prot · FW09131 · 1973-12-31 00:00:00 — En sak är klar, nämligen att de svårigheter vi fick med leveransernatill den svenska marknaden hade blivit precis desamma om vi hade införtprisstopp , eftersom exportpriserna ändå fortsatte att stiga undersommaren, -Det prisgap som vi fick i och med att prisstoppet infördes hadeuppstått ändå, leveranssvärigheterna hade inträffat och hemmamarknadssågverkenhade varit precis hka oviUiga att sälja tUl den svenska marknaden. Jag hoppasatt inte inbillar sig att retroaktiviteten orsakadeleveranssvårigheterna, för de hade uppstått ändå. Det enda jag har kunnat finna är att en viss organisation,en viss ägargrupp, genom fördröjningen av beslutet av prisstopp i efterhandkunde genomföra en mycket kraftig höjning av avsalupriserna pä timmer. Därförär beslutet om ett retroaktivt prisstopp verkligen inget uttryck för en bristpå förtroende vare sig för näringslivet eller en viss bransch. Jag har försöktredogöra för de omständigheter som ledde till att vi fattade ett beslut iseptember som gällde priserna . Vi accepterade i den meningen har i sin kritik - en prishöjning på . Om han tycker att det var förmycket kan han säga ifrån. Vi accepterade den, men vi tyckte att den inhemskamarknaden inte därutöver borde drabbas av prisstegringarna, och därförbeslutade vi att maj månads priser skulle gälla. Tanken att vi genom snabba diskussioner och snabbtgenomförda åtgärder alltid skall kunna fatta beslut om prisstopp sä att de intebehöver i någon mening ha retroaktiv verkan är helt oreaUstisk, Dessutom tyckerjag inte att skall försöka stimulera fram hastverk i hanteringenav sådana här frågor. Vi behöver mänga gånger tid på oss för att studera vadsom hänt och överlägga med branschen. Under den hanteringen är det ofrånkomligtatt spekulationerna startar: vad är på gång, varför överlägger pris- ochkarteUnämnden eller med den och den branschen? Vi haraUtså spekulationer om prisstopp. Jag skall gärna säga tUl att jag betraktardet som en exceptionell företeelse att prisstoppets retroaktivitet i detta fallvar så lång som . Vi eftersträvar inte sådant, utan det var despecieUa förhållanden som rådde som gjorde att vi tvangs gå tillbaka frånbörjan av september tiU . Jag anser att retroaktiviteten normaltskaU röra sig om högst nägra veckor, i bästa fall nägra dagar -men helt utanden möjligheten kan jag inte stäUa vare sig pris- och karteUnämnden ellerregeringen om vi skall kunna hantera de här problemen. Jag villsluta med att säga att jag tycker att det är fel att skylla prisstoppetför att vi har fått så många olika prisnivåer pä den här marknaden. Om jag intehar lärt mig något annat under den här övningen sä har jag ändå lärt mig attden svenska trävarumarknaden kunde visa upp en ytterligt splittrad prisbild.För det första släpade timmerprismarkna-den efter exportmarknadspriserna medmellan en och . För det andra var det enormt stora geografiskaskiUnader i priserna. För det tredje var det stora skUlnader mellan olikaleverantörer och olika kunder beroende på rabatter och på annat. Vi trädde ini en prisdjungel, , det var verkligen inte nägon enkel marknadmed några få priser. Möjligen tror jag att vi har rensat upp i den något genomden åtstramning som prisstoppet medförde. Ang. prisstoppet på sågade trävaror HerrLOTHIGIUS (m): börjar den här debatten ordna upp sig vihar i alla fall kommit dithän att handelsministern har medgivit att jag kan harätt i att ett längt avstånd mellan situation och beslut kan vara felaktigt ochatt vi i fortsättningen bör gå in för en retroaktivitet som rör sig om någradagar eller nägon vecka. Då är vi i diskussionen inne på den hnje som jag harsyftat tUl att ta upp. Handelsministern må tro mig eller inte, men har manföljt utvecklingen pä marknaden upptäcker man hur svår situationen är motbakgrunden av denna retroaktivitet. Vi köper varor , bl. a. avskogsägama, till priser som bestäms av den stående prissättningen. Det innebäratt det uppstår vUlervaUa , , när prishöjningarnainträffar. Sågverken och även trävamhandlarna var inte beredda att sälja, utanstannade upp när förhandhngama böqade och undrade vad de skuUe göra för attklara upp situationen. Handelsministern trodde inte att jag vore intresserad avkonsumenten. Dä kom in i debatten. Jo, det är just där mittintresse ligger, eftersom konsumenten är vär kund. Skall man inte varaintresserad av sin kund? Det är kunden man först och främst måste intresserasig för, om man över huvud taget skall få sälja! Mot den bakgrunden ville vimed ta upp frågeställningen om en god beredskap, så att vifår veta hur vi skall handskas med problemen inom vår näring för att det inteskall uppstå sädana här retroaktiva företeelser. Att situationen är sådan för - som hargått; jag skall därför inte polemisera mot honom beror pä att storindustrinhär i landet mäste omställa sin produktion. Man är ovan vid den svenskahemmamarknaden och har icke det underlag som krävs för att kunna leverera tillden differentierade svenska hemmamarknaden. Därför kommer det ut varor imarknaden som inte passar. Sådan är tyvärr situationen tUl följd av att manförfarit på det här sättet. TUI sist, herr talman, kan jag förstå av handelsministemssenaste svar att man nu vill tränga närmare in i branschen och syna den. Dävill jag ge handelsministem ett anspråkslöst råd. Denna marknad är kompliceradmed sina hundratals olika komponenter - handelsministern har alldeles rätt iatt den ibland är en djungel men tänk på att de många komponenterna idjungeln fyller en viss funktion i den differentierade marknaden! Låt vettigt och praktiskt folk, som känner branschen Nr 131 inifrån, sköta detta, annars blirdet, herr handelsminister, ett sammelsu- Tisdagenden ""i"' 13november 1973 '' * tacka för dettillrättaläggande som debatten dock har sågade trävaror överläggningen var härmed slutad. § 10 Föredrogs och hänvisadesKungl, Maj :ts skrivelse och propositioner nr 161 tUl utrikesutskottet, nr 162tUl skatteutskottet, nr 167 till lagutskottet, nr 177 till inrikesutskottet, nr178 tUl jordbruksutskottet, nr 181, 182 och 184 tUl skatteutskottet, nr 186 tUlinrikesutskottet, nr 187 till skatteutskottet, nr 188 tUlkonstitutionsutskottet, nr 189 till socialförsäkringsutskottet, nr 191 tillskatteutskottet, nr 192 och 193 tUl trafikutskottet, nr 194 tillförsvarsutskottet samt nr 195, 197 och 198 tUl näringsutskottet, § 11 Föredrogs och hänvisades framställningen nr 18 tUlkonstitutionsutskottet, § 12 Föredrogs, men bordlades åter konstitutionsutskottetsbetänkanden nr 43 och 44, finansutskottets betänkanden nr 3439, skatteutskottetsbetänkanden nr 58 och 60, lagutskottets betänkanden nr 26-28 och 33,utrikesutskottets betänkanden nr 18 och 19, socialförsäkringsutskottetsbetänkanden nr 2527, socialutskottets betänkande nr 25, kulturutskottetsbetänkanden nr 3941, utbUdningsutskottets betänkanden nr 42, 43 och 45,trafikutskottets betänkanden nr 1922, jordbruksutskottets betänkanden nr 42och 43 samt näringsutskottets betänkande nr 61, § 13 Föredrogs och bifölls interpeUationsframställningamanr 149 och 150, § 14 Meddelande ang. val Jag får meddela att fyllnadsval tUlriksdagens besvärsnämnd kommer att ske vid morgondagens sammanträde. § 15 Herrtalmannen meddelade att på föredragningslistan för morgondagens sammanträdeskulle socialutskottets betänkande nr 25 uppföras främst bland tvä gångerbordlagda ärenden. Ordet lämnades på begäran tUl HerrNORDGREN (m), som yttrade: Jag tillåter mig hemställa att kammaren vUlebesluta att tiden för avgivande av motioner i anledning av Kungl. Maj:tsproposition 1973:162 med förslag om nya regler för allmän fastighetstaxering,m. m. mätte med hänsyn tUl ärendets omfattning utsträckas till första plenumefter . Denna hemställan bifölls. §17 Interpellation nr 151 om bibehållande av postadresser Ordetlämnades pä begäran till HerrSVANSTRÖM (c), som yttrade: besvarade iriksdagen kommunikationsmmister en av mig stäUd enkel fråga beträffandevUka möjligheter postverket har att i samband med av rationaliseringssträvandenbetingade namnändringar och andra omläggningarvid postanstalter tiUmötesgäaUmänhetens önskemål om bibehåUen postadress. 1 svaret, som jag uppfattade som positivt, anfördekommunikationsministern bl. "Min mening är att postverket skall iakttaförsiktighet vid ändring av de nuvarande ortnamnen som postadresser. Den någotminskade effektivitet detta kan innebära för postverkets del får uppvägas avde fördelar som människorna har av att fä behälla namn, som anknyter tUl derasbygd." På min fråga i debatten om detta uttalande kunde appUceraspå ett konkret fall, som jag icke då namngav, där en postanstalt omorganiseratstUl att bh fUial till en annan, svarade statsrådet att jag borde kunna känna enviss förtröstan inför kommande beslut. Det konkreta fall som jag åsyftade är utanförGöteborg. Av en artikel i framgår bl. "meddelade i jan. -73 genom encirkulärskrivelse tiU hushällen i att fr. o. m. -73 skaUpostadressen 430 62 bortrationaliseras och ersättas med 435 02 Mölnlycke2 och 435 00 . Detta meddelande kom som en chock för alla berörda.Kommunstyrelsen i kommun hade dock känt till postverkets planer ochredan den 19 juni -72 tUlfrägats och gett sitt oreserverade godkännande. Dettautan att tUlfråga pixboborna eller låta yttra sig omeventuellt namnbyte. Frågetecknen är mänga, och poststyrelsens ochkommunstyrelsens handläggande av denna fråga är mycket diskutabel. I Pixboigångsattes en namninsamhng och bildades en aktionsgrupp för Pixbo-namnetsbevarande. En nära hundraprocentig uppslutning, drygt 700 namn kunde överlämnastUl . Med stöd av namnhs-toma har sedan Egnahemsföreningentill poststyrelsen och tUl kommun- 4 protokoU 1973. Nr 131 styrelsen med skärpa överklagat deras beslut. Tisdaeenden förkasthgt med namnbyte både ur praktisk och kulturell synpunkt. 13november 1973 Namnet är , aUtså mycket gammalt. -------------------- ----- Viktigt i sammanhanget är att Pixbopostanstalt ingalunda lagts ner, utan istället utökats och flyttat in i nya fina lokaler. -73 fram tUl nuhar korrespondensen varit livlig emellan berörda parter. Efter många om och menbeslutade kommunstyrelsen och fuUmäktige att sluta upp på vår sida. De rev uppsitt gamla beslut och meddelade poststyrelsen att de på grand av den starkaopinionen återtog godkännandet av namnbyte och begärde uppskov. Även tillskrevs av aktionsgruppen, och nämndens ledamöter beslöt på ettsammanträde att underrätta poststyrelsen om att delar Pixbo Egnahemsförenings synpunkter och stöder dess vädjan attbibehålla namnet som postadress. När sedan kommunfullmäktige anhöll om uppvaktning hosgeneralpostdirektör och sände kommunfullmäktigesordförande samt ordförande förhandla så hoppades vi givetvis mycket av detta. Med på sammanträdet varockså poststyrelsen. kunde efter hemkomsten rapportera att bl.a. uttalande i var besvärande för poststyrelsen. Mennågot hopp om ändring gavs inte. En ändring skulle bli prejudicerande. Och denrisken kunde inte tas. Någon vettig eller rimhg förklaring varför namnet skulleändras gavs inte. Det var enbart en rationaliseringsätgärd. Men vi kunde juöverklaga hos Kungl. Eftersom kommunstyrelsen inte har kurage att överklaga såkommer att själv överklaga hos Kungl. Artikelnär signerad Aktionsgruppen för Pixbonamnets bevarande. I tidningen av finns underrubriken en redogörelse för hur en tioårsplan för postverkets södradistrikt skulle komma att gå hårt fram över ortnamnen. Artikeln har följandelydelse; "planerar en utradering av ett flertalortsnamn i . De ersätts med rabriken , och Varberg.Det kallas effektivisering genom centralisering. Nio postanstalter hotas dessutom av indragning. Planernaavslöjades av postdirektören i södra distriktet. Södra distriktet består av och HaUand upp tUlVarberg. ligger skissen till den framtidapostorganisationen färdig. Om den genomförs fullt ut försvinner var sjundepostanstalt i ! Antalet ortsnamn skärs ned tUl hälften. Inga beslut har fattats. ska ort efter ortgås igenom efter de rikthnjer, som dragits upp i planen. Om skaförändringen vara helt genomförd. Men lovar postdirektören att kommunerna skafå säga sitt om förändringama. Även 'stora postkunder' får uttala sig. Och här är dråpslaget mot bl. a. de svenska ortsnamnen. 50 Orter med mindre än ett hundra hushåll förlora sin postanstalt. Halländska orter i farozonen är Nr 131 Eldsbergaoch inom kommunblock, i Ticdaeen denHishult, och . och utanför it novemhpr 1073 Detsamma gäller Kärrdal och inom Varbergs- ---------- Nio nedlagda postanstalter. Lika mänga orter försvinnerfrån postens adresskalender. I stället övertas distributionen av centralorten.Postanstalten pä ortema försvinner och ersätts av kassafihaler. I farozonenligger här , , KvibUle, , , , ,Rydöbrak samt . har södra distriktet sextio postanstalter. Vartredje berörs alltså av postdirektörens planer! Från postens sida väntar man nu en storm mot förändringen.Därför har man också valt att gå fram mycket försiktigt. Och att gå fram i godtid. En dörr finns lämnad öppen för de hotade ortsnamnen. Namnsom 'av tradition och pietet vunnit hävd' kan bh kvar som ortsnamn, påpekas deti en kommentar till långtidsplanen. betonas att namnet inteförsvinner bara för att posten kopplar bort det. Det här är ett led i en utveckhng som ska göra detbättre för kunderna eller biUigare för postverket indirekt bUligare även förkunderna, tillägger postdirektören diplomatiskt. För hela södra distriktet innebär långtidsplanen att 410postanstalter minskas till 350. Slaget mot ortsnamnen blir avsevärt hårdare 290 ortsnamn blir 145 . Om alltså planen i sin helhet gårigenom." Dessa tidningsartiklar visar tydhgt att det finns enbakgrund för de farhågor som har framkommit i detta sammanhang. Jag känner ett starkt behov av att ånyo aktualisera dessafrågor. Det löfte jag fick av kommunikationsministern har jagsjälvfallet htat på, och det är nu min förhoppning att herr statsrådet villeinför lämna en ingående redogörelse för de rationaliseringsplanerpostverket har för sina postanstalter och vilken inverkan dessa planer kankomma att fä från ortnamnssynpunkt. Redan nu vill jag framhåUa att införandet av postnummerborde underlätta möjligheten att behålla de hävdvunna poststationsnarnnen ochdärigenom undvika den berättigade irritation som i t. ex. Pixbofallet haruppstått. Med hänvisning tUl det sålunda anförda hemställer jag omkammarens tillstånd att tUl herr kommunikationsministern fä framställa följandefrågor: Är statsrådet beredd att inför kammaren lämna enredogörelse för postverkets rationaliseringsplaner för den kommandetioårsperioden och för den inverkan dessa planer kan komma att få förpostabonnenternas möjligheter att bibehålla sina nuvarande postadresser? VUl statsrådet medverka till att hävdvunna ortnamn även iframtiden kan bibehållas vid oundgängligen nödvändiga förändringar? SkuUe statsrådet vara beredd att vid eventuella förslagtUl förändringar beträffande postanstalter utöver hörande av vederbörande kommunala 5 I Nr 131 myndigheter också direkt på platsenrådgöra med den berörda allmänhe- Tisdaeen den *" ' S'' innan förslagenavses att genomföras? Denna anhållan bordlades. § 18Interpellation nr 152 ang. erfarenheterna av affärstidslagensslopande Ordet lämnades på begäran till HerrJADESTIG (s), som yttrade: Affärstidslagens slopande motiverades av attlagen i dess befintliga utformning var administrativt svårhanterlig och att enreform med fria affärstider stod i överensstämmelse med en strävan attförbättra servicen tUl allmänheten. Det framhölls även i motiveringen attdetaljhandelns prissättning och strakturomvandhng inte skulle nämnvärtpåverkas av ett system med fria affärstider. Handelsministern framhöll i sin skrivelse tiU attdå följderna av fria affärstider inte minst med hänsyn tUl prisnivåns utveckhngoch handelns strukturomvandling var svårbedömda, så fanns det skäl som taladeför att enbart slopa affärstidsregleringen på försök och tills vidare. För attfölja och bedöma utvecklingen inrättades en särskUd nämnd -affärstidsnämnden. Enligt den instraktion som nämnden erhöll skall den arbetaunder en treårsperiod, och dess uppgift är att noga följa de konsekvenser somuppstår med anledning av lagens slopande. Av nämndens instruktion framgår attden om det finns skäl som talar för att utvecklingen frän allmän synpunkt gär iogynnsam riktning skall anmäla detta till Kungl. Dä det pågår en omfattande debatt i massmedia och i vissaorganisationer vUl jag med stöd av det här anförda hemställa om kammarenstiUstånd att till herr handelsministern fä ställa följande frågor: med stöd av sin instruktion i någon form funnit anledning atttill Kungl. Maj:t inkomma med nägra synpunkter som visar att lagens slopandevarit negativt ur "allmän synpunkt"? VUkaerfarenheter har statsrådet gjort under det år som har gått sedan lagenslopades med hänsyn tUl prisnivåns utveckling, handelns strakturomvandhng ochde anställdas anställningsförhållanden? Denna anhållan bordlades. § 19 Anmäldes och bordlades Kungl. Maj;ts propositioner: Nr 183 angående godkännande av avtal mellan och för undvikandeav dubbelbeskattning beträffande skatter pä inkomst och Nr 190 med förslag tUl lag om ändring i kommunalskattelagen § 20Anmäldes och bordlades Nr 131 Nr 30 i anledning av motion om viss utvidgning avarbetsdomstolens it november1973 behörighet -------------------- Nr 34 i anledning av motioner angående jämställdhet mellanmän och kvinnor Nr 35 ianledning av motioner om deltidsarbete och flexibel arbetstid § 21 Anmäldes och bordlades följande motioner Nr 2100 av avlämnad ianledning av Kungl. Maj:ts proposition 1973:156 med förslag tUl lag omaweckling av vissa godmanskap för delägare i skifteslag Nr 2101 av och herrCarlshamre avlämnad i anledning av Kungl. Maj:ts proposition 1973:158 medförslag tUl lag om ändring i lagen (1904:26 s. 1) om vissa internationella rättsförhållanden rörande äktenskap och förmynderskap, m. m. Nr 2102 av i m. fl. Nr 2104av m. fl. Nr 2105 av avlämnade i anledning av Kungl.Maj:ts proposition 1973:163 med förslag tUl ändring i förordningen (1968:430)om mervärdeskatt, m. m. Nr 2106 av herr 5c>>/eMon i Glömminge m./Z. Nr2107 av herrar och Hovhammar Nr 2108av m. fl. Nr 2109av herrar och i Örehro Nr 2110 avherrNordgrenm.fi. avlämnade i anledning av Kungl.Maj:ts proposition 1973:168 med förslag till lag om ändring i lagen (1973:303)om ändring i lagen (1944:705) om aktiebolag, m. m. Nr 2111 av m. fl.avlämnad i anledning av Kungl. Maj:ts proposition 1973:171 angående nyorganisation för Nr 2112 av fröken «iierwo« i m,/7, Nr 2113 av m. fl. avlämnade i anledningav Kungl, Maj,ts proposition 1913:11 A angående förenklad handläggning avskolbyggnadsärenden m. m. § 22 Meddelande ang. enkla frågor Meddelades att följande enkla frågor framställts, nämhgen 13november 1973 '*'' () till herrinrikesministern om förstärkt arbets- -------------------- förmedling åt handikappade: Vad avser statsrådet göra för att förstärkaarbetsförmedlingens möjligheter att förmedla arbete ät handikappade? Nr 297 () tUl herrutbUdningsministern angående yttrandefrihetens plats i kulturpolitiken: Är UtbUdningsministern beredd att i ett kommande förslagtill riktlinjer för kulturpolitiken hänföra yttrandefriheten till det övergripandemålet? Nr 298 i (s) tUl herr handelsministern angående erfarenheterna av affärstidslagens slopande: Vill statsrådet för kammaren redovisa sin uppfattning omde erfarenheter som snart två är utan affärstidslag givit? § 23 Kammaren åtskildes .