prot · FW0928 · 1973-12-31 00:00:00 — Det är klartatt detta är ett strukturproblem på många sätt, men jag tror att man klart kansäga att det i första hand är beroende på att vi har haft en väldigt snabbexpansion av den högre utbildningen . Vi har haft ettstudiesystem - PUKAS-systemet - som har gjort att man utbildatfel sorts människor med avseende på den arbetsmarknad som finns. Vi har haft endålig information både till de blivande studenterna /71 om hurarbetsmarknaden skulle se ut och inte minst viktigt tillnäringslivet som den stora avnämaren. Jag menar alltså att det härsvaret inte räcker därför att jag tror att det är tusentals och äter tusentalsunga människor som väntar på någon form av besked om vad de skall tro på pålång sikt. Jag har diskuterat de här frågorna bl. a. medinrikesdepartementets specielle expert på ungdomsarbetslöshet, ,, och han brukar hävda att det här är ett stort problem föralla ungdomar, men de som är långtidsutbildade har det i alla fall bättreställt än de som är korttidsutbildade. 1 princip håller jag naturligtvis medhonom om att det alltid är bättre att ha en god utbildning i bagaget om mansaknar arbete än att inte ha en god utbildning. Men med de siffror som i daggäller, avseende många, många tusen, så måste man ju ställa sig frågan: Vadskall även de långtidsutbildade tro på ? Det kan ju finnas anledning för fortsätta att diskutera med när han tydligen tar intryck av vadRingholm säger. Det är självfallet på det sättet att vi inte kan glömma bortnågon grupp när det gäller möjligheterna att ge sysselsättning, lika litet somvi kan favorisera någon speciell grupp. Våra åtgärder får ju vara sådana, attvi når ut till alla grupper av arbetslösa som ställer förväntningar på attsamhället skall gripa in, när nu inte den enskilda företagsamheten kan orka medatt ge sysselsättning. Jag har i svaret redogjort för en rad åtgärder som syftartill att bredda möjligheterna att få ett beredskapsarbete. Vi går in på nyasektorer, där det är arbetsuppgifter som kanske ligger bättre till förakademikergrupperna än en rad andra arbeten gör. Men jag är angelägen att framhålla att för den som blirarbetslös gäller det faktiskt i första hand att få ett arbete och fåförsörjning. Det kan hända att man inte kan få ett jobb som svarar motde förväntningar man har ställt och den utbildning man har skaffat sig. Men detär ju bättre att komma in i produktionen och visa att man vill arbeta, och däges det också tillfälle att kanske lättare få ett arbete som passar. Vi harexempel på det. Jag tror det var i som anställde över 20-taletakademiker och ställde dem vid verkstadsmaskinerna. var intenågon av dem kvar i verkstaden. Men ingen hade blivit permitterad. Det varvisst en eller två som sökt sig bort de andra hade fått, som de tyckte,bättre mot deras utbildning svarande uppgifter inom företaget. Jag anser att detta kan vara ett bra exempel på vad dethär rör sig om att i första hand ta ett jobb och sedan söka över till det sompassar bäst när de möjligheterna bjuds. Ang. arbetslösheten bland akademiker HerrWIJKMAN (m): Det är naturligtvis väsentligt att komma ut påarbetsmarknaden och inte gå arbetslös , och man får mångagånger ta det arbete som bjuds. Jag delar herr statsrådets uppfattning där. Detär alldeles uppenbart att med den väldiga expansion som vi har fått och kommeratt fä i det här landet när det gäller högre utbildad arbetskraft, måste ävenakademikerna söka sig utanför de traditionella områdena. Det är jag alldelesöverens med statsrådet om. Men trots att man alltså från samhällets sida har satt igång omkring 1 500 beredskapsarbeten för dessa grupper och trotsatt vi har ungefär 500 i AMS-utbUdning, så har vi ungefär 5 000 som ärarbetssökande på de arbetsförmedlingar jag omnämnde - och därutöver har vi Lundoch som stora akademikerorter. Vi känner dessutom till att ett ganskastort antal människor läser vidare i något slags panik därför att de vet att omde går ut på arbetsmarknaden nu får de inget arbete. Detta är ett speciellt problem, herr statsråd, därför attdessa människor har ju lagt ned 12, 13 eller på studier. De har dragit påsig studieskulder och har ofta förespeglats att här kommer det i alla fall attbli en ganska hyfsad situation när de kommer ut på arbetsmarknaden. Och såkommer man ut på den här kärva arbetsmarknaden, eller också är man precisi början av sina studier och ser hur tusentals akademiker saknarens rimlig sysselsättning i förhållande till sina kvalifikationer. Jag har inga patentlösningar här - det vill jag klart sägaifrån. Jag kan peka på vissa brister. Jag har redan talat om att PUKAS-systemetär en av orsakerna till att vissa personer har fått en alltför snäv utbildningsbakgrund jag säger detta eftersom statsrådet just kom in i kammaren. Men härmåste väl ändå regeringen ha en principiell skiss till hur man på lång siktskall lösa de här människornas problem, för det är ju en sådan väldigansvällning av antalet akademiker i förhållande till det antal vi haft tidigaresom skall ut på arbetsmarknaden . Om kostnadsfria reservhörapparater för hörselskadade Jag kanske kan säga som det blev sagt idebatten om en tidigare fråga, att ämnet är väl för stort för att vi skallklara det inom ramen för en enkel fråga, när nu vidgar frågan tillatt gälla hela utbildningssystemet och anpassningen till arbetsmarknaden. Jaghar svarat på den ställda frågan, och jag tror att man rimligtvis inte kan kommatill någon annan uppfattning än att det ansvar vi måste känna som politiker fårgälla alla grupper. Vi har försökt att ordna beredskapsarbeten och vidtaåtgärder som kan nå så långt ut som möjligt och skapa ett så brett utbud sommöjligt av arbetstillfällen. Det är möjligt att detta har varit otillräckligt,men jag såg ett cirkulär som hade skickat ut där man gav sitt erkännandeåt dessa åtgärder och påpekade att situationen skulle ha varit betydligt värreom det inte ordnats en rad beredskapsarbeten. Jag tror alltså att de som vill studera denna fråga kan fågoda belägg för att åtgärderna har nått dit de syftat. Jag håller med om att det är väldigt svårt attinom ramen för en enkel fråga diskutera detta breda problem. Statsrådet säger att han har svarat på minfråga. Jag konstaterar bara att statsrådet har räknat upp några av de åtgärdersom vidtagits, och jag har inte kritiserat dessa jag tycker att det ärutmärkt att åtgärderna genomförts. Jag har också samma principiella syn somstatsrådet, att har vi ett svårt arbetsmarknadsläge kan man inte ensidigtfavorisera en grupp eller glömma bort någon grupp. Men jag menade att man påsikt, om man nu ser att problemen hopar sig för de här grupperna, måste ha enprofil på sin politik, och det är detta jag saknar i statsrådets resonemang. Det enda som jag och de som eventuellt är intresserade avden här debatten har fått på lång sikt är beskedet att de här grupperna jagciterar igen - "måste vara beredda att anpassa sig till de förändringar iefterfrågan på arbetskraft" som gäller. Jag tycker inte att det är myckettill svar. Det är liksom en truism att man måste anpassa sig till efterfråganoch utbud. Men, fru talman, jag skall i stället be att så snabbt sommöjligt få framställa en interpellation rörande dessa frågor, så kan vi kanskeinom kort få mera tid att diskutera dem. Överläggningen var härmed slutad. §7 Om kostnadsfria reservhörapparater för hörselskadade Herr socialministern erhöll ordet för att besvaraherr i (c) i kammarens protokoll för den 16 februariintagna fråga, nr 92, och anförde: i har frågat om jagvill medverka till att de hörselskadade som erhållit kostnadsfri hörapparat jämvälskall erhålla reservhörapparat. Hörselskadad som ordinerats hörapparat erhåller dennakostnadsfritt genom hörcentral. Byte av hörapparat får ske när dessIjudförstärkande funktion är tillfredsställande eller när denallvarligt skadats eller förlorats. Om hörapparaten behöver repareras kanhörcentralen i viss utsträckning ställa utlåningsapparat tUl förfogande underreparationstiden. Frågan om statsbidrag till reparation av bl. I det sammanhanget torde den av herrBörjesson aktualiserade frågan komma att närmare belysas. Ang. arbetet inom av statliga verk tillsattaarbetsgrupper i (c): Jag ber att få tacka för svaret på min enkla fråga. Det framgår av svaret att hörselskadad som ordinerashörapparat erhåller denna kostnadsfritt genom hörcentralen. Under vissaförhållanden kan emellertid två hörapparater ordineras för bruk, t.ex, när det är fråga om starkt hörselskadade barn och ungdomar, detta för attmöjliggöra optimal talutveckling. När två hörapparater ordineras till sammaperson gäller det emellertid enbart för bruk; någon reservhörapparatfår vederbörande inte. Vid de kontakter jag har haft med hörselskadade har detframkommit som ett mycket starkt önskemål att de som ordineras och erhållerhörapparat också skall få en reservhörapparat. Det är nämligen en mycket storolägenhet för en hörselskadad att någon dag eller varatvungen att avstå från kommunikationerna med omvärlden, när den ordinariehörapparaten går sönder. Och att laga en hörapparat genom Landstingensinköpscentral tar , inklusive tiden för inlämning, transportoch avhämtning. Rätten till reservhörapparat - alltså rätten att alltidkunna höra bör tillkomma samtliga som är i behov av hörapparat förkommunikation med omvärlden, givetvis inte enbart förvärvsarbetande människor. Statsrådet säger i sitt. svar att frågan om statsbidragtill reparation av bl. a. hörapparater utreds och att den av migaktualiserade frågan torde komma att belysas närmare i det sammanhanget. Jaghoppas då, herr socialminister, att vi skall komma dithän att rätten tillreservhörapparat åt de hörselskadade tas med i anvisningarna tillhjälpmedelsförteckningen. Jag ber änen gång att få tacka för svaret. Överläggningen var härmed slutad. §8 Ang. arbetet inom av statliga verk tillsatta arbetsgrupper Herr statsrådet erhöll ordet för att besvara fruSundbergs (m) i kammarens protokoll för intagna fråga, nr 87,och anförde: : Fru talman! har frågat mig om jag anser detacceptabelt att ett verk inskrider för att styra arbetet inom en av verkettillsatt Ang. arbetet inom av statliga verk tillsattaarbetsgrupper arbetsgrupp,som arbetar efter givna direktiv. 1 princip, ja. Under alla förhållanden om direktiven intetill alla delar följts av arbetsgruppen. Jag ber att få tacka statsrådet försvaret, som jag finner vara kort och rakt på sak men inte desto mindremärkligt. Lät mig börja med att säga att det märkliga finner jagvara det första beskedet: "1 princip, ja." Ett väsentligt inslag iden svenska demokratin är ju vårt utredningsväsende, och till svensk praxis höratt man skall genomföra utredningar så allsidigt som möjligt och att alltrelevant material som kan ligga till grund för kommande förslag och beslutskall tas fram och analyseras. Det kan inte accepteras att en utredning elleren arbetsgrupp förkväver sådant material som kan anses obekvämt för detdepartement som tillsatt utredningen. Sådana här principdiskussioner gäller vanligtvisutredningar som tillsatts av en ledamot av regeringen, dvs. Om regeringen skulle ingripa för att styra arbetet i en sådankommittée, skulle detta mötas av kraftiga reaktioner. Jag kan inte inse attinte detsamma borde gälla för en arbetsgrupp som tillsatts av ett ämbetsverk. Sä har emellertid, såsom statsrådet väl kännertill, inte varit fallet för den arbetsgrupp som tillsatts för att framläggaförslag för att förbättra studieresultaten i matematik vid teknisk fakultet. Pådet mest flagranta sätt har verket gått in i pågående utredningsarbete ochpresenterat skrivningsförslag som stått i motsatsförhållande till gruppensenhälliga förslag till skrivning. Enligt uppgift har dessutom gruppen från enav verkets högre tjänstemän fått besked om att i fall gruppens egen skrivningpresenterades, så skulle de olika utbildningsnämnderna icke få tillgång tilldensamma, detta trots att det i direktiven heter att ett sådant utlämnandeskall vara en utgångspunkt för gruppens arbete. Ordförande i arbetsgruppen harmot bakgrund av vad som skett avgått. Jag ställde min fråga för att få höra statsrådetsprincipiella ställningstagande. Det blev en besvikelse för mig och jag vågarsäga för många andra. Redan genom tillsättandet av utredningar och utformningenav direktiven har statsmakterna en möjlighet att påverka utredningarnasarbete. I det här fallet har, såvitt jag kan utröna av direktiven, ingentingskett som gått emot vad som sägs i direktiven. Man har i viss mån ansett detnödvändigt att undersöka förkunskaperna i matematik, och det sägs också idirektiven att man särskilt bör göra detta. Statsrådet som står i spetsen för det departementsom har det största antalet utredningar och kommittéer har här frångått denfria utredningspraxisen. Jag vill ställa en kompletterande fråga: att direktiven i det fall vi nu diskuterar har frångåtts? Först till anledningen till att jag svarade:"1 princip, ja." Det förhåller sig sä att ett ämbetsverk har att påeget ansvar och inom ramen för sin instruktion sköta vissa bestämdaförvaltningsuppgifter. instruktionernaför ämbetsverken förekommer ofta bestämmelser om att verken i mån av behov ochtillgång på medel äger anlita sakkunniga och experter. Dessa expertersställning inom verksorganisationen vad beträffar skyldigheten att följaverksledningens fortlöpande direktiv kan inte gärna skUja sig från vad som idet avseendet gäller för den mer fast anställda personalen vid verket. Dettagör att en jämförelse med kanslihusets utredningsapparat i detta fall icke ärgiltig. I det konkreta fallet förhåller det sig så att ämnetmatematik är föremål för diskussioner och överväganden av ochkanslersämbetet i tre arbetsgrupper. I en av dem, som är gemensam, diskuterarman gymnasiets studieplaner, i två diskuterar man specifika universitets- ochhögskoleproblem. Det var i en arbetsgrupp av den senare kategorin som en avledamöterna hade tyckt det var lämpligt att diskutera saker och ting somdiskuterades i den första, den för och kanslersämbetetgemensamma arbetsgruppen. Utan att gå in i detalj på den konkreta frågan tyckerjag att det förefaller helt klarlagt att arbetsgruppen i fråga gick in på enannan arbetsgrupps arbetsområde, och följaktligen fanns det anledning förledningen för verket att ingripa. För att visa generositeten i det här ämbetsverketsuppträdande vUl jag meddela att den person som först skrev utkastet till dendebatterade promemorian har efterträtt den protesterande professorn somordförande i arbetsgruppen. Det visar generositeten hos verksledningen. Ang. arbetet inom av statliga verk tillsattaarbetsgrupper I så fall tycker jag att det är ganskamärkvärdigt att statsrådet i dhektiven till den arbetsgrupp vi härdiskuterar i punkt 7 skriver: "Arbetsgruppen bör samråda med den av UKÄoch SÖ gemensamt tillsatta samrådsgruppen beträffande matematikundervisningeni gymnasieskolan och vid universitet och högskolor." Än märkligare är att det i punkt 2 står: "Särskiltbör beaktas anknytningen av utbildningen i matematik vid teknisk fakultet tUlutbildningen inom avlämnande linjer inom gymnasieskolan." Det var ju exaktdetta som arbetsgruppen vUle göra. Det var bara det att den skrivningarbetsgruppen kom fram till för SÖ inte var särskilt behaglig, eftersomarbetsgruppen allvarligt påtalade brister i gymnasieskolansmatematikundervisning. Men att detta sker såväl i samråd med den andra gruppensom inom ramen för de dhektiv som UKÄ givit för den nu aktuella arbetsgruppenkan man inte komma ifrån. Det mest märkliga har kanske ändåvarit att man, som framgått av pressen, försökt utöva påtryckning under hot för att använda vanligt svenskt språk - nämligen att arbetsgruppens resultatinte skulle beaktas om det inte föll departementet på läppen. Detta är välockså någonting som är relativt ovanligt i svenskt utredningsväsende. För det första: Det är inte jag som skrivitdirektiven, , utan det är kanslersämbetet. 8 protokoll 1973. Ang. sysselsättningen vid svenska företag med handel päGrekland För det andra: Vad som står i pressen har man då och dåanledning att ta med en nypa salt. Överläggningen var härmed slutad. § 9 Ang. sysselsättningen vid svenska företag med handelpå Herr handelsministern erhöllordet för att besvara i (m) i kammarens protokoll för den 14februari intagna fråga, nr 80, och anförde: i har frågat vilka åtgärder jagavser vidtaga i anledning av att sysselsättningen hotas vid somliga svenskaföretag med handel på på grund av den minskade efterfrågan på svenskaprodukter i detta land. Jag är medveten om att många svenska företag har fåttsvårigheter att avsätta sina produkter i . Anledningen är att grekernai stor utsträckning har stoppat licensgivningen för import från . Vi hargivetvis påtalat den diskriminering mot svenska varor som detta innebär. Den internationella handeln regleras av åtagandensom gjorts bland annat inom organisationer som och . Enligt de reglersom gäller i dessa organisationer är diskriminering inte tillåten iinternationell handel. Vi är måna om att uppfylla våra internationella åtaganden.Vi kräver givetvis i vår tur att andra länder fullgör sina skyldighetergentemot oss. För att få rättelse tUl stånd när ett land brustit i sinaförpliktelser krävs enligt stadgarna att en viss procedur följs. Regeringen hargjort erforderliga förberedelser i detta syfte. HerrWERNER i (m): Tack för svaret, handelsministern! Om än kärvtgav det ju något positivt på slutet. Det talas om att man gjort förberedelserför åtgärder som skall vidtas. Handelsministern anför också att anledningen tUlden här situationen är att grekerna stoppat licensgivningen. Men det finns juaUtid en anledning bakom alla anledningar, och den bör ju inte hellerfördöljas. Uppenbadigen har regeringens hårdföra officiella fördömande avgrekjuntan ställt till stora handelspolitiska bekymmer för inblandade parter.Hur befogad kritiken än är det vill jag betona efterlyser säkerligen demånga som drabbas en något smidigare diplomati. Grekiska företagare hindrasfrån att köpa svenska varor, eftersom de förvägras importlicens, och man hartvingats avbeställa givna order, uppgående till stora summor som skulle hakunnat komma svensk industri till godo. senast har man från grekiskt håll informellt åberopatatt de svenska myndigheterna uppträtt hindrande mot extraundervisning förgrekiska barn i hemlandets språk och kultur i Södra latins lokaler här iStockholm. Så uppenbarligen finns det anledningar. Jag vUl ge ett par exempel på drabbade företag. och Svenska Smergelskiffabriken i syssel- sättervardera 30 man. I tUlverkas bl. a. plåtbearbetnings-maskiner. Dessasvenska produkter är omtyckta av grekiska företagare, som gärna köper dem.Denna export drabbades av ett bakslag, då de grekiskabeställningarna, motsvarande en halv mUjon kronor, plötsligt annulerades.Samtidigt stoppades i den svenska reklamen för Hässleholmsprodukter.Detta skedde enligt säkra källor på order av den grekiska regimen. I vad gäller det andra företaget. SvenskaSmergelskiffabriken, är utvecklingen där lika fatal. utgjorde av omsättningen, som vid det tillfäUet uppgick till 2 mUjonerkronor. Utrikeshandeln gällde så gott som uteslutande . Fram till 1972har importlicenserna i detta land beträffande det svenska slipmaterialetminskats ned tih noll. Man står nu liksom inför hotetatt behöva avskeda de anställda. Problemet gäller naturligtvis ocksåunderleverantörer. har vi haft 26 000 konkurser,därav 4 1972. Vi känner tUl arbetslöshetssiffrorna, som är uppe i 200000, om man räknar in alla kategorier. Under sådana förhållanden har vi interåd att riskera ytterligare sysselsättningssvårigheter och produktionsbortfall.Därför måste åtgärder vidtas. Det borde väl gå att utan utrikespolitiskaeftergifter åstadkomma en handelspolitisk bearbetning av grekiska myndigheter. Jag vet inte om i själv vetvad han talar om, när han beskriver läget så att en smidigare diplomati skulleha lett tUl andra resultat. Han påstår att det finns anledningar bakomanledningarna. Anser att en avtalsstridig diskriminering av svenskavaror är befogad i detta fall, eller vad menar ? Menar vi skall lägga om vår utrikespolitik, om vi utsätts för handelspolitiskapåtryckningar? Det är jag som skall svara, men uppträdande italarstolen var från min synpunkt häpnadsväckande. i (m): Jag har ställt frågan till handelsministern,därför att jag ville markera att jag uppfattar handels- och utrikespolitik somtvå skUda begrepp, som måste hållas isär. Jag har därför inte proponerat någonny utrikespolitik. Men diplomati innebär väl dock att man pä ett smidigt ochnyanserat sätt kan föra fram sina meningar. Vad ger handelsministern annars försemantiskt innehåll åt begreppet diplomati? Ang. sysselsättningen vid svenska företag med handel påGrekland Överläggningenvar härmed slutad. Om åtgärder mot försök att kringgå prisstoppet § 10 Omåtgärder mot försök att kringgå prisstoppet Herr handelsministern erhöllordet för att besvara (vpk) i kammarens protokoh för den 15februari intagna fråga, nr 84, och anförde: har frågat om jag övervägernågot initiativ i syfte att åstadkomma ett ingripande mot försök att kringgåprisstoppet såväl som att genomföra en dold prisstegring genom viktreducering,kvalitativ försämring eller minskat styckeantal i slutna förpackningar. har beträffande tillämpningen avprisstoppet bl. a. meddelat, att varje förändring i varans kvalitet eller istandardförpacknings vikt eller volym anses som överskridande av stoppris, omdet i realiteten innebär att ett högre pris än tidigare uttas. För de varor somnu omfattas av prisstoppet är möjligheterna att förtäckt vidta förändringar avdetta slag i allmänhet starkt begränsade. Under det föregående prisstoppetframkom heller inte något som tyder på att man i nämnvärd omfattningintroducerade nya varor för att kringgå prisregleringen. Vidare följer pris-ö"ch kartellnämnden noga prisutvecklingen på varuområden som liggerutanför prisstoppet bl. a. genom ett särskilt anmälningsförfarande. Jag finnerdärför inte något skäl att föranstalta om ytterligarekontrollåtgärder. FruNORDLANDER (vpk): Jag tackar handelsministern för svaret. Det ärnaturligtvis tacknämUgt att man följer prisutvecklingen på olika varuområden,men det är inte tillräckligt. Anledningen till min enkla fråga är de ständigaförändringar som sker i den stora förpackningsflora som finns och som utnyttjasi det otillbörliga syftet att dölja prishöjningar för konsumenten. Vad jag närmast uppmärksammat gäller en förpackning avkaffebröd som jag brukar inhandla . ändradesförpackningen, och i samband med denna förändring minskades antalet bröd fråntio till nio, men priset var detsamma frånsett de kontinuerliga höjningar somdrabbat också denna vara. För någon vecka sedan ändrades på nytt sammaförpackning, nu med resultatet att det fanns plats för endast åtta kakor,naturligtvis till samma pris. Detsamma har skett med en förpackning hos ,en plötslig minskning med ett bröd men till oförändrat pris. Detta är bara tvåexempel, flera finns inom detta varuområde. Enligt min mening är det en ganskakraftig dold prishöjning som det här rör sig om. Ett annat område där detta florerat ärkonfektyrbran-schen, där bl. a. chokladkakor blir allt mindre, för att intetala om de kartongförpackningar som finns, där chokladbitar bäddas in på detmest finurliga sätt för att det utvändigt skall se mycket ut. Ur hälsosynpunktkan det visserligen vara bra att innehållet på det här området minskar, men detär en annan fråga. Statens pris- och kartellnämnd har också uppmärksammat dethär problemet och visar i sin januarirapport hur svårt det är för konsumentenatt vara prismedveten . Man visar också på ett annat sätt som användsför att dölja prishöjningar. Det sker heh enkelt genom att fabrikanterförsämrar kvalitén på vissa varor. Så sker inom den kemisk-tekniska industrin,där man blandar mera vatten i diskmedel och därmed sänker koncentrationsgradenför medlet. Då går det fortare åt, och man får sälja mera. Men det är tyvärr inte det enda som händer på dettaområde. Om man köpt samma fabrikat av disk- och rengöringsmedel,har man inte kunnat undgå att märka hur förändringar i samma syfte ständigtsker.