prot · FW09156 · 1973-12-31 00:00:00 — Har det ingenting med verkligheten att skaffa ellerär det en dumhet att påpeka att är den högst exploaterade regionen ilandet och att den inte tål särdeles mycket mera - i all synnerhet inte flerastugägare från Hamburgregionen eller Köpenhamnsomrädet? Däremot täl denbetydligt mer rörligt friluftsliv och de internationella kontakterna har viingenting emot. Det är ni som inte har medverkligheten att skaffa när ni tror att denna jättelika ansvällning av ochstimulans åt bilismen, som ni vill åstadkomma, skall tas emot på den svenskasidan utan några andra styrinstrument än fromma förhoppningar och fromma ord itrafikutskottets betänkande och i propositionen. HerrFÄLLDIN (c) kort genmäle: Jag skall lämna statsrådets indignationdärhän. Jag har väldigt svårt att förstå den indignation som vände sig mot migpersonligen och mot när statsrådet ändå avslutar med att uttryckasin tillfredsställelse över att frågan skulle vara i hamn. Ätt då ägna såmycket tid åt beskyllningar av personlig natur är svårbegripligt. Men vad som är grundläggande, och som uppenbarligen göratt vi har svårt att resonera med varann i den här frågan, är att vi inte äröverens om att bron kommer att fungera som ett instrument för koncentration av Fasta förbindelser över , m. m. bebyggelse,näringsliv och befolkning till sydvästra . Det är där problemet ligger.Försök inte med några nummer om att inte vi skulle vara anhängare av nordisktsamarbete. Vi har aldrig motsatt oss den fasta förbindelsen, vi framhållerbetydelsen av . Vi tycker att det är dålig politik att dra all denlandsvägstrafik som går på ner till MalmöKöpenhamn, vilket blirföljden av ert förslag. Inte kan man gärna hävda att Saltholm kräverbilförbindelser. Saltholm kräver en spårbunden persontrafik från . Detär dessa utgångspunkter vi har haft. ställer också statsrådet upp och säger att det bara ärett par tre jordbruk som går åt. Det är riktigt under förutsättning attstatsrådet förnekar sambandet mellan detta motorvägsprojekt och den koncentrationsom blir följden. Men accepterar man den finns kravet på ytterligare mark detkommer som ett brev på posten. Är vi emot stimulans? Ja, vi säger uppriktigt att vi äremot att man speciellt stimulerar detta område som är nog koncentrerat som detär. Det gav Skånecentern som jag skulle ha dålig kontakt med uttryck för ilandstinget när man motionerade om att begränsa expansionen. Jag tycker allvarligt talat att statsrådet inte skallkänna så stort ansvar för hur det går för mig och för våra lokala politiker därnere. Skåneriksdagsmännen från vårt parti motionerade ochsjälv tog jag upp frågan i valrörelsen. Ingen av oss har erfarit att vi faritilla av den uppfattning vi har i denna fråga när det gäller människorsreaktion. HerrDAHLGREN (c) kort genmäle; Statsrådet får dålig eftersmak imunnen när han läser reservation. Det är kanske naturligt detfår säkert alla som är anhängare av koncentrationspolitik. Det var liksomavsikten med reservationen. Statsrådet tycker att in blanco-fullmakten, somjag har påstått att man ger till regeringen, är ett drastiskt tilltagetuttryck. Han utgår från att jag uttryckt mig så därför att iandra fall tycker illa om regeringens politik och då måste man göra det härockså. Det är alldeles korrekt uppfattat. tycker ibland illa omregeringspolitiken i många avseenden och inte minst i den här frågan. Mångaväljare har också här samma uppfattning som vi. Departementschefen visar sig totalt oförmögen att föra envettig diskussion i den helt nya situation som vi befinner oss i, där det ärfråga om hur man skall kunna hushålla med knappa resurser. Finns det verkligenett agrart intresse i den här frågan som inte sammanfaller med samhällets? Detär en direkt fråga till statsrådet. Jag tycker nog att statsrådets yttrandemera tydde på att han inte har fattat ett dugg av exempelvis denförsörjningssituation eller den energisituation som vi har i världen. I detfallet hänvisar jag statsrådet till vad hans egen regeringschef sade förrafredagen. Jag har ingenting emot att ochcenterriksdagsmän i har sin egen uppfattning i den här frågan. Vad jagsade var bara att det är tråkigt att partiet som helhet inte har en konsekventlinje. Jag refererade i mitt första inlägg till att bara varcenterpartiet i helt på det klara med sin inställning. Men jagsade också att visst har man rätt att ändra sig. Min kritik hade den innebördenatt om en , en i , en Per OlofSundman och andra i för bara halvtannat eller hardenna uppfattning är det möjligt att andra än kan tycka det ärhtet märkligt att man ger sin nya uppfattning till känna istort sett som två regeringsöverenskommelser ligger klara. Det var det endajag menade. Jag tyckte alltså att det var underligt att detta efter 20 årsarbete råkade komma så precis i tiden. Men det är möjligt att det skall vara såför , och då skall jag inte kritisera det. Finns det ett agrart intresse som inte ärsamhällsekonomiskt, frågade . Här får vi skilja på frågorna. Denfråga vi nu diskuterar gäller KM-leden och den jord som skall tas ifrån deskånska jordbrukarna för att bygga vägförbindelserna till bron. Där har jagsagt, och jag upprepar det, att det är agrara intressen som styr centernsagerande i den delen. Även om det är mycket små agrara intres.sen räknat imeter jord är det i alla fall på det sättet. i påstod att enligt min uppfattningvar en tredjedel av kammarens ledamöter dumma och saknade verklighetssinne. Hansäger att det är ju en oerhört hård beskyllning. I nästa andetag säger hanemellertid att det är vi andra som är dumma. Vi kanske kan förena oss i denståndpunkten att vi, för att ta det litet försiktigt, inte är hyperintelligentaallihop i kammaren det är den minsta gemensamma nämnare som jag kan hitta. Får jag, fru talman, tala ommiljöfrågorna. De har en vidare aspekt, som kanske accentueras alldelesspeciellt i den här frågan. Den debatt som förts harhaft vissa drag som gör att jag gärna- efter dessa inlägg vill kort göra någrareflexioner och kommentarer. Jag och säkert inånga med mig börjar bli oroliga för detsätt på vilket den för hela vårt samhälle så oerhört viktiga miljöpolitiskadebatten håller på att utveckla sig. Enligt min mening är det ochkommunisterna som med ett för vårt allmänna tänkande helt främmande sätt attagera söker leda miljödebatten och opinionsbildningen, och därför måste dettapåtalas. Del finns få ting i vår samhällsdebatt, fru talman, som nuoch för framtiden blir av så avgörande betydelse som den debatt vi kommer attföra och de beslut vi samfällt kommer att fatta i miljöfrågorna. Men om viskall lyckas med den svåra uppgiften måste vi arbeta seriös! när det gällerbåde debatten och beslutsfattandet. Jag vill, fru talman, göra gällande att de två partier somhar reserverat sig i broderlig förening är i färd med att troligen självaovetande om det - kanske allvarligt skada miljöintressena ochmiljödebatten. Fasta förbindelser över , m. m. Fasta förbindelser över , m. m. är avorsaker som jag inte känner till i färd med att helt och hållet bortse från vadsom måste vara kännetecknande för ett demokratiskt samhälle, nämUgen respektenför majoritetsbeslut och respekten för den representativa demokratin. I debatten om Öresundsförbindelserna är det vid det härlaget belagt att och kommunisternas tidningar i sina kampanjer harundanhållit viktiga fakta för allmänheten. Det räcker med att nämna detideligen upprepade felaktiga påståendet om att bron skall betalas med svenskapengar eller propagandan om att bästa åkerjord skall läggas underasfalt. Det delas ut flygblad. Utanför har det i dagdelats ut flygblad, på vilket det står och där man säger i texten:"Miljöargumenten mot bilbron är starka och obestridliga men dendemokratiska sidan är minst lika viktig! Ett beslut nu om en bilbro kominerytterligare att allvarhgt försämra folkets tilltro till politikerna." Jag stannar till där. Jag skall inte förlänga debatten ytterligaremed detta utan bara konstatera att om man fortsättningsvis arbetar pä det härviset, så kommer man naturligtvis inte bara inom och blandkommunisterna utan inom alla politiska partier att få kolossala bekymmer med deoerhört stora miljöfrågor som vi har att lösa vare sig vi villeller inte. Jag vill gärna, fru talman, sluta med att säga att jagunder , efter tal i under valrörelsen,tagit emot hundratals och åter hundratals skrivelser, ställda till migpersonligen på departementet, telefonsamtal i hundratal och uppvaktningar idenna fråga så många jag har hunnit med. Vad är det då man har velat? Jo, manhar i de flesta fall velat uttala sin avsky för att jag och regeringen ärberedda att lägga ett förslag i som innebär att folk skallbetala en bilbro över och att man skall asfaltera den skånskaåkerjorden. Det är för de två sakerna som man har kommit till mig. Man har restlånga vägar, skrivit och ringt, och det har varit de två tingen som funnits medi paketet, kappsäcken och portföljen. Är detta riktigt? Är det riktigt handlatmot människorna i vårt samhälle som vill så mycket och som på grund av sittengagemang reser från övre till för att protestera mot attvi skall bygga en bro för de pengar som man vill använda för den egna vägen däruppe i ? Är det riktigt, , att medvetet föra ut en felaktigpropaganda i tidning efter tidning vecka ut och vecka in för att åstadkomma en sådanstämning? Är beredd att ta avstånd från detta sätt att föradebatten, så har denna debatt här i kammaren varit till någon nytta. Är detriktigt att folk skall resa långa vägar eller skriva brev till mig eller tillriksdagsledamöter? Vi har allihop fått den ena skrivelsen längre än den andra,där vi kunnat läsa påståenden om att den bördiga skånska åkerjorden skallasfalteras. Är det riktigt, när vi är klara över vad det är fråga om förarealer? Skall vi inte i stället hjälpas åt i förening över partigränserna föratt lösa de oändliga miljöpolitiska problem som ligger framför oss i svenskasamhället och åtminstone hålla oss till sanningen när vi diskuterar? Sedan måvi ha skilda uppfattningar om vägen att lösa frågorna. Men det grundläggandematerialet måste vi väl ändå försöka bli överens om. Centernoch kommunisterna har alltså lyckats att med sin propaganda Nr 156 sätta i gång en lavin som, om den hade kommit till uttrycki ett land med Torsdaeen den någotosäkrare förhållanden än hos oss, skulle ha kunnat ta mycket J3 allvarliga vändningar. Nog om detta. Låt mig sluta med en liten historia, som på sittsätt ändå hör ihop med den stora miljödebatten. Den är dessutom överÖresund, m. m. Jaghar i min hand fått en tidning som heter , utgiven av , därav namnet. Den skriver i sitt senastenummer apropå den nya vägen mellan och ; Bron Ett av huvudskälen är att man kan störa de djur som ligger ochvilar sig, sover och har det bra i den norrländska . Dem värnarman om. Vägen skall enligtprojekteringen byggas jämsides med Riksgränsbanan. Sedandess har det under gått 40 fullastade malmtåg förbi. De djur sominte har vaknat bör få sova. HerrFÄLLDIN (c) kort genmäle: Först statsrådets bekymmer om . Statsrådet har själv i en lång katalog talat om att haft att ta ställning till fasta förbindelser över . Vi är för enfast förbindelse järnvägsförbindelsen. Det agrara intresset! Det dunkelt sagda är det dunkelt tänkta.Vad menar statsrådet med detta? Menar statsrådet att det skulle vara ettintresse för de skånska bönderna att få fram mera pengar. I så fall skulle devara mycket positivt inställda till en fortsatt expansion, för då skulle de fåsälja mycket och få höga priser. När de nu är mot expansionen och vill stoppaden, borde det vara svårt att hävda, att det skulle vara något ekonomisktintresse från skånska bönder. Nej, intresset här hgger i insikten om behovet avatt klara livsmedlen för framtiden. Statsrådet garanterar och säger: Bron får ingen negativverkan för vägbyggande i andra delar av landet. Jag önskar verkligen att jagkunde tillmäta detta besked den betydelse statsrådet vill ge det. Sedan frågarstatsrådet, om jag är beredd att ta avstånd från att brobygget skulle ha någoninverkan på övriga kommunikationsinvesteringar. Så hänger statsrådet upp dettapå att man skall låna pengar till själva bron. Om vi kunde lösa problemetenbart genom att låna pengar bortseende från material, arbetskraft och alltdetta - då kunde vi låna pengar till vägarna också, t. ex. hemma i mitt län. Ärdet så enkelt att komma ifrån problemet? Statsrådet säger själv att bådaregeringarna när det gäller sagt att man i takt med ländernasresurser skall försöka klara den. Det finns alltså en resursbegränsning som dåinte har samband med möjligheterna att låna pengar utomlands. Sätt in saken idet sammanhanget, herr statsråd, så blir situationen annorlunda. Vad har generaldirektör sagt? Jo, att dehittillsvarande åtgärderna när det gäller vägarna innebär en kapitalförstöring,och man måste få mycket mera pengar om man skall klara vägunderhållet. Om byggandet av HH-leden begränsas av de totala resursersom står till förfogande, varför finns det då inget resurstak i övrigt, t. ex.för vägarna i ? Fasta förbindelser över , 77i. Skall ni låna pengar till följdinvesteringar i vägar föratt komina till brofästet? Skall inte detta gå på de vanliga väganslagen? Harman plötsligt fått detta utrymme ovanpå vad som är tänkt i vägplanen? Det finns många frågor att klara av innan jag tror påstatsrådets garanti. Man påstår att vi föga skulle beakta miljön. Här måste detfinnas en grundläggande skillnad oss emellan. Statsrådet hävdar attkoncentration är miljövänlig, vi hävdar motsatsen. Jag har hänvisat till ettpar forskare som helt delar vår uppfattning. i (vpk) kort genmäle: har kommunikationsministern hunnitytterligare ett steg på vägen. är anhängarna av oppositionen mot bron intebara i avsaknad av verklighetssinne, nu har de dessutom hunnit att bli ensamhällsfara som man måste ta itu med, hetspropagandister som sprider lögner -förmodligen via den jättelika kommunistiska pressen. Är det inte så, statsrådet , att debatten om attfolk som har annan uppfattning är förbrytare mot samhället, den försiggår , den försiggår när vi skall diskutera tryckfrihetsbrott ochIB-affären, militariseringen av polisen och andra trevligheter. Tongångarnafrån det , som skymtade förbi här, kan kanske sparatill . Han har obegränsad tid, som alla statsråd, att gå upp i debattendå också. Vore det inte nu när jag frågar för jag trorfemte gången, att statsrådet använder sin obegränsade tid och möjlighet att gåin i debatten till att svara på frågan: Vilka planeringsmetoder, vilka styrandeplane-ring.sinstrument finns det tillgängliga för att klara upp problemsituationeni ? Den situationen kommer att finnas även om man inte får någon bro, mensituationen accentueras mycket starkt om bilbron och premieringen av bilismenav KM-leden blir en verklighet. Var finns de planeringsinstrumenten? De kan ju inte finnasi det svar som civUministern gav mig då han talade om att någon sådankvalificerad styrande planering icke var aktuell för del. () kort genmäle: Om människor vill protestera mot politiskaförslag, vart skall de då vända sig om inte till det ansvariga statsrådet? funnit felaktiga påståenden i debatten, i tidningen eller iandra skrifter, varför har då inte statsrådet lagt an moteld och förklaratsanningen som han upplever den? Vi lever ändå i en demokrati, och det är inte baraönskvärt utan det är angeläget att man får en bred diskussion omkring en sådanhär fråga. Eller är det så att statsrådet har svårt att finnasakargumenten i den nya situationen? Jag tycker nog att de anklagelserstatsrådet riktat mot oss är mer osakliga än vanligt. Statsrådet hänvisar till att utredningarna har arbetat i20 år och tycker att man bör komma till beslut. Den senaste utredningentillsattes och avslutades . hade vi ett litet frötill en begynnande miljöpolitik här i landet. sig alltstarkare i samhället. Vi har uttalat oss i för hur vi skall handskasmed den. I detta betänkande och i den debatt som har förts har dessa synpunkterinte beaktats. Det är inte underligt att människor ställer sig frågandeinför vad bron över innebär för miljön. Statsrådet har inte givit någotsvar på den frågan. Det här blir min sista replik i debatten. har i sitt senaste inlägg kommit litet vidsidan om det hela. Han böriar nu tala om sättet för att investera i påvägar och i andra sammanhang. Vi skall väl inte ta upp den debatten , det fårvi vänta med tills den frågan kommer upp. Den bro som vi nu tänker bygga skall ersätta färjtrafiken,det är ju ingen nyhet. I färjtrafiken har man tagit upp avgifter, och såvittjag kan förstå har man också lånat till investering i färjor. Det känner jaginte till, men det skulle inte förvåna mig om man lånat kapital i utlandet föratt köpa färjorna. Sedan tar man upp avgifter för att människorna låter sigtransporteras över sundet. Här sker ingenting annat än att vi bygger en bro,tar upp lån i utlandet och tar upp avgifter av trafikanterna. Hur man kankoppla samman detta med vägbyggen i och finansieringen av dem förstårjag inte. Det ligger nära till hands att tro att här närmarsig uppfattning om avgiftsbeläggning det är möjligt att detfinns en koppling här som jag inte nu hinner klara ut - och i så fallprotesterar jag våldsamt. Ätt vi dessutom skulle låna i utlandet för att byggavägar i är främmande för det nuvarande regeringspartiet jag tar intenågon annan parts uppfattning i min mun. När det gäller frågan om felaktiga uppgifter vill jag baraha sagt att jag inte står här och skämtar. Jag har i tidningen , som jaginte vill beskylla för att ha några kontakter med,och i , som jag däremot misstänker att kan ha enoch annan kontakt med, och i de bygdetidningar som ger ut av typ Dalabygdenosv. icke kunnat undgå av rent eget intresse att vecka ut och vecka in,sedan var i under valrörelsen, läsa samma mening iblandlitet varierad, antagligen för redaktörens egen trivsel - aft denna bro skullefinansieras med pengar som annars skulle kunna gå till svenskaväginvesteringar. Det är det jag talar om. Jag avslöjar inga hemligheter om jag säger att jag,eftersom jag råkar bo nära en av företrädarna för redaktionen på tidningenLand, gång efter annan har sagt: Skall ni inte sluta med det där,har den där meningen fastnat i någon tryckmaskin? Och den har fortsatt. Dåfrågar jag, , och det här är så enkelt att man inte behöver ägnasig åt någon djupare pedagogik: Är icke detta i Land, i , iDalabygden och andra tidningar ett medvetet försök att vilseleda läsaren? Nusäger ; Ja, men gå då ut och dementera det. Jag ställer till ochmed på en redaktör i Land och i Dalabygden'anspråket att han skall kunna läsa enproposition själv utan att jag skall behöva läsa den för honom. Del är dettadet handlar om, och därmed kan vi väl lämna den debatten. den 13 deceinber 1973 Fasta förbindelser över , m. m. Fästa förbindelser över , m. m. Här har alltså förekommit felaktig information under långtid. Antagligen klarar ni inte igenom detta i alla fall - som tur är - men ettvänligt gott råd kan väl vara att man inte skall göra så . Dåslipper vi ta upp kammarens tid med att hålla på med sådana här saker. För i , som efterlyserplaneringsinstrumenten, vill jag bara peka på vad jag sade i mitt förstaanförande. Jag läser bara, fru talman, på nytt upp några meningar från dettaanförande; "Jag vill understryka, att oavsett tillkomsten avKM-förbindelsen finns givetvis all anledning att ha uppmärksamheten riktad påde problem som ligger i en bristande balans i befolknings- ochnäringslivsutvecklingen mellan västra och östra delar. Inför tUlkomstenav KM-förbindelsen - och den trafiktillväxt som betingar och sammanhänger meddenna - kommer givetvis att ställas särskilda krav på en framsynt samhällsplaneringoch på tillräckligt kraftfulla medel för genomförandet av de intentioner somkommer till uttryck i en sådan planering. Det får i första hand ske ianslutning till den regionala utvecklingsplaneringen och den fysiskaplaneringen och med anlitande av de instrument som i detta sammanhang står tillförfogande. Vid behov", sade jag, "kan givetvis en .skärpning avstyrinstrumenten övervägas." Hade tid funnits, skulle jag ha tagit upp även herrFälldins i och för sig intressanta utspel om vad som skall hända med landsvägsnäteti , i och i norra delarna av . Jag hade förberett en delsynpunkter på detta. Med fru talmannens tillåtelse avslutar jag dock nu för denna debatt. HerrHUGOSSON (s): Klockan är , och 7 av 29 anmälda talarehar hunnit delta i denna debatt. Man kunde säga att den går framåt ungefär likasakta som bilköerna vid färieläge en vacker sommardag. Men därmedvill jag inte säga att jag inte anser det vara rUctigt att man ägnar dennastora och viktiga fråga all den uppmärksamhet som den behöver. Det har vi ocksågjort i trafikutskottet. Vi har lagt ned mycken möda och påbehandlingen av propositionen 146, som vi skall ta ställning till framåtsmåtimmarna . Det har varit självklart för oss i utskottet att höra olikaintressenters och gruppers synpunkter på förslaget om fasta förbindelser överÖresund. Vi har ägnat åt diskussioner med lokala representanter,berörda kommuner och länsmyndigheter i , och vi har även haft informellaöveriäggningar med representanter för trafikudvalg. Inför utskottet har, som utskottets ordförande nämnde, ettfiertal intressegrupper och myndigheter fått möjlighet att framlägga sinasynpunkter på propositionen. Till detta kommer, fru talman, allt det skriftligamaterial som från olika håll strömmat över utskottet och dess ledamöter. Jagvill därför slå fast att utskottet verkligen mycket seriöst har prövat alla de synpunktersom kommit fram under ärendets behandling. Jag vill också understryka attutskottet vid ärendebehandlingen visat stor förmåga till sammanjämkning ochkompromiss. Tyvärr gäller emellertid inte det sista påståendetcenterpartiets och kommunisternas representanter, som ju trotsatt de har skildareservationer fogade vid betänkandet har kommit att följa samma linje. Fråncenterpartiet och från vpk har det inte förelegat något intresse för ettpositivt ställningstagande till den största nordiska fråga som riksdagennågonsin har behandlat. Ty det är ju, som utskottets vice ordförande, herrMellqvist, framhöll i sitt inlägg, så att frågan om fasta förbindelser överÖresund och anläggandet av en storflygplats på Saltholm har varit föremål föringående utredningar och diskussioner i . Centerpartisterna är ju kända för att i bankettsammanhangoch vid liknande tillfällen varmt tala för ett fördjupat nordiskt samarbete.Nu, när har chansen att ta ställning till ett konkret nordisktprojekt, har centerpartisterna emellertid glömt bort vad de har agerat för t.ex. i . blir det för del, liksom för vpk:s del,nej till praktisk nordisk samverkan. Här är det verkligen fråga om en nordiskpaketlösning, där som utskottets ordförande sade man inte kan plockarussinen ur kakan utan måste anta eller förkasta det förslag som föreligger.Och det är ju inte bara en bro mellan och som frågan handlarom, utan fyra viktiga projekt - som har efterlyst är sammanvävda i regeringsöverenskommelsen. Det är storflygplatsen påSaltholm, det är KM-leden, det är bron över Stora Balt och det ärjärnvägstunneln mellan och , Förvisso, fru talman, kunde de yttre betingelserna havarit bättre än vad fallet är , när vi skall behandla frågan om fastaförbindelser över , Det jag då tänker på är dels den osäkra politiskasituation som just nu råder i , dels den akuta energikris vi befinneross i som en följd av den ekonomiska krigföringen i samband med , Dessa akuta och, som jag hoppas, snabbt övergående problemfår emellertid inte fördunkla synen på den långsiktiga utveckling som vi haratt förvänta oss. Och i det långsiktiga perspektivet har vi att se fram emot enmycket kraftig trafikutveckling i . Trafikprognoserna har varit föremål för diskussion, ochinte minst har uttalat skepsis mot dem, men även om trafikeninte skulle öka mer än hälften så mycket som vad alla experter bedömer somsannolikt, får vi en situation på trafikområdet i Öresundmen även på miljösidan som gör det nödvändigt att vi ordnar trafiken såvälmellan och som mellan och genom fastaförbindelser.