prot · FW0943 · 1973-12-31 00:00:00 — Det ärför det första den lag vi förändrat när det gäller hyrorna för lokaler, Isenaste numret av sägs det att där man 1972 för en butik betalade är man från uppe i för samma butik.För det andra är det söndagsöppet. Vad har det kostat? Jag håller mig tUlKöpmannen, där man tar exempel från en butik i tiomiljoners-klassen inomlivsmedelsområdet och räknar ut nettoförlusten . Den är 50 000 kronor.Man kan säga att det spelar ingen roll. För Tempo, Epa, eller vad detmånde vara för storföretag är det ingenting, men för mindre handlare spelarbåde hyrorna och kostnaderna för söndagsöppet en ganska avsevärd roll. Sedan har det talats om handelsanställda. Jag skall inteta exempel från , för det kan hända att man säger att det liggeralldeles för nära till för mig. Men jag har möjligheter att följa utvecklingen,och den är minst sagt oroväckande både för de anställda och för handeln överhuvud taget. Avdelning 19 - det är Gävleområdet - säger attkundtillströmningen är låg i butikerna och att butiker och varuhus kör påsparlåga under veckans vanliga dagar men sätter infolk i större utsträckning för att kunna tillmötesgå en del av kunderna som haruppskjutit sina inköp till , därför att de tycker att detär trevligt att gä och titta i affärerna. För de anställda har det varit en ganska besvärligutveckling. Den statistik som utskottet har redovisat beträffande antaletöppethållandetimmar och utvecklingen för de anställda är ju direkt felaktig,om jag får tro på de uppgifter som en fackföreningsman publicerat. Han sägeratt den ordinarie fackföreningsanslutna personalen fått finna sig i att gå nertUl att arbeta och i vissa faU ända ner tUl 18 timmar.Varför har man gjort det? Jo, därför att handeln tvingats till en så kraftigförändring. Gå och köp mjölk eUer någonting annat tUl frukostrasten påmorgonen, så får herrarna och damerna se hur det ligger till! Efter -och kanske något senare på en del håU finns det möjligheter att göra-inköp,sedan öppethåUande tiderna ändrats. kan man säga; Det där gäller ju huvudsakligen kvinnorinom handelns service, och det skall man inte ta hänsyn till, för detta har manvarit van vid inom handeln. Men jag tycker att vi ändå borde ha kommit så långtatt hänsyn skall tas till människorna och till de anställda, inte bara till grupperna. Här har även uttryckligen sagts ifrån att öppethållandethar varit av en sådan betydelse att det för de anställda har blivit besvärligtatt kunna få en anställning som ekonomiskt möjliggör för dem att tUlgodoräknasig de sociala förmåner som vi i och i andra sammanhang hargenomfört. Vad har då skett inom handeln när det gäller de anställda?Jo, antalet skolelever och tillfäUigt anställda har ökat ganska kraftigt. Ochär det så vi skall ha arbetsmarknaden sammansatt, då skaU vi göra på det härviset. Men enligt min mening är denna utveckling så passallvarlig att borde försöka se även på andras förhåUanden, Antag attvi här i skulle säga, att från kl, 10 till kl. 13på lördagen skall riksdagsmännen och i hela veckan vara iriksdagshuset i ? Hur tror herrarna att det skulle vara? Ja, vi kanskebehövdes för servicen! Och vad tror herrarna skulle ske om vi sade åt regeringenoch ämbetsverken att eftersom vi nu flyttar ut ämbetsverken till olikaställen i landet - människorna behöver träffa ämbets- och tjänstemännen vidoHka tillfällen, och herrarna och damerna får lov att ge service på; lördagaroch och och morgnar. Som gammal ombudsman vet jag att manofta får lämna sådan service. Men jag tror inte att vare sigregeringsmedlemmar, ämbetsmän eller riksdagsmän skulle acceptera en sådanordning. säger kanske någon att handelns människor måste ståtill pass, om de över huvud taget vUl vara med och leka. Men jag vågar säga såväl inom handeln som inom och kooperationen haruppmärksammat inte bara de ekonomiska konsekvenserna utan även konsekvensernaför den anställda personalen - och det anser jag vara mycket viktigt. Jag konstaterar också att det tillfälliga öppethållandetpä har ökat och ökar oupphörligt. Av varuhusen har exempelvis Tempoökat och EPA . På Konsumsidan har man varit meraåterhållsam. Jag tror det är vettigt att hålla igen där, både från affärsmässigsynpunkt och med hänsyn till personalen. Men det är väl bara en tidsfråga närhela gruppen är med i söndagsöppethållandet. Jag har tagit fasta på vadstatsrådet och utskottet sade 1971, nämligen att vi skulle ompröva det beslutsom då fattades, och är vi i den situationen att vi behöver ompröva helafrågan. Sedan kanske någon säger att priserna väl inte spelarnågon avgörande roll i sammanhanget, men se då på priskalkylerna! Och det är intebara priserna som har höjts. Efter det beslut vi fattade i den gångenhar vi fått fördyringar både i samband med hyreslagen och, framför allt, isamband med slopandet av affärstidslagen. Jag har i en motion föreslagit att viskaU anta en skärpt affärstidslag. Utformningen av den lagen återfinns i enbilaga till utskottets betänkande. Men låt oss se på en annan social sida av saken, nämligenden att så många närbutiker har tvingats slå igen. Alldeles säkert har man bådei och på andra håll lagt märke till hur glest det nu är med butiker pålandsbygden. Ofta finns det ingen affär på en eller två mUs avstånd, där mantidigare hade en hel grupp butiker. Det är märkligt att det kan vara så olikapå olika platser och i olika län! Men det verkligt allvarliga är ändå att de stora varuhusenkan hålla ett lägre pris på varorna. Och vem är det som får denfördänsten? Jo, det är vi som är friska och vi som har bil. Men vad harförändringen inneburit för pensionärerna och för de partiellt arbetsföra ochför dem som har ont om tid? Jo, de har tvingats att i de få kvartersbutiker somfinns kvar betala ett högre pris än vad varorna kostar ivaruhusen eller stormarknaden. Då kan man fråga sig: Är de grupperna så starkaatt de kan betala de högre priserna? Nej, men de har inte möjlighet att ta sigtill ett varuhus; de orkar varken gå dit eller gå runt i varuhuset. Man kan dåinvända att kommunen väl får ordna det då. Ja, visst har kommuner ordnat så attpensionärer, handikappade osv, får åka till varuhus, men det gör man t, ex, påfredagar. Vad är det för publik som kommer ochsöndagarna? Jo, det är de som vill gå och titta; det säljs mycket litet då. Manhar åstadkommit en förändring av köpvanorna som tvingar affärsmännen att göraoekonomiska insatser därför att de är så rädda för att stöta sig medkundkretsen. Sociala hänsyn och hänsynen tUl människor som har det besvärligthar kommit bort i dessa sammanhang. Jag viU säga om de två B:na: Tänk om de läste litet grandav och tillägnade sig något av hans sociala syn på människor! Ochtänk om de kunde sätta sig in i hur förhållandena har varit och är! Vi skallakta oss för att ta bort all service för gamla och sjuka och för landsbygden;vi får inte tro att man kan lämna landsbygden utan hänsyn. De varuhusföretagsom bara har stora varuhus Epa, Tempo och t, ex, - borde egentligenfå betala så där i extra skatt för att göra det möjligt föross att hålla butikerna på landsbygden öppna; dessa varuhus tar de bästabitarna och överlåter resten åt andra grupper, i regel människor som haft detganska besvärligt och fått lita till den inkomst familjen haft. När jag yrkar bifall tUl min motion så gör jag det därföratt jag anser att det är nödvändigt att åtgärder vidtas. Både vi som ärmedlemmar i kooperationen,butiksinnehavarna och deras kunder har anledning att hälsa en skärpning pådetta område med tillfredsställelse. För socialpolitiken i vårt land vore detsorgligt om vi nu skulle börja med en avrustning på det ena området efter detandra, som sker på de handelsanställdas område. De har aUtid varitlågavlönade och haft arbetsförhållanden som varit odrägliga - detta gäller ävendem som själva ägt en butik. Vi har börjat komma en bit på väg; vi har börjatfå en mer mänsklig behandling, från både kunder och av förtroendevalda inom t,ex, , Därför borde man nu kunna göra någonting på detta område. Jag ber att få yrka bifall till min motion, ivUken jag hemställer att vi skall införa en ny affärstidslag. HerrBLOMKVIST (s) kort genmäle: Jag har den allra största respekt för JohnLundberg som kooperatör; jag vet vUka insatser han gjort i ,Men jag tycker å andra sidan att den insats som jag och andra konsummedlemmar iSkaraborg har gjort för utveckhngen av konsumentkooperationen i länunder inga förhållanden kan betecknas som asocial. Jag tror tvärtom attkonsumentkooperationen genom den butiksstruktur den skapat tjänar konsumenternai , Detta var en rent personlig reflexion! Låt mig sedan beträffande kritik över detmaterial som redovisas i utskottsbetänkandet säga att detta material hartillhandahållits av det organ som är tillsatt av regeringen för att följautvecklingen. Vi har ingen anledning att betvivla riktigheten av dettamaterial, I varje faU har inte utskottsmajoriteten och jag tror inte hellerreservanterna -gjort det, . Jag tror, , att det är väsentligt attkonstatera på vilka punkter vi skiljer oss. Skillnaderna är egentligen inte såstora, men vi anser att vi inte har tillräckligt material föratt ta ställning till frågan om ett återinförande av affärstidsregleringen. Vihar därvid hänvisat till affärstidsnämndens uppfattning. Vi tycker att vi stårpå ganska fast mark när vi bakom vår rekommendation har affärstidsnämnden. Vi har givetvis också med intresse tagit del av denuppfattning man har inom . Jag är övertygad om attHandelsanställdas förbund med de kommittéer man har i kontinuerligt arbete,när den dagen är inne och om så är påkallat, kommer att ta uppfrågan och begära åtgärder, har ju också, som jagtidigare sagt, representanter i affärstidsnämnden. Jag tycker inte att det finns anledning att ta till sådana- jag ber om ursäkt, överord som använder i dettasammanhang. De siffror vi fått redovisade bygger på fakta, och det är utifråndessa fakta som vi dragit våra slutsatser. Någonting annat är det inte! Jag är övertygad om att den dag vi eventuellt fårompröva frågan kommer - som jag sagt - förslag attligga mycket långt framme. HerrBRUNDIN (m) kort genmäle: Det är ganska svårt att bemöta ; jag förstår inte riktigt hans resonemang att min instäUning i dennafråga skulle på något sätt stå i motsats tUl ett socialt engagemang. Det har klart redovisats att de anstäUda inom handelnnumera har mindre arbete och mindre övertidsarbete än tidigare.Det kan ju inte sägas vara särdeles asocialt. Det finns ju också sociala hänsynatt ta till de konsumentgrupper som faktiskt har behov av att handla på annantid än den som det tidigare var normalt för butikerna att hålla öppet på. talade vidare om varuhusen som säljer 10procent biUigare, Antagligen menade stormarknaderna. Dessastormarknader har emellertid hittUls en mycket liten del av den totaladetaljhandeln, och de kommer att kunna vinna endast en fjärdedel av denförväntade volymökningen inom detaljhandeln. Likväl har vi problem beträffandevarudistributionen i glesbygder och närhetsservicen. Men som vetär dessa två frågor föremål för särskUda utredningar, vilkas resultat vi hoppasatt vi snart skaU få ta del av. tycker att man skall lägga extraskatt på stormarknaderna, men det hade kanske varit mera befogat att herrLundberg föreslagit att man i stället skuUe upphöra med att ha lägreskattesats för konsumentkooperationen än för detaljhandeln i övrigt. HerrLUNDBERG (s) kort genmäle; Jag har aldrig betraktat kooperationen iSkaraborgs län såsom asocial. Det jag ansåg vara asocialt var det resonemangsom en förtroendevald förde i 1973, Det är verkligen förvånansvärt vUken tilltro man sättertUl affärstidsnämnden. Tror man inte på vad medlemmarna eller vad de som ärengagerade i handeln säger? Vet inte herrarna exempelvis att den ordinariepersonalen får se hur dess arbetstid förkortas och att den får en sortspasstjänst i stället för en kundtjänst pä grund av den utveckling som skettunder dessa år? talar om stormarknaderna. I vissa tätorterhar stormarknaderna av handeln. Den andelen växer mycket kraftigt.Vad inträffar om man över en helg reser till en stormarknad och gör sina inköpdär? Jo, det medför att de affärer som behöver ge service på landsbygden måsteupphöra med sin verksamhet. Man kan säga att jag såsom gammal kooperatör väl skallvara glad åt att vi samlar all affärsverksamhet på ett ställe. Varför skall vita hänsyn till medlemmarna eller kundkretsen i olika sammanhang? Om man anseratt handeln skaU föra en egen tillvaro för sig själv och inte ha en tjänandeuppgift, kan jag begripa det hela. Men här skaU handeln liksom aUting annatdana såväl en ekonomisk som en social uppgift. Det är från den synpunkten jagtycker utvecklingen är mycket allvarlig. Jag förstår mer än väl att inte begriperdetta. Han har aldrig sett hur sociala missförhållanden uppstår. Omförnöjsamheten är så stor i och pä andra ställen som omtalatshär, vUl jag 9 protokoll 1973. Jag tror att herrarna har alltför mörka glasögon, så att ni inte serverkligheten omkring er. () kort genmäle: Jag noterar med glädje att den beteckning somJohn tidigare gav inte gällde i - det är jagmycket tacksam för - utan gällde mig personligen. Då är det ju någonting heltannat. Då har jag möjligheter att kunna försvara mig. Grundfrågan, , är ju inte om vi har öppet påsöndagar eller inte utan gäller hela den strukturomvandling som vårt samhällegenomgått och förmodligen kommer att genomgå. Detaljhandeln och då även - jagber om ursäkt, - i har fått anpassa sig efter dennastrukturomvandling, vUket i sin tur självfallet medfört att vissa enheterblivit större. Det är alltså inte detaljhandeln som har drivit fram dennautveckling, utan strukturomvandlingen i hela vårt samhälle. Detta skulle i såfall vara asocialt, men då kommer vi in på så stora och centrala frågor att detinte finns någon möjlighet att ta upp dem i ett replikskifte. sade att jag inte bör lita på deuppgifter som affärstidsnämnden har lämnat. Då vill jag bara påpeka att jag iså fall är i ganska gott sällskap tre ledamöter i denna nämnd är just nu innei kammaren. Det är , det är i Glömminge, somstår som reservant, och det är . Dessa har alltså varit med om attutarbeta det material som utskottet har haft att ta ställning till. Som jag haruppfattat dessa ledamöters insatser i vår kammare kan jag inte beteckna deinsatserna som asociala. () kort genmäle: Jag vill bara helt kort säga till herrLundberg att jag har läst men att det har hänt mycket sedan hanformulerade sin sociala syn på samhället, FörhåUandena i vårt samhälle harändrats i väsentliga avseenden. Det finns servicebehov, ,som mte fanns tidigare. talar om att handeln inte skaU ha någotegenvärde utan att den skall ge service när behov därav finns. Behovet kreerasinte här i , , utan det kreeras av människorna i detvardagliga livet. Det är precis likadant med andra servicenäringar. Om herrLundberg resonerar så när det gäller detaljhandeln, borde han rimligen göradet också för andra servicenäringar, men det har inte gjort, utanhan menar väl att servicen skall vara oförändrad på kommunikationer,restauranger osv. HerrLUNDBERG (s) kort genmäle; Om strukturomvandhngen inte har en tjänandeuppgift och kan berika samhäUet och människornas tUlvaro, skuUe jag viljahänvisa till vad som sägs om rationalisering och felrationalisering. Jag haraldrig uppfattat det så att rationalisering skulle innebära en försämring avväsentlig omfattning för någon grupp som omfattas av strukturomvandhngen. HerrBrunditi talade om servicebehov och sade att vi skall tjäna när Jag måste säga att det aldrig har förefunnits något behov av att vidtadenna förändring inom handeln. Det är en konstruktion som någon har kommit på -om det sedan skett inom eller på något annat häll skalljag inte resonera om. Den som har hittat på den konstruktionen har visat hurfarligt det är att bli slav under teorier och tro att teori och praktik ärsamma sak. Det förekommer sjukvård i det här samhället. Har inte herrBrundin lagt märke tUl hur det är vid våra sjukhus? Vad inträffar på lördagaroch på våra sjukhus? Jo, på många ställen får de sjuka åka hem överlördag-söndag därför att de inte kan få den service de behöver på sjukhusen pågrund av att man tvingas att ta hänsyn till personalen. Det är hknandeförhållanden på flera områden. Vi har tagit ett område och talat om trafik m.m.Om vi inte försöker lösa de problem som föreligger på ett rationellare sätt,går det inte. Samhället har inte råd att inom en näringsgren ställa folk tillförfogande enbart för att dessa skall tjänstgöra som något slags passopp. Men då kan det heta: Ja, men de betalas inte med såmycket. Ja, det är riktigt. Men jag undrar hur skulle ställa sigom han finge sina inkomster reducerade på samma sätt som en delhandelsanställda fått. De har fått sin arbetstid minskad ned tUl , 30timmar eller . får de bevittna hur man inomhandeln utnyttjar skolbarn och andra, varigenom företagen slipper undan alla desociala utgifter som den reguljära handeln tidigare fått bära. Jag undrar omherrarna tänkt på att även den grupp som de handelsanställda utgör har rätt atthärvidlag kräva ett hänsynstagande. HerrGUSTAFSSON i (c); Jag skall inte lägga mig i den familjeträtasom pågått den senaste halvtimmen. De motioner som behandlas i det betänkande vi nu harframför oss berör viktiga funktioner inom den sektor av den allmänna servicensom handeln utgör. Därför är det viktigt att noggrant söka väga för- ochnackdelar i gällande respektive önskad ordning. När behandlade frågan omaffärstidslagstiftningen, så gick uppfattningarna knappast i någon grupp efterde partipolitiska linjerna. Vi hade vid det tiUfället motioner från samtigariksdagspartier som yrkade att affärstidsregleringen i någon form bordebibehållas. Majoriteten i utskott och kammare gick likväl på Kungl. Maj:tslinje att affärstidsregleringen borde avskaffas. Vi har alltså ett förhållande däringen reglering av affärstiderna äger rum. Jag ser personligen den nu gällandeordningen som en fara för den fria konkurrensen och för det naturliga behovetav närservice på handelns område. Tillkomsten av stora varuhus och s, k,stormarknader som har resurser att t, ex, hålla söndagsöppet är en fara förmånga närbutiker såväl i tätort som i glesbygd. De mindre butikerna har oftavarken ekonomiska eller personella resurser att ta upp konkurrensen. Till slutkanske man tvingas lägga ned sin verksamhet, vUket då inte bara drabbarföretagaren utan en hel bygd. Nedläggningen av närbutiker drabbar de enskUda människorna.Naturligtvis är detta särskiltkännbart för äldre och handikappade i vårt samhälle. Ja, säger måhända någon, men en sådan utveckling har juinte ägt rum. Se på affärstidsnämndens rapport, säger man. Jag vUl invända attnämnden i sina jämförelser utgått från förhållandet strax års utgångdå ett olyckligt dispenssystem redan uppluckrat en strikt tUlämpning av lagen.Det går enligt min mening inte att göra jämförelser på detta sätt, I varje fallkan man inte dra de slutsatser som nämnden och utskottsmajoriteten gjort, I andra sammanhang brukar det anses som mycket angelägetatt facket, i detta fall , får möjligheter att övainflytande på sin arbetssituation. Både 1971 och torde det vara obestridligtatt man från de anställdas sida är motståndare till öppethållandet påsöndagar. Utskottet har i sin skrivning, åtminstone vad man kan förstå mellanraderna, egentligen samma åsikt som motionärerna men man orkar inte nu fram tUlett bifall till motionsyrkandena. I reservationen delar vi motionärernas uppfattning att deföljder av affärstidsregleringens slopande som hittUls kunnat iakttas är helttUlräckliga för att motivera att en reglering av affärstiderna återinföres. Vihar sagt att vanlig affärstid bör vara från kl. 8 tUl på vardagar.Vidare vill vi att en dispensmöjlighet inskrivs i lagen men - och det vUl jagunderstryka med kraftiga streck detta dispenssystem måste tillämpasrestriktivt och likformigt över hela landet. Reservanterna vUl inteåteruppväcka den dispensordning som man kan säga slog undan benen på dentidigare lagen. Detta är inte, som påstår, motsatsen tilldecentraliseringslinjen i allmänna politik. Med det anförda yrkar jag bifall tillreservationen av i Glömminge. För övrigt, fru talman, anser jagsöndagsöppet inom handeln vara en styggelse. HerrBLOMKVIST (s) kort genmäle: Jag tror att i kan läsai protokollet att jag inte talade om i mitt anförande. Jag sade attreservationen går stick i stäv mot de decentraliseringssträvanden sommajoriteten av ledamöterna i kammaren har. Såvitt jag vet finns det flerledamöter här än de som tUlhör . Jag har alltså inte talat om . När det gäller den bedömning som i Byskegör av söndagsöppet vill jag påpeka att det är alldeles uppenbart att intebara reservanterna, utan även utskottsmajoriteten har lika stort intresse somde handelsanställda av att utvecklingen i fortsättningen följs med den allrastörsta noggrannhet. Det står inte i utskottsbetänkandet, men jag tror jag harutskottsmajoriteten med mig när jag säger att i det sammanhanget aUdelessärskilt skall uppmärksammas huruvida handeln kommer att utnyttja söndagsöppeti sin marknadsföring. Skulle handeln göra det, då tror jag handeln är ute påganska farliga vägar. Därför vill jag passa på tUlfället nu i denna replik attuppmana affärsföretagen inom detaljhandeln att ha söndagsöppet i fortsättningenmed den allra största omsorg. HerrGUSTAFSSON i (c) kort genmäle: Jag tackar naturligtvis för det sista. Jagtyckte mig se sträcka ut handen. Men det gäller inte bara atthålla uppsikt över utvecklingen och tala om den. Vi reservanter har ansett attvi har belägg för att det inte är någon god ordning just . Sedan beklagar jag om menade någonting merametafysiskt när han talade om decentralisering. Vi brukar som parti i vissaandra fall få klä skott för att vi skulle vara decentralister in absurdum. Jaglade märke till att använde ordet decentralisering. Därförtyckte jag inte det var fel på något sätt att jag tog upp det som herrBlomkvist sagt. Jag tackar dock för det har uttalat om den skärptauppmärksamheten. () kort genmäle: Jag vUl bara säga att det jag närmast hade iåtanke var det som just nu är och kommer alt bli aktuellt. Jag tänker på debeslut om utlokalisering som har skett och kommer att ske av de statligaverken. Det är också en strävan till decentralisering, och på den punkten ärdet inte bara som agerar, utan det går över alla partier. i (s): Efter den här långa debatten och de mångameningsutbytena i frågan kan jag lova kammarens ledamöter att jag inte skallförbruka de jag anmält mig för i det här inlägget. Jag skallemellertid ta upp några ting av det jag hade tänkt säga. Det jag slogs av i utskottsbetänkandet var attutskottsmajoriteten, i likhet med affärstidsnämnden, säger att de förändringarsom skett är små. Då ställer man sig frågan: Vad är storaoch vad är små förändringar när det gäller exempelvis öppethållandet påsöndagar? Låt mig bara ta en uppgift ur Handelsanställdas förbundsundersökning. Man gjorde en undersökning och en ny undersökning ioktober, och de visade att man hade fått en uppgång i dettillfälliga söndagsöppethållandet med . Det kontinuerligasöndagsöppethållandet hade ökat med . Jag tycker att detta ärkraftiga tendenser till söndagsöppethållande som inger allvarlig oro förutvecklingen, I den bilden kan man naturligtvis också ta med demarknadsföringsmetoder vilka sådana företag som utnyttjat detta öppethållandeanvänt sig av. har redan haft anledning att ingripa. Man harmed organisationerna och parterna på näringsutövarnas sida fått diskuterajipporeklam, erbjudanden och rabatter vUka -enligt affärstidsnämndens mening använts i en omfattning som icke var tiUständig. Jag tycker som sagt att denna utveckhng av öppethållandetinger oro. Den måste också ha haft den konsekvensen speciellt gäUer detta demsom är anställda i butiker som tUlämpat det tUlfäUiga söndagsöppethållandet -att många upplevt olägenheter i sina anställningsvUlkor på grund av att manicke vetat när och i vUken utsträckning man skulle drabbas av dänstgöring päsöndagar. Det kan hända att anställda på enheter med Återinförande av affärs tidsregleringen