prot · FW0937 · 1973-12-31 00:00:00 — har det möjligenfunnits skäl till differentiering beroende på kostnaden för bostaden, dvs,hyran. Det argumentet har inte längre relevans eftersom hyresutvecklingen letttill att samhäUet har fått ta på sig aUt större del av pensionärernas hyror, Istort sett torde det förhålla sig så att kommunerna svarar för pensionärernasbostadskostnader. Däremot finns det flera principiella skäl som talar föratt avskaffa den nuvarande skUlnaden i pensionsförmåner. Det är då först ochfrämst hyran, men också skattereformen som genomfördes och som innebär har att betala lika skatt oberoende av civilstånd. Vi har ingenting attinvända mot den reformen, men vi anser att i konsekvens med att riksdagengenomförde den borde man ha genomfört den reform som står på dagordningen.En sådan uppfattning har också kommit tUl uttryck praktiskt från riksdagenssida när man har beslutat att pensionstillskotten skall vara lika oberoende avcivilstånd. Utskottsskrivningama har blivit alltmer positiva, och år1972 sade utskottet i sitt betänkande att lika pensionsförmåner var envälmotiverad reform för att öka jämhkheten. Vi har i vår motion påtalat att pensionsålderskommitténinte förpliktigas att ta upp denna fråga i något sammanhang. Vi undrar kommunisterna när dessapositiva utskottsbetänkanden skall leda till något resultat. Vi har frågat hurman ämnar genomföra reformen, om man inte vill börja med en etapp, och vi villse en faststäUd tidsplan för genomförandet. Jag vill nämna att vi framställde ett yrkandeom att man fr, o, m, den femte etappen av planen för pensionstillskotten, dvs,fr, o, m, den 1 juh 1973, skulle ha genomfört full jämlikhet på detta område.Yrkandet avslogs, men likväl uttalade sig utskottet positivt i princip för likapensionsförmåner oberoende av civUstånd, När vi nu återkom även vid årets riksdag avstod vi frånatt yrka på ett visst datum för reformens genomförande. Vi gav emellertiduttryck för vår uppfattning att någon utredning i vedertagen mening inteerfordras. Vi har begärt ett förslag och en tidsplan, men vi är självfaUetockså på det klara med att det fordras vissa överväganden. Vi har skrivit attvi vill ha en skyndsam utredning, och jag vill understryka det här. 1 årets utskottsskrivning har man, jämfört med föregåendeårs skrivning, tagit ännu ett steg framåt i och med att man talar om enutredning och inte enbart skriver att principiella skäl talar för en reform.Det står i utskottsskrivningen bl. a. följande: "Med hänsyn till att bestämmelsernai sin nuvarande utformning leder till resultat som från rättvisesynpunkt ärotUlfredsstäUande anser utskottet sig emellertid böra förorda att spörsmålet omlika pensionsförmåner för gifta och ogifta nu blir föremål för en närmareprövning." Vidare stäUer utskottet vanliga krav om en allsidig utredningmed avvägning av kostnaderna osv. Vi inom kommunisterna viUbinda utskottet vid denna skrivning och kommer uppmärksamt att följa vad somhänder i praktiken. Jag har inget annat yrkande än om bifalltill utskottets hemstäUan. Överläggningen var härmed slutad. Utskottets hemställan bifölls. § 27 Föredrogs kulturutskottets betänkande nr 6 ianledning av propositionen 1973:1 i vad avser anslag för /74 tUlarkiv, museer m. m. jämte motioner. Punkterna 1 -4 Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. Lades tUl handlingarna. § 28 Utbildning inom kulturområdet Föredrogs utbildningsutskottetsbetänkande nr 1 i anledning av propositionen 1973:1 i vad avser anslag /74 till samt till utbildning inomkuUuromrädet jämte motioner. I fråga om detta betänkande hålles gemensam överläggningför samtliga punkter. Under den gemensamma överläggningen framställes yrkandenbeträffande samtliga punkter i betänkandet. I det följande redovisas endast depunkter, vid vilka under överläggningen framställts särskilda yrkanden. Maj:t hade i propositionen 1973:1 bUaga 10() under punkten A I (s. 11) föreslagit atttill UtbUdningsdepartementet för /74 anvisa ett förslagsanslagav . I detta sammanhang hade behandlatsmotionen 1973:1290 av herrar i (m) och Komstedt (m) vari,såvitt nu var i fråga. hemställtsatt beslutade att till för budgetåret1973/74 anvisa ett förslagsanslag av . att med bifall till propositionen 1973:1 och medavslag på motionen 1973:1290 i denna del till /74 anvisade ett förslagsanslag av . 1. av () och () som ansettatt utskottet bort hemställa, att i anledning av propositionen 1973:1 och medbifall till motionen 1973:1290 i denna del tUl /74 anvisade ett förslagsanslag av . : Undervisningsmateriel m. m. Maj;t hade under punkten B 68 (s. 161-162)föreslagit att tUl : Undervisningsmateriel m, m.för /74 anvisa ett reservationsanslag av , I detta sammanhang hade behandlatsmotionen 1973:732 av m. fl, (fp, c) vari hemställts att riksdagentill : Undervisningsmateriel m, m. för /74anvisade ett reservationsanslag av . att med bifall till propositionen 1973:1 och medavslag på motionen 1973:732 till : Undervisningsmateriel m,m, för /74 anvisade ett reservationsanslag av . 2. av herrar (), i (c).Richardson (fp), Elmstedt (c) och i Skärstad (c) som ansett att utskottet bort hemställa, att i anledning av propositionen 1973:1 och medbifall till motionen 1973:732 till ; Undervisningsmaterielm, m, för /74 anvisade ett reservationsanslag av 1 000 000kronor. HerrNORDSTRANDH (m): I årets allmänpolitiska debatt kunde jagkonstatera, att begränsningen av utgiftsökningarna i 1973/statsbudgetvar i vad gäller utbildnings- och kulturområdena liksom föregående år nästanjärnhård. Visserligen stiger enligt budgeten utgifterna en hel del i kronor,men förutom av penningvärdets fortsatta fall är praktiskt taget detta baraföljden dels av genomförandet av redan fattade beslut, dels av automatiken i kostnadsökningarna. Föga eller intet utrymme kan ges åt Några kvalitetshöjningar bhr det inte fråga om. Vi i moderata samhngspartiet accepterar det finansiellatvångsläget. Vi godtar utgiftsbegränsningarna, motionerar inte omanslagshöjningar och biträder inte heller andras motioner om anslagsökningar.Vi menar t.o.m. att budgeten på några punkter med hänsyn till den finansiellasituationen kanske kunde ha varit ännu stramare. Vilka punkter det rör sig omkommer att framgå under den fortsatta behandlingen av statsverkspropositionen. På alla områden av den statliga verksamheten bör man ju det är närmast en självklarhet att säga det aUvarligt pröva möjligheterna attbegränsa utgifterna och ta till vara de besparingsmöjUgheter som kan uppletas.Utbildningsdepartementets ansvarsområde får inte utgöra ett undantag, ochutbildningsdepartementet självt bör i det trängda läget föregå med gottexempel. I motionen 1290 framhålles att det nu bör vara möjligt förutbildningsdepartementet att efter omdisponering av personal ochrationaliseringar fuUfölja sina arbetsuppgifter inom en i förhållande tillnuläget begränsad kostnadsram. Vi reservanter delar motionärernas uppfattning att det börvara möjligt, under aUa förhållanden , att företa kostnadsinskränkningar.Visserligen tillkommer en del nya uppgifter för departementet, men samtidigtmåste en rad andra och inte så få uppgifter undan för undan bortfalla, gäUandet. ex. och gymnasieskolan, för vilka det organisatoriskareformarbetet i det närmaste slutförts. Utskottets majoritet anser för sin del att det inte ärlämpligt, som det heter, att nu besluta om en inte obetydlig begränsning avutbildningsdepartementets personalorganisation. Och visst kan man ha denuppfattningen, men å andra sidan kan det inte heller vara orealistiskt att fördepartementet ange det är ju ett förslagsanslag det rör sig om en lägreriktpunkt för vad verksamheten inom bör få kosta.Måhända kan det visa sig omöjligt, även om allvarliga ansträngningar görs, attomedelbart uppnå det uppsatta sparmålet. Inriktningen bör dock anges ochfärdvägen stakas ut. Kulmen i fråga om arbetsbelastning bör ha nåtts nu ochpasserats. Jag ber alltså att få yrka bifaU till reservationen 1 vidutbildningsutskottets betänkande nr 1. HerrWIKSTRÖM (fp); Det finns på mänga håll en stark oroför utvecklingen inom skolan. Lärare inte minst i storstäderna uppleverdisciplinproblem och tycker sig vara utan stöd från utbildningsmyndigheterna.Elever känner stress, vantrivsel och konkurrens i skolarbetet. Föräldrar ärrädda för att deras barn skall komma bort i den anonymitet som skapas av storaskolor. Avnämare av olika slag klagar på kunskaperna hos dem som lämnatskolan. Denna oro kan inte negligeras. Den kan ibland tyckasobefogad men måste tas på allvar - inte bara i ord utan också i handling.Kritiken får mte viftas bort med patenterade fraser utan måste noga prövas ochvärderas. Det är naturligt att i samband med behandlingen avanslagen till , och det obligatoriskaskolväsendet dröja ett tag vid den aktuella skolsituationen och regeringenshandlande. 1 mitt anförande skall jag i första hand ta upp några frågor medanknytning till utbildningsutskottets betänkande nr 1, som behandlas. Andraföreträdare för folkpatiet kommer i senare debatter att ta upp andraaspekter. Några reflexioner om utbildningsbudgeten kan lämpligenknytas till denna årets första debatt om utbildningshuvudtiteln. Den har fåttmycket låga betyg i fackpressen. Rubrikerna talar sitt bistra språk. "Mager skolkost", skriver SkoUedaren. "Hårt prutad budget tarupp inre frågor som inte kostar pengar", rubricerar sinsammanfattning. skriver att åretsstatsverksproposition knappast kan göra någon människa glad och rubricerar sinbetraktelse "Inte ens en ljusglimt". vitsar med Strängprioritering och Strängs prioritering. Alla tidningarna konstaterar att i århar utbildningssektorn blivit osedvanhgt utsvulten. På många punkter är ökningarna så blygsamma att de inteens täcker de automatiska lönestegringarna. Många institutioner tvingas ipraktiken räkna med nedskärningar av sin verksamhet. Inför utbildningsutskottethar både generaldirektör och universitetskanslern yppatfarhågor framför allt för den pedagogiska sektorn av skolans och universitetensansvarsområden. Det är uppenbart att statsråden och i århaft särskilt svårt att beveka finansministern. För man måste väl ändå utgåfrån att deras och departementets ambitioner har legat avsevärt högre än vadman nu kan utläsa av budgeten. Det är likaledes uppenbart att departementet på ett tidigtstadium har resignerat inför möjligheterna att prestera några förslag sominnebar att man skulle kunna karakterisera årets budget som reforminriktad. Igengäld har man koncentrerat sina ansträngningar till att med ord täcka bristenpå pengar. Uppfinningsrikedomen är stor när det gäller att motiveranedskärningar och avslag. Reservationer blir räddningsplankor, automatiskauppräkningar utmålas som stora satsningar. Bakom korta formuleringar döljer sigstora och olösta problem, stundom antydda, oftast oredovisade. Huvudgreppet är att hänvisa till utredningar. Pågår detinte någon utredning, aviserar man en sådan. eller aldrig har enhuvudtitel i en svensk slatsverksproposition varit så dominerad av hänvisningartill utredningar. Det är SISK och , U 68 och SSK, SVUX och FNYS, LUP ochLUK, TRU och , Fövux och FOJO, studiemedelsutredningen,kompetensutredningen, folkhögskoleutredningen, länsskol-nämndsulredningen,forskningsrådsutredningen osv. Ett första led i utbildningsdepartementetsutredningsteknik är att dröja , innan man utfärdar direktivför och utser ledamöter i en aviserad utredning. Utredningen omdansarutbildning har aviserats med påföljd att vi nu står inför ettvacuum på denna utbildningssektor, ett förhållande som jag har påtalat i enmotion som utskottet i detta betänkande behandlat mycket välvilligt. Så länge utredningarna pågår är allt frid och fröjd. Dåkan de begagnas som ett slags allmänna jag höll nästan på att säga -"slasktrattar", i vilka man häller alla problem. Alltid tystnarkritiken under något eller . Svårare blir det genast när utredningarna är färdiga ochman i departementet skall ta stäUning till deras förslag och förbereda propositioner.En modeU är då att undvika att bestämma sig, SISK begravs för gott i åretsstatsverksproposition. Ett dyrbart utredningsarbete lämnar efter ,sig ett stortantal promemorior och inga resultat. En annan utredning får ta över, SULUs förslag om ungdomsledarutbildning skulle kostapengar, och därför tillsätter man snabbt en ny utredning, som skall motiveraett uppskjutande av denna reform, som så länge efterlysts av ungdomsorganisationerna. Det bästa exemplet på den markanta handlingsförlamningeninom är handläggningen av betygsfrågan. Regeringen gavi i uppdrag att se över betygen, I februari 1971avgav sina förslag. Därpå beslutade regeringen i strid med skolöverstyrelsensförslag och utan att höra att införa relativa betyg även pågymnasieskolans yrkesinriktade hnjer. SÖs förslag var ute på remiss under merän . Omkring 600 remissvar kom in. Efter detta omarbetades förslagetfullständigt av SÖ, som presenterade en helt ny modell. Den åsidosätts avutbildningsministern som hör och häpna efter allt utredande nu tillsatt enny betygsutredning. föreslog ett system därgqdkännandeprincipen återinföres och centrala prov anordnas även pä de tvåårigalinjerna. Båda dessa krav återfanns i SÖs förslag. Men regeringen kan och vågarinte ta ställning. Ett bevis för att verkligen harfastnat i utredningskvamen är en skrivelse från statssekreteraren i departementettill ordförandena och sekreterama i samtliga kommittéer inom departementetsverksamhetsområde. Denna skrivelse, som kom för sedan, påpekar attbelastningen på kommittéanslag harökat mycket starkt. Det är därför enligt statssekreteraren nödvändigt attkraftigt begränsa kommande utgifter på kommittéanslaget. Kommittéerna måsteiaktta största återhållsamhet. Fördenskull skaU nyanstäUningar om möjligtundvikas, antalet dagarvoden häUas så lågt som möjligt vilket innebär enbegränsning av arbetsförutsättningarna , antalet sammanträden utanförStockholm begränsas och statistiska undersökningar och motsvarande ifrågakommaendast i mycket trängande fall. Denna skrivelse är om något en bekräftelse påatt utredningsglädjen i departementet nu har svällt så, att man tvingatsbegränsa arbetet inom de utredningar departementet självt tillsatt. Utbildningshuvudtiteln är alltså ytterst mager i år.Handlingskraften begränsar sig till tillsättning av utredningar. Detpedagogiska reformarbetet stannas upp. De två ansvariga statsråden skjuterproblemen framför sig. Bristen pä pengar är beklaglig men kanske begriplig. initiativoch handhngskraft kan inte ursäktas. Det råder enighet om att yttre reformer nu måste anstå.Men de inre reformerna är så mycket mer angelägna. Resurser måste ställas tillförfogande för skolans inre arbete och för pedagogisk forskning och utveckhng. Nå, den svenska skolan och universiteten överlevernaturligtvis årets budget. Men tecknen är Ulavarslande, när ansvariga statsrådinte kan hävda sitt departements intressen i förhållande till andra, när desaknar gehör hos finansministern och när de inför avgörande problem stårhandfallna och rådvilla. I anslutning till detta betänkande finns enreservation från och om anslaget till bokinköp förbibliotekshögskolan i . Denna fråga har varit följetong , ochdet är uppenbart att departementschefen tappat intresset för biblioteksutbildningeni och med att utlokaliseringen var genomförd. Lärare, styrelseledamöter,elever och bibliotekarier ute i landet klagar högljutt över attbibliotekshögskolan från början varit missgynnad och fortsätter att vara detnär det gäller elementära resurser. Man kan snåla med mycket men knappast medböcker när det gäller bibliotekarieutbildningen! Den magra tilldelningen här ärännu ett tecken på ointresset i departementet för bibliotekarieutbildningen. Jag beratt få yrka bifaU till reservationen 2. Herr tredje vice talmannen tillkännagav att anslag utfärdats om sammanträdets fortsättande . HerrSUNDGREN (s); Det är inget fel, som i sitt anförande, att man aUvarligt prövar möjligheter att begränsa destatliga utgifterna och ta till vara de besparingsmöjligheter som kan finnas.Men reservation går ut på att minska anslaget till utbildningsdepartementettill och därmed jämnt. Det kan inte anses vara någonallvarlig prövning. Utskottsmajoriteten är något förvånad över dettalättvindiga sätt att föreslå besparingar. nämnde nuförsiktigtvis i sitt anförande alt detta kan vara någon form av inriktning, måste bh mer sparsam. Om man följde förslaget att minska anslaget tilldepartementet till jämnt 10 mUjoner kronor skuUe det innebära en minskning avantalet anställda med ca 1 5 och detta i ett departement där man redantidigare har genomfört en långtgående decentralisering. Trots de stora skolreformersom genomförts har antalet tjänster inte nämnvärt ökat inomdepartementet, vilket även är ett av motiven för att man nu eventuellt skallgöra vissa omplaceringar. Vi vet också alla att detta departement har mångaviktiga frågor att bereda . Jag kan nämna forskningsfrågorna ochvuxenutbildningsfrågorna, som är inne i en period av stark utveckling. Vidarehar vi hela dimensioneringen och lokaliseringen av en helt ny organisation förden eftergymnasiala utbildningen, där U 68 kommer att lägga framförslag. Och pä vuxenutbildningsområdet får man nu över utbildningen i svenskaför Det här betänkandet behandlar kulturfrågor i storutsträckning, och är inte minst ett departement somhar att svara för hela den stora kultureUa sektorn. Vi vet ju alla att detskall satsas ordentligt på den - betänkande är nuute på remiss. Det finns aUtså all anledning att yrka bifaU till utskottsmajoritetensmer seriösa förslag pä punkten 1. höll ett allmänt skolpohtiskt anförande, somborde ha utmynnat i att han till skillnad från , som villminska anslaget till - hade velat öka anslagetavsevärt; slutar hans reservation med ett förslag om en ökning av anslagettill i med . Regeringen har höjtanslaget med . Majoriteten i utskottet anser sig med tanke på detbudgetläge som vi har inte kunna tillstyrka en sä kraftig ökning som man harföreslagit i reservationen 2. Vi har stannat för en uppräkning med nära 50procent. Jag ber att få yrka bifall till utskottetshemställan på samthga punkter i utbildningsutskottets betänkande nr 1. Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs på bifall till dels utskottets hemställan,dels reservationen nr 1 av och , och förklaradesden förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan herrNordstrandh begärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller utbildningsutskottetshemställan i betänkandetnr 1 punkten 1 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 1 av Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr Nordstrandh begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Kammarenbiföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 2 av m. fl,, och förklaradesden förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: 7 protokoll 1973. Pedagogiskt utvecklingsarbete inom skolväsendet Den somvill att kammaren bifaller utbUdningsutskottets hemställan i betänkandetnr 1 punkten 11 röstar ja, den det ejvUl röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 2 av Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr begärde rösträkning verkstäUdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: § 29 Föredrogs utbildningsutskottets betänkande nr 2 ianledning av propositionen 1973:1 i vad avser anslag för /74till skolväsendets centrala och regionala myndigheter m. m. jämte motioner. Kammaren biföll vad utskottet i detta betänkandehemställt. § 30 Pedagogiskt utvecklingsarbete inom skolväsendet Föredrogs utbildningsutskottetsbetänkande nr 3 i anledning av propositionen 1973:1 i vad avser anslag /74 till pedagogiskt utvecklingsarbete inom skolväsendet jämtemotioner. 1 propositionen 1973:1 bilaga 10() hade Kungl. Maj:t under punkten D 7 (s. 203-208)föreslagit att till Pedagogiskt utvecklingsarbete inom skolväsendetför /74 anvisa ett reservationsanslag av . I detta sammanhang hade behandlats motionerna 1973:725 avherrar () och () samt 1973:924 av m.fl.(fp) vari hemställts att under åttonde huvudtiteln anslaget Pedagogisktutvecklingsarbete inom skolväsendet för /74 anvisade 2 miljonerkronor utöver vad Kungl. Maj;t begärt. 1. att riksdagenmed bifall till propositionen 1973:1 och med avslag på motionen 1972:924 tillPedagogiskt utvecklingsarbete inom skolväsendet för /74anvisade ett reservationsanslag av , 2. att skulle avslå motionen1973:725. Reservation hade avgivits av herrar (), Larssoni (c), Elmstedt (c), i Skärstad (c) och ()som ansett att utskottet under 1 bort hemställa. att i anledning av propositionen 1973:1 och medbifall till motionen 1973:924 till Pedagogiskt utveckhngsarbete inomskolväsendet för /74 anvisade ett reservationsanslag av . Till betänkandet hade fogats ettsärskilt yttrande beträffande medel till länsskolnämnderna för kostnader förviss mindre försöksverksamhet i skolväsendet av (). Frågan om utvärdering av de storaskolreformerna var den skolpohtiskt viktigaste frågan sedan.Bakgrunden var den att skolan i grund reformerats men att man visste yttersthtet om i vilken utsträckning de uppstäUda målen uppnåtts. All erfarenhet tyddepå att det fanns betänkhga brister. Oppositionens krav på en sådan utvärdering eUer ettinstrument för utvärdering tillgodosågs i viss mån genom ett riksdagsbeslutvåren . Enligt detta skulle den pedagogiska nämnden inom skolöverstyrelsenreorganiseras och förstärkas bl. a. med parlamentariker och uttryckligen fåsom huvuduppgift att just bevaka dessa frågor. Denna lösning var emellertid enkompromiss och åtminstone från sida accepterad utifrån insikten omatt den då var den enda möjliga lösningen. Den var med andra ord inte idealiskmen ändock acceptabel om vissa villkor uppfyUdes. Jag framhöll i plenardebatten att om denna reform inteskulle bli enbart en skenreform utan av verklig betydelse och därmed fylla desyftemål som vi eftersträvat fordrades åtminstone två ting; "dels attnämnden har reeUa möjligheter att självständigt och med god insikt i denaktuella situationen på skolans område besluta om utvärderingsundersökningar,dels att tillräckliga resurser för att effektuera sådana beslut finns". har varit i verksamhet ett och etthalvt år. Det finns därför anledning att fråga sig om den fyllt de uppgiftersom den avsägs få. Det är visserligen för tidigt att försöka sig pä att ge ettuttömmande svar, men jag vill ändock något beröra frågan. Vad beträffar relationerna till vill jaggärna som min personliga uppfattning framhålla att det inte finns någonanledning till klagomål. Vi har tvärtom mötts av stor förståelse för vårauppgifter och av stor beredvillighet i fråga om nödvändig information. En stordel av nämndens hittillsvarande arbete har bestått i orientering kring de aktuellaproblemen och i diskussioner om nämndens arbetsformer. Dessa har nufastställts. Jag vill ta tillfället i akt och upplysa om att pedagogiskanämnden kommer att publicera en utvärderingsrapport, omfattande delsen kommenterad redogörelse över utfört utvärderingsarbete, dels en kommenteradredovisning ämnes- och stadievis av resultat på standardprov i ochcentrala prov i gymnasieskolan. Detta finner jag vara mycket värdefullt, mendet finns också anledning att betona hur komplicerat och svårtutvärderingsarbetet är. Det finnsen specieU svårighet som kan vara värd att uppmärksamma. Pedagogiskt utvecklingsarbete inom skolväsendet Pedagogiskt utvecklingsarbete inom skolväsendet nämhgenden tidsutdräkt som är svår att komma ifrån när det gäller flertaletforskningsprojekt. Själva beslutsprocessen inom tar avsevärdtid. Genomförandet av ett projekt tar sällan mindre än ett eller ofta . Detta innebär att avsevärd tid kan förflyta från detundersökningen projekterades till dess rapporten är klar.