prot · FW0964 · 1973-12-31 00:00:00 — Man säger på s. 17 alt det inte går att begära någon utredningeller bevisning vare sig beträffande ifrågavarande persons anknytning till enorganisation eller beträffande misstanken om atl vederbörande personligenkommer att delta i eller medverka till våldsdåd. Utskottet gör sig emellertid enligt min uppfattningskyldig till en motsägelse när man längre fram i betänkandet, på s. 19, villmotivera insättandet av långtgående spaningsålgärder. Då skriver man alt del ärfråga om människor som av Kungl. Maj:t i varje särskilt fall ansetts utgöra en så storsäkerhetsrisk, att de inte bör få vistas här. Man talar om att det är personersom har bedömts utgöra en fara för svenska medborgares och utländskainvandrares trygghet i vårt land, dvs. man resonerar om dessa människor som omde vore personhgen misstänkta faslän de inte alls behöver vara del enligt 1 §.Detta är en motsägelse både i lagtexten och i utskottets motivering. Det hade varit naturligt alt i I § i första hand pröva enformulering av den typ som jag föreslagit, dvs. all del skall vara fråga ommänniskor som uppenbart tillhör eller verkar för en terrororganisation, och omvilka man skäligen kan misstänka att de kommer alt utöva eller medverka tillvåld, hot eller tvång för politiska syften. Även när del gäller insättandet av särskildaspaningsålgärder frångår man principen om att del skall föreligga misstanke motpersonen i fråga. Det skall räcka med medlemskap i en viss organisation, ochatl man viU utreda om organisationen planlägger eller förbereder åtgärder somär ett hot mot allmän ordning eller säkerhet. Det behövs alltså inte ens enmisstanke mot organisationen. Riksåklagaren säger om delta: "1 motsatstill nu gällande regler krävs därvid inte all misstanke om brott föreligger.Trots all kommissionen föreslår regler som innebär viss garanti mot missbrukinger den föreslagna lösningen betänkligheter. Rent principiellt kan hävdas atltvångsåtgärder - både reella och personella - inle bör tillgripas annat än motden som misslänks för brott. Även om det är mycket angeläget att bekämpapolitiska terrordåd, framstår dock kommissionens lösning som etl aUlför stortavsteg från de principer som präglat vår rättsordning." sade när han presenterade lagförslaget all enperson som man vet är terrorist och som ändå får uppehålla sig i vårt land fårfinna sig i vissa begränsningar i sin verksamhet och i vissa spaningsåtgärder.Ja, självfallet, men detta gäller ju även personer, om vilka vi inle vet huruvidade är terrorister. Också de får enligt lagförslaget finna sig i de aktuellaåtgärderna. Utskottet håller med om att detta innebär ett avsteg frånhittillsvarande principer. Då borde del ha varit en naturlig slutsats, att mani första hand hade nöjt sig med en bestämmelse av den typ som jag föreslagit imin motion nämligen all, om det föreligger skälig misstanke att en utlänning,som det här är fråga om, planlägger åtgärd eller förbereder åtgärd som utgörhot mot allmän ordning och säkerhet, får denne underkastas spaningsålgärder. När det gäller vem som skall besluta om insättandet avspaningsålgär-derna har jag föreslagit alt det skall vara ,för att bl. a. få en enhetlig tillämpning och en viss reslrUctivitet. Utskottetinvänder att del tar i vissa fall med denna ordning. Jag anserinle att den invändningen är berättigad, eftersom det också i mitt förslagfinns en hänvisning till 28 kap., som ger möjlighet förpolisman att besluta om dessa åtgärder, om det är fara i dröjsmål. Behovet av offentlighet när det gäller vilkaorganisationer som berörs i delta sammanhang har redan påtalats, men herrLidbom vill inte ge några garantier, även om han gör ett mera långtgåendeuttalande på denna punkt . Enligt förslaget i min motion skulleriksdagen besluta Åtgärder mot vissa våldsdåd med internationeU bakgrund den 6 aprU 1973 Åtgärder mot vissa våldsdåd med internationeU bakgrund om dessaorganisationer, och därmed skulle deras namn vara offentliga. Mot det sägerutskottet följande: "Atl som föreslås i motionen 1973:1608 läggabeslutanderätten på skulle innebära ett omotiverat avsteg frånkonstitutionell ordning och också på ett olyckligt sätt bryta det avrättssäkerhetsskäl i lagen inbyggda system, som innebär att de viktigastebesluten förbehållits regeringen samt atl genom lagenstidsbegränsning får möjlighet att kontrollera regeringens ochmyndigheternas handlande." Utskottet försöker alltså få oss atl acceptera, att detskuUe vara större rättssäkerhet om regeringen beslutar och bara iefterhand får kontroUera dess handlande när lagen skaU förlängas, än om riksdagenbeslutade på förslag av regeringen. Jag kan inle förstå hur ett riksdagsutskottkan ställa sig bakom ett sådant resonemang. lovordade de liberaler som här lar sinhberalism på allvar. Jag beklagar, men jag kan inte returnera den vänligheten.När i försvarar de gamla svenska rättssäkerhetsprincipernahar jag en smula svårt all la hans kommunism på allvar. Det är svårt atl föhamed, när kommunisterna framställer sig som de svurna motståndarna tillgodtycke och rättslöshet. Del är ingen viktig del i den kommunistiska ideologinsåsom vi har sett den hittUls. Ändamålet medlen, det har varit ett mertypiskt kännetecken. I namnet av proletariatets diktatur får ohktänkandeförföhas. De länder som de svenska kommunisterna hyUar och aUtid harhyUat som föregångsländer är inte länder där rättssäkerheten har satts ihögsätet. Där har godtycket härskat. De som har velat komma m i dessa länderhar hållils utanför ulan motivering. De som har velat slippa ut ur dessa länderhar spärrats in. säger alt det är så mycket bättre iSovjetunionen. Det säger han , när vi har fått nya påminnelser omvilken grad av rättssäkerhet som råder i , där en fredlig, lojal politiskoppositionsverksamhet icke säUan belönats med inspärrning på mentalsjukhus. Jag yrkar bifall tUl motionen 1608. Tyvärrfår man realistiskt räkna med alt förslag kommer att antas utanändringar . Då bör man, som i sade, använda del år somlagen i första hand skall gälla till all aUvarligt fundera över hurrättssäkerheten skaU kunna förbättras ulan att del hmdrar ett effektivt arbeteför förebyggande av politiska våldsdåd. Det naturliga hade varit att göratvärtom, alt stegvis skärpa åtgärderna, att se om man kunde få tiUräckligeffekt i kampen mot terrorism inom ramen för gäUande svenskarättsprinciper om individuell ansvarighet och om skähg misstanke om brott ellerförberedelse till brott, innan integrilelskränkande spaningsåtgärder fårinsättas. Under detta anförande övertog herr talmannen ledningen avkammarens förhandlingar. HerrSVENSSON i (vpk) kort genmäle: Del vore bra om , innan hanfäUer några omdömen om kommunisternas inställning tilldemokratin. verkligenuppmärksammade vad som står i partiprogrammet och det som jag har läst upp. Del är i handhng, , som det avgörs hur ettpartis karaktär skall bedömas. Ert - bl. a. ' - mångåriga försvarför den amerikanska imperialismen under tidigare epoker, innan det blevfullständigt orimligt, som det är , att försvara den, inger ingetförtroende, och inte heller era utfall mot kommunistiska stater, för de är baragrundade på ett försök atl göra pohtisk profit av er propaganda. Vi ser i daghur tänker handla. Del är del avgörande. Han röstar förterrorlagen. Vi röstar mot lerrorlagen. Åtgärder mot vissa våldsdåd med internationeU bakgrund () kort genmäle: Jag håller med i om attdel är i handling som de politiska rörelserna bör bedömas, och det var det jagförsökte antyda. Det är när kommunisterna får tiUfälle atl handla, som derasvaktslående om rättssäkerheten skall bedömas, inte när de står här och pratarutan något som helst politiskt ansvar. i (vpk) kort genmäle: Utan något som helst politiskt ansvar? Det ärvi som tar det politiska ansvaret för att bekämpa lerrorlagen, det ärherr och de flesta av hans partivänner som sviker. Och skuUe vi börjagranska hur alla partier här i världen som kallar sig liberala agerar irältssäkerhelssammanhang, då skuUe vi få en mycket intressant debatt, herrRomanus. Vi skall ta den debatten . () kort genmäle: Om iMalmö och hans parti över huvud tagel aldrig hade visat någon samhörighet medde kommunistiska partier som har fått tillfälle att utöva pohtisk makt och visavad deras ideologi går för i praktiken, då hade det varit en annan sak. Men såligger det inte tUl, och det vet precis hka bra som jag. HerrSvenssons partiledare och många andra i det härvid många,många tillfällen hyllat och försvarat östländerna som pohtiska föregångsländer.Då smakar det litet Ula när man nu framställer sig som en kämpe förrättssäkerhet och urgamla svenska rättstraditioner, i synnerhet som det inteens i den pohtiska ideologi som företräder lär gå alt finna såförskräckligt mycket betänkhgheter mot förföhelse av politiskt oliktänkande. HerrWIRMARK (fp): Jag delar den uppfattning som att om antar det här lagförslaget, som har undantagslagenskaraktär, kommer att bli en svart dag i del svenskarättssamhällets historia. Detta blir fallet eftersom det innebär ett steg bortfrån våra grundläggande rättsprinciper när tvångsåtgärder och utvidgadeawisningsmöjligheter ställs bl. a. till polisens förfogande utan att detföreligger misstanke om brott. Att de föreslagna kontrollåtgärderna ärotillräckliga, atl tillämpningen av lagförslagen blir så kraftigt Åtgärder mot vissa våldsdåd med internationeU bakgmnd sekretessomgärdad,alt allt är vagt utformat, allt detta ger utrymme för godtycke. Vi som stårbakom motionen 1605 fördömer del förakt för enskUda människoliv somkännetecknar sådana terrorhandlingar som vi nu diskuterar. Men vi förordar skaU bekämpa denna terrorism genom alt göra justeringar i existerandelagar, genom all aktivt arbeta för internationella överenskommelser och genomatt rättsvårdande myndigheter erhåller tUlräckliga resurser. Rättssäkerhetenoch åsiktsfriheten för aUa som bor i vårt land, svenska medborgare liksomutländska, är så centrala värden att vi inte får nagga dem i kanten. Gör vi detsuddar vi ut gränserna mellan vårt demokratiska rättssäkerhetssamhäUe och ohkadiktaturregimer. De använder just samma slags diffusa och kautschukartadeformuleringar, som ger möjligheter till grova övergrepp mot misshag-hgamedborgare. Jag beklagar därför alt regeringen har lagt fram det här förslagetsom också ger, det håUer jag med om, kommunisterna möjligheten attuppträda i den här osannolika rollen som demokratins och rättssäkerhetensförsvarare i vårt land. Herr talman, vi kan i ett demokratiskt samhäUe aldrighundraprocentigt skydda oss mot olika våldsbrott. Ingen vet här , varesig regeringen eller utskottet, om den nya lagen verkhgen ger den ökadetrygghet som förslagsställarna eftersträvar. Kärnfrågan kvarstår: Är deneventuella minskade risk för våldsbrott lagen måhända medför värd dessa avstegfrån vad vi tidigare ansett vara väsentligt för rättssäkerheten och likheteninför lagen? Mitt svar på den frågan blir nej. Både regeringen och utskottet erkänner ju också, i sittbetonande av lagens provisoriska karaktär, atl lagen medför risker. Att den nuföreslås gälla i taget tar man som ett skydd mot missbruk av lagen.Därmed erkänner man ju alt lagen ger utrymme för missbmk och allrältssäkerhetsgarantierna är otiUräckliga. Utskottet talar vidare om att garantier mot godtyckligeUer aUtför vidsträckt tillämpning byggts in i beslutsprocessen. Garantibetyder i allmänt språkbruk säkerhet, trygghet, och jag vUl hävda att det ärmissledande alt här säga atl man har garantier mot en godtycklig tUlämpning,när utskottet erkänner atl de informationer, som besluten får byggaspå, ofta är "mycket osäkra och svåra atl kontrollera" och närutskottet uttryckligen varnar för "all uppställa alltför stora krav påbevisningen i fråga om utlännings organisationstUlhörighet". För attbelysa kautschukkaraktären i formuleringarna vUl jag citera en annan mening iutskottets yttrande: "Uppgifterna bör i görligaste mån kontroUeras ochprövningen grundas på en samlad, objektiv bedömning." Men hur kan mangarantera en objektiv prövning, om redan underlaget är svårt atl kontroUera?Vilken annan metod skulle man i realiteten kunna tUlämpa än att lita på deuppgifter som kommer från andra staters polis-och underrättelseväsen? Utskottetsäger ju atl de "inte utan vidare skaU godtas". Men måste inte detredan citerade yttrandet av utskottet medföra att man av försiktighetsskälhellre godtar en uppgift från ett land än friar? Regeringen skall fatta beslut om vUka som skall omfattasav lagstiftningen. Utskottet säger att myndigheternas möjligheter att ingripamåste "anpassas tiU situationens krav" .återigen enkaulschukformule- ring sominnebär ett ganska godlyckhgl bemyndigande. Jag är, herr talman, inle bereddalt ge någon regering denna fuUmakl, såvida inle kris-eUer krigsläge inträder. har statsrådet sagt alt man baraavser två organisationer, Ustasja och Svarta september, vilka båda har begåttavskyvärda vålds- och terrorhandlingar. Även i dessa fall måste det bh svårtatt göra gränsdragningarna organisationerna är, som utskottet säger,"tiU sin natur vaga och konturlösa". Detta gäUer t. ex. i hög gradSvarta september. Från en del håU påslås atl del är en separat organisation,från andra håll sägs atl del är al i en annan skepnad -jag tror att senastt. o. m. en medlem av gett uttryck för den sistnämndauppfattningen. Vi vet atl många palestinier har pass från andraarabländer. Vi vet också all enskUda medborgare i andra kan hysastark sympati för palestinierna. Hur skall man enligt den nya lagen kunnaavgöra vilka som i reaUtelen verkar för Svarta september? Skall man la hänsyntUl de ohka arabregeringarnas skUda politiska attityder i MellerstaÖstern-frågan? Med vUken metod kan vi undvika atl i fortsättningen diskrimineraaraber som vUl resa in i vårt land? Hur skall vi kunna vara effektiva ochsamtidigt i reahteten ha denna individuella prövning som man talar om? Jag hade önskat alt statsrådet kunnat redogöra för hur hantänkt sig att den bedömningen skulle gä tUl. Den fråga jag ställer mig är:Kommer man av försiktighetsskäl att känna sig tvingad att ta med en mycket vidgrupp på förteckningen just när det gäUer denna organisation? Statsrådet har också försäkrat alt lagen inte kommer atltUlämpas på medlemmar i frihetsrörelser på den grund atl de för en väpnad kampi sitt hemland. Statsrådet sade atl det är totalt uteslutet att någotsådant kommer in i vår tankegång. Men om representanter för de befrielserörelsert. ex. som kämpar mot även skulle tillgripa flygkapningar, exempelvismellan och , kan de då komma i fråga under lagen? Hur gör manbedömningen och på vUka grunder - all vissa organisationer men inte andra kanbegå våldshandlingar i ? Beträffande politiskt motiveradevåldshandlingar i ulanförstående land nämner ju kommissionen alt exempel ocksåkan hämtas från och , Innebär statsrådets deklaration alt härskall gälla etl generellt undanlag för de befrielserörelser som vi stöder iandra sammanhang - av politiska skäl eller under tyst antagande allvåldshandlingar inte kommer att utföras i , eftersom vi ger humanitärtbistånd lUl dessa rörelser? Pohtiska deklarationer på den punkten ärnaturligtvis bra, men väsentliga frågetecken kvarstår när den grundläggandelagen får en så diffus utformning som här föreslås. Statsrådet är män om att understryka, att svenskapolitiska organisationer med revolutionära program över huvud tagel inte äraktuella i detta sammanhang - tydligen därför all han inser all lagen hinebärväsentliga avsteg från våra rättsprinciper. Klarare kan ju inte heller lagensdiskriminerande karaktär understrykas. T. o. m. svenskar som är medlemmar iSvarta september eller i Ustasja går fria. Är detta en rimhg konsekvens? Ulskoltel säger atl de organisationer som kommer alt omfattas av den '6aprU 1973 Åtgärder mot vissa våldsdåd med internationeU bakgmnd Åtgärder mot vissa våldsdåd med internationeU bakgmnd lagstiftningeni vissa fall inte kan offentliggöras. Statsrådet sade atthan fömtsåg att detta dock skulle kunna ske i de flesta fall. Men den skrivningvi har framför oss innebär ändå att ullännmgar i vårt land inte alltid kommeratl vela om de personer de umgås med eller de organisationer de har kontakt medär drabbade av åtgärder med anledning av lagen, och om de därför självautsätter sig för risk att bli drabbade. Detta är otillfredsställande, och detkan bidra till oron bland invandrargrupper. Tillåt mig här citera vad i har anfört på denna punkt. "Hos de utlänningar, med vUka vi kommit i kontakt,har vi märkt en stor rädsla för lagförslagets konsekvenser. Lagens vaga formule ringar och de hemliga tillämpningsföreskrifterna medför att åtskilliga misstänker att de kan komma att registreras." Alla dessa frågor, som föreliggandelagförslag reser, är både allvarliga och oroande. Med hänsyn tUl debetänkligheter av principiell och praktisk natur som därav följer viU jaginstämma i de yrkanden som stäUde. Tillåt mig göra en kort samvetsbekännelse.Det nu föreUggande lagförslaget inger mig mycket starka olustkänslor. Sommedborgare med liberal samhällsuppfattning reagerar jag starkt mot lagstiftningav delta slag, inte bara därför att den riktar .sig mot begränsade grupper avmänniskor och dessutom innan dessa människor ännu kan misstänkas för begångetbrott ulan också därför att en lag som denna kan allvarligt missbrukas av enregering, som är sämre demokratiskt förankrad än den vi nu har eller som kommeri trångmål, kanske på grund av påtryckningar från annat land i eninternationellt pressad situation. Ändå kommer jag att rösta för lagen. Skälet härför är bl.a. de erfarenheter jag har från tiden före . DeninfUtralions-teknik med vilken nazismen gick fram i t. ex. och varav ett ytterst otäckt slag för ett demokratiskt samhälle. Så var förhållandelredan då, med de begränsade resurser som då fanns. Med den tekniska utvecklingsom vi haft har infiltratörer oanade möjhgheter att vålla detöppna demokratiska samhället skador genom terroristhandlingar. Det öppna demokratiska samhället måste helt enkelt skyddasig mot sådant för all garantera sin egen fortsatta existens! Jag anser deldärför nödvändigt att ha en lag innebärande sådan beredskap all vissa specificeradeåtgärder kan vidtagas redan före ett brotts begående. Med dekontrollmöjligheter som våra parlamentariska institutioner får enligtlagförslaget anser jag all tillräckliga garantier mot missbmk av lagen finns i synnerhet som har möjlighet all ingripa. Jag ber, herr talman, trotsbibehåUna olustkänslor atl få yrka bifaU till utskottets hemstäUan. HerrSUNDMAN (c): Jag antecknade mig urspmngligen för ett treminuter Jag kommer all begränsa mig lUl en minut. Det mesta av del som börsägas är redan sagt - det mesta dessutom redan upprepat i många versioner. 1 en mycket kortfattad motion har jag hemstäUt attriksdagen skaU avvisa del aktuella lagförslaget. Jag har därvid hänvisat tihden grundläggande omständigheten att den föreslagna lagen strider mot hittiUstUlämpad rättspraxis. Det är helt tiUräckUgl som underlag för miltställningstagande. Del behövs ingen mångordig argumentation av den art somframförs av t. ex. i . Lagförslaget kan awisas utan att manövertolkar eller misstänkliggör de bakomliggande motiven. I den kommande voteringen skall jag stödjareservationen 1. den 6 aprU 1973 Åtgärder mot vissa våldsdåd med internationell bakgmnd Överläggningenvar härmed slutad. Propositioner gavs på bifaU tUl dels utskottets hemställan,dels reservationen nr 1 av , och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan i Malmöbegärt votering upplästes och godkändes föhande voteringsproposilion: Den som vUl att kammaren bifaUerjuslitieutskottets hemställan i betänkandetnr 18 punkten A röstar ja, den det ejvUl röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifaUit reservationen nr 1 av . Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr i begärde rösträkning verkstäUdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav föhande resultat: Utskottets hemstäUan bifölls. Propositioner gavs på bifall tiU dels utskottetshemställan, dels motionen nr 1608 av i motsvarande del, ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Propositioner gavs på bifall tUl dels utskottets hemstäUan,dels motionen nr 1608 av i motsvarande del, och förklarades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. 5 protokoU 1973. den 6 aprU 1973 Möjlighet att nybilda dellidsjordbmk Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. Propositioner gavs på bifaU tUl dels utskottetshemställan, dels motionen nr 1608 av i motsvarande del, ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Propositioner gavs på bifaU tUl dels utskottets hemstäUan,dels motionen nr 1608 av i motsvarande del, och förklarades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. Propositioner gavs på bifaU tUl dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 2 av m. fl., och förklaradesden förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vUl all kammaren bifaller justitieutskoltets hemställan i betänkandetnr 18 punkten O röstar ja, den det ejviU röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifaUit reservationen nr 2 av fm Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Däfru begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparal.Denna omröstning gav föhande resultat: Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. § 7 Möjlighet att nybilda deltidsjordbruk Föredrogs civilutskoltets betänkande nr 16 i anledning avmotion om möjlighet att nybilda deltidsjordbruk. I detta belänkande behandlades motionen 1973:873 av herrarErnulf (fp) och i Ahngsås (fp) vari hemställts att skulle hosKungl. Maj;t begära förslag tiU sådan ändring av fastighetsbUdningslagen atlmöjlighet gavs alt nybUda dellidsjordbmk där det med hänsyn till ortensförhållanden förelåg ett behov av sådan nybildning. utskottethemställde att rUcsdagen skulle avslå motionen 1973:873. Reservation hade avgivits av herrarTobé (fp), Annerås (fp) och () som ansett att utskottet borthemstäUa, all med bifaU tiU motionen 1973:873 som smmening skulle ge Kungl. Maj t till känna vad reservanterna anfört. i Ahngsås (fp): Dellidsjordbmken har en måttlig omfattning,om man ser tUl den samlade livsmedelsproduktionen i . Men det finnsflera betydelsefulla skäl att ge dellidsjordbmken möjlighet alt vara kvar ochäven nybUdas. Genom fastighelsbUdningslag försvann den tidigarebefintliga möjligheten all nybUda s. k. stödjordbruk. Med stödjordbruk avsågsenligt den äldre lagstiftningen, 19 kap. 3 § i jorddelningslagen, ett jordbruksom tiUsammans med arbete i annans tjänst kunde med hänsyn till ortensförhållanden ge brakaren en tillfredsstäUande bärgning. Vid riksdagsbehandhngen föreslogs från folkpartihåU, såväli motioner Som i reservation tUl tredje lagutskottets utlåtande 1970:35, attmöjligheten att nybUda stödjordbruk skuUe bibehåUas. I reservationen hävdades i motsats tUl vad departementschefen och utskottets majoritet ullalat - attdenna möjlighet måste anses föreligga även med den av regeringen föreslagnalagtexten. Reservationen vann emeUertid inte majoritet vid riksdagensomröstning i frågan. Därmed torde det få anses fastslaget atl stödjordbruk inlelängre kan nybUdas. Vi finner det beklagligt att det skuUe vara uteslutet attnumera nybilda stödjordbruk eller, som de ofta betecknas, dellidsjordbmk;härmed brukar man avse jordbrak som tUlsammans med annan sysselsättning gerbrukaren en godtagbar försörjning. Visserligen kämpar många befintliga mindrejordbruk med problem och har svårt all hävda sig. i stort är därförbehovet att nybUda dellidsjordbmk begränsat. Men det finns även andra skäl som talar för att undervissa förutsättningar nybildning av dellidsjordbmk skulle kunna ske. Skälen ärdels näringspolitiska, dels att ge många en boendeform som de trivs med och somförhindrar att ytterligare bygder utarmas på fast befolkning.