktkunna ligga någonting i vad jag säger fastän jag råkar höra till moderatasamlingspartiet. Jag lyssnade faktiskt med stort intresse pä vad . Jag skall läsa det också. Jag tror inte att jag instämmer tUl 100 ellerens , men jag kan gott tänka mig att finna både avinnehållet vara bra. Jag hoppas det är tUlåtet att säga det även tUl enkommunist. HerrSVENSSON i (vpk) kort genmäle; Visst är det tUlåtet, , Men vibehöver inte diskutera frågan oss emellan i termerna kapitalism ochicke-kapitalism, även om det naturligtvis för oss är väsentligt. Det räckerfullständigt att diskutera den form av nykonservatism som ibland träder en tillmötes hos moderata samhngspartiets talesmän i de här frågorna och som fick ettså markant uttryck när vi diskuterade familjerätten . Då var vissamoderata motionärer inte beredda att acceptera att ogifta fäder skulle få sammarättsliga utgångsläge som ogifta mödrar när det gällde vårdnaden Jämställdhet mellan män och kvinnor om barn.Man vUle behålla kvinnans rättsliga företräde. Men detta kvinnans formellarättsliga företräde är ju socialt sett nägot som just bidrar till attkonservera kvinnans speciella roll, den traditionella vårdarrollen, som manmåste ha bort om kvinnorna skall kunna socialt frigöras. (vpk): Som flera talare i dagens debatt harframhållit är jämställdheten mellan män och kvinnor en fråga som länge varitaktuell och som tyvärr också kommer att bh aktuell åtskUliga år framöver.Dagens debatt visar också att detta är en fråga som med allt större kraftpockar på sin lösning och en lösning i form av handling. Här krävs etthandlande som med nödvändighet mäste omfatta lösningar av ett mycket stortantal problem som griper in i varandra. För det fortsatta arbetet att komma Utet grand längre frami frågorna om jämstäUdhet mellan män och kvinnor är emellertid kravet om allasrätt till arbete oavsett kön det primära kravet. Om vi accepterar detta som ettallmänt mål måste också kommande långtidsutredning och all regionalpolitiskplanering inrättas efter det. Från kommunisternas sida finner vi det heltväsentligt att ge ett bättre konkret innehåll åt ett alltför abstrakt,alltför allmänt tal, ofta innehållande endast önskningar och tyckanden. arbetskraftsundersökning ()har räknat fram att av samtliga kvinnor mellan 16 och 74 är tillhörarbetskraften. Men dä har man-räknat in även alla kvinnor som arbetartillfälligt och dem som arbetar deltid, 1 609 000 kvinnor arbetade enligt en undersökningi april i är. Av dessa arbetar omkring 500 000 och av den gruppen arbetar 190 000 mindre än . Med litet matematik kommer vi fram till att omkring enmiljon kvinnor alltså har en någorlunda fast ställning på arbetsmarknaden. Menför de flesta kvinnor gäller att de arbetar , I samband med t, ex,barnfödsel gör de ett eller flera avbrott i förvärvslivet, och detta avbrottkan bli kortare eller längre. Dessutom finns den stora gruppen kvinnor - omkring en halvmiljon som är dolt arbetslösa, dvs, de kvinnor som skulle söka arbete omsådant fanns pä den ort där de bor, om de hade frågan om barntillsynen löst ochom hushållsarbetet var mindre krävande genom tillgång till kollektiv service. Vi anser att det är nödvändigt att få ett riktigaremätt på den totala arbetslösheten för att målsättningen om allas rätt tillarbete skall kunna förverkligas. Därför mäste byggas ut. Ett första stegkunde därvid vara att som arbetslösa registrera sådana som går underbenämningen "latent arbetssökande" och som i de flesta fall ärkvinnor. Detta är konkreta åtgärder för att få fram en realistiskbUd av kvinnornas situation pä arbetsmarknaden. Med utgång från den kunskap somdärvid uppnås skulle sedan verkningsfulla åtgärder kunna sättas in för attgenom ökad sysselsättning också skapa arbetstillfällen för kvinnor. kommunisterna har i många andra sammanhanganvisat sädana åtgärder, både regionalpohtiskt och när det har gällt sysselsättningsskapandeåtgärder. Vi har inte bara i en utan i flera motioner berört dessa problem. Vpk har också i många sammanhang ställt krav omsysselsättning även för kvinnor på sädana orter som domineras av en enda, avhävd och tradition s, k, manlig industri, 1 vårt partis kritik av den förda arbetsmarknadspolitiken som i hög grad gått ut pä att flytta arbetskraften till arbetstillfällena -har det också ingått det påpekandet att kvinnorna ofta drabbas speciellt hårt.Eftersom kvinnor av många skäl varken kunnat eller velat ställa upp pä devillkor som har gällt, så har kvinnor inte heller i dessa sammanhang räknatssom arbetslösa på samma sätt som männen. Förutom de arbetsmarknadspolitiska hindren för kvinnornasdeltagande i produktionslivet har vi också den sä ofta i debatter också häri dag påtalade bristen på barntillsynsplatser och annan koUektiv service. Jaghar tidigare nämnt att många kvinnor skulle söka arbete om dessa problem vorelösta. Enligt familjeundersökningen, som genomfördes pä uppdrag avfamiljepolitiska kommittén , uppgavinte av deicke förvärvsarbetande kvinnorna att svårigheten med att ordna barntillsynenhade mycket stor betydelse för det förhållandet att de inte förvärvsarbetade.En viss skillnad kunde utläsas i undersökningen mellan olika familjetyper, Itvåförälderfamiljerna är det som tillmäter svårigheterna medbarntillsyn stor betydelse medan motsvarande antal för ensamstående kvinnor medbarn uppgår till inte . Detta är talande siffror. Och jag tror inteatt någon längre är omedveten om behovet av en samhällelig barntillsyn.Trots detta anser vi att det fortfarande saknas en helhjärtad satsning på attlösa problemet. hänger utvecklingen på detta område på kommunerna.Staten nöjer sig med att lämna bidrag. Dessa bidrag har i sanningens namn höjtsav och till, men de utgör ju uppenbarligen ännu inte den stimulans som behövsför att rycka upp förstockade kommunalmän och kvinnor ur den likgiltighet somde visar inför dessa frågor. De gör nämligen kortsiktiga finansiellaberäkningar, och då går inte barntillsynen med vinst. Alltså satsar man inteheller helhjärtat på verksamheten. Jag skall inte i det här sammanhanget mer ingåendepenetrera detta problem vi får snart tillfälle att återkomma härtill isamband med att vi skall behandla förskolepropositionen. Enligt barnstugeutredningen beräknas att antaletdaghemsplatser skall öka med 10 000 per är.