prot · FW0957 · 1973-12-31 00:00:00 — Netto efter skall är alltså en ersättning på värd lika mycket som en brutloersättning på , medanersättningar ger mindre netto. I praktiken ingåri regel ett visst - om än ringa - ingångsvärde, som något påverkar skatten. Jagkan nämna etl för mig bekant fall som avsåg överföring av mark från ensamfällighet. En delägare, som hade en fjärdedel av samfälligheten, erhöllstrax i ersättning medan en annan delägare med treåttondelar av samfälligheten erhöll nära - som dock beskattadesoch alltså därigenom reducerades så att den som ägde den större andelen i praktikenfick ett mindre nettobelopp. Enligt lantmäteriet är möjligheten till marköverföringgenom faslig-hetsreglering etl myckel värdefullt instrument för att uppnåbättre arronderingsförhållanden. Men de uppenbara tröskeleffekter somskatle-bestämmelserna leder liU har ibland en hämmande verkan eftersom demedför en strävan hos de berörda markägarna all helst bara delta imarköverföringar som ger ersättningar på högst -förutsatt atl inteersättningsbeloppet kan bli flerdubbelt större. Detta är kanske ingen stor fråga, men ändå enbrist i skattelagstiftningen, som bör rättas tUl. Utskottet hänvisar till atten särskUd kommitté arbetar med översyn av realisationsvinstbeskattningen ochavstyrker därför motionen. Lämpligen borde motionen i stället överlämnas tillnämnda kommitté för beaktande, vUkel reservanterna föreslår. Med anledning av del anförda vill jag yrkabifall tUl den vid utskoltsbetänkandet fogade trepartireservalionen av herrMagnusson i m.fl. HerrWÄRNBERG(s): Del är inte myckel som skiljer majoritetenoch reservanterna åt i yrkandet i den här frågan. Båda parter är överens om altåtgärder knappast kan vidtas vid sidan av den sittande realisationsvinslkommiltén,som beräknas framlägga sitt förslag . Reservanterna ochutskottsmajoritelen är vidare överens om atl nämnda kommitté kommer atl prövade aktuella frågorna. Vad är det då egentligen som är skillnaden? Jo,majoriteten i utskottet vUl enligt gammal praxis i utskottet avstyrkamotionerna, då man vet att motiveringarna kommer atl prövas av en utredning,medan reservanterna vill alt motionerna skaU överlämnas tillreaUsationsvinstkommittén för beaktande, vilket man möjligen kan tolka som enbeställning i en viss riktning. Majoriteten har inle någon sympati förmotionärernas förslag. Jag är helt övertygad om alt kommittén känner tUl allade skäl som här har anförts från talarstolen av reservanterna ochmotionärerna och jag är lika övertygad om atl kommittén känner till de molskälsom majoriteten har att anföra mot dem. Därför, herr talman, tänker jag inte anföra de skälen. Vi vill avvakta realisationsvinst- kommitténsarbete och vill inte företa oss någonting som föregriper dessställningslagande. Utskottsmajoritelen tar aUtså ingen ståndpunkt i nulägetutan förutsätter bara all kommittén prövar frågan. Med det sagda vill jag, herr talman, yrka bifaU tUl utskottets hemställan, som innebär avslag på motionerna. Överläggningen var härmed slutad. Obligatorisk begravningsförsäkring rn. Propositioner gavs på bifaU till dels utskottetshemställan, dels reservationen av i m. fl., ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr i begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som viU att kammaren bifaller skatteutskottets hemstäUan i betänkandetnr 16 röstar ja, den det ejvUl röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen av i m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr i begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Ja - 137Nej - 124 § 9 Föredrogs försvarsutskottets betänkande nr 12 medanledning av propositionen 1973:18 angående livränta till vissa personer. Utskottets hemstäUan biföUs. § 10 Obligatorisk begravningsförsäkring m. m. Föredrogssocialförsäkringsutskollets betänkande nr 11 i anledning av motioner omobligatorisk begravningsförsäkring m. m. I detta betänkande behandlades motionerna 1973:152 av herrar i (c) och ErUcssoni Bäckmora (c), 1973:650av i m. fl. (s) samt 1973:1142 av () vari hemstäUts attriksdagen hos Kungl. Maj:t skuUe anhålla om tUlsätlande av en utredningangående ändrade bestämmelser om hemtransport av stoft av i utlandet avlidensvensk medborgare. Obligatorisk begravningsförsäkring m. m. Utskottethemställde att skulle avslå 1. motionen1973:152, 2. motionen1973:650, 3. motionen1973:1142. Reservation hade avgivits av herrarRingaby (m) och i (m) vilka ansett att utskottet under 3 borthemställa, att med bifaU tUl motionen 1973:1142 i skrivelsetill Kungl. Maj:t begärde utredning angående ändrade bestämmelser om hem-transportav stoft av i utlandet avliden svensk medborgare. i (m): Socialförsäkringsutskollets betänkande nr 11behandlar motioner med förslag om allmän begravningsförsäkring m. m. Beträffandekraven på införande av en allmän begravningsförsäkring föreligger enighet iutskottet om att något behov av en sådan inte finns, varför jag kan lämna densaken åt sidan. I betänkandet behandlas emeUertid också en motion som lar uppfrågan om hemlransport av stoft av i utlandet avliden svensk medborgare. reser ungefär 1 mUjon svenskar utomlands årligen.Om dödsfall inträffar för någon av dem försätts de anhöriga i en besvärligsituation rent praktiskt, utöver den sorg som ett dödsfall naturligen medför.De anhöriga måste i allmänhet bestämma sig inom 24 limmar för om och hur denavlidne skall hemtransporteras och också ställa en bankgaranti eller göra enförskottsinbetalning på det belopp som behövs, normalt kanske 5 0006 000kronor. Om inte detta sker äger i aUmänhel begravning rum i detfrämmande landet. Det är självklart atl det för många kanske inle minstför äldre människor - innebär problem alt klara av detta så snabbt alt denavlidnes stoft verkligen kan hemföras liU . Inträffar dödsfallet underen helg, då banker och myndigheter är stängda, kan fallet komplicerasytterligare. Det förefaller därför rimligt att frågan utreds om hurkostnad för hemlransport av avlidna skall täckas av den allmänna försäkringen.Det kommer knappast någonsin all röra sig om några större belopp för samhället,men det skulle innebära en trygghet för både den enskilde och hans anförvanteratt vela att vid ett dödsfall hemlransport av stoftet kommer alt skeautomatiskt. kan det naturligtvis genmälas alt det finns möjligheteratt försäkra sig och att de flesta reseförsäkringar täcker detta. Ja, men detkommer alltid att finnas fall som inte läcks av försäkringar, och del är kanskejust i dessa faU som hjälpen från samhällets sida bäst behövs. Det finns i utskotlsbetänkandet en formulering som jaginle tycker skaU gå kammaren förbi. Där sägs nämligen all det vore orättvistmed en allmän försäkring av det här slaget, därför att den skulle innebära atlde som inte reser utomlands och avlider skulle tvingas delta i finansieringenav försäkringen. förhåller del sig emellertid tvärtom. Det är ju inle den avlidne som drabbas utan just hans anhöriga, som snabbt skall komma frammed pengarna. Dessutom är argumentet i sak ytterligt svagt. Konsekvensen skulleju bli, om vi följde det, alt vi skulle avskaffa barnbidrag m. m. Alla kan juinte dra nytta av barnbidragen om de nu inte har satt några barn tUl världen. Det här är ingen stor fråga, och den tordemed måttliga kostnader och utan större besvär kunna bringas till en praktiskoch tiUfredsställande lösning. Jag ber atl få yrka bifall till den reservationsom är fogad tUl socialförsäkringsutskottets betänkande nr 11. Utskottet har i sitt betänkande ganskautförligt redovisat hur ärendet har behandlats tidigare och också motiveratvarför majoriteten har avstyrkt del motionsyrkande som lagts tiU grund för denreservation som är fogad lUl betänkandet. Jag skaU därför, herr tahnan, vid denhär sena timmen i varje fall anstränga mig att inte utnyttja den lid som jaghar antecknat mig för. Vi hade också uppe liU behandling en motion avliknande innebörd, och den sände vi på remiss tiU riksförsäkringsverket.Svenska resebyråföreningen och . Ingen av remissinstansernatillstyrkte alt en sådan här försäkring skulle inlemmas i den allmännaförsäkringen. Remissinstansernas synpunkter är också redovisade iutskotlsbetänkandet, och den saken kan jag alltså gä förbi. Men frågan harockså utretts i annat sammanhang. Sjukförsäkringsulred-ningen, som lämnade sittbetänkande , har behandlat frågan om sjukas och avlidnas hemlransportoch avvisat tanken att en sådan här försäkring skuUe belasta sjukförsäkringen.Denna utredning har liksom utskottet pekat på att det finns flera former förtäckande av kostnaderna vid dödsfall. Jag kan nämna de omfattandegrupplivförsäkringarna, som ju ger betydande belopp vid dödsfaU. De flestalöntagare och även makar har ett betryggande skydd genomIjänstegrupplivförsäkringarna. Men även vid sidan av dessa försäkringar har delutvecklats en vidsträckt verksamhet med frivilliga försäkringar, omfattandeolika kategorier. Försäkringarna byggs upp med de mest olika kollektiv som bas.De kan omfatta medlemmar i organisationer eller föreningar av de mest skiftandeslag. Även dessa former av grupplivförsäkringar lämnar skydd för denförsäkrades make eller maka. Vad utskottet främst har tagit fasta på är att de s. k.hemförsäkringarna inkluderar kostnaderna för hemtransport från utlandet avavlidna personer. Alla som har eget hem eller bohag torde ha tecknat dylikaförsäkringar och har således garanti för bestridande av dessa kostnader. Därförhar väl de allra flesta människor ett betydande skydd, och för dem som inte harett sådant skydd inbakat i någon försäkring är det ju mycket lätt all vid resautomlands teckna en resandeförsäkring som täcker de eventuella luckor som kanfinnas. När man beställer en resa till utlandet får man också från researrangörenuppmaning alt teckna en resandeförsäkring. Åtminstone då jag - vid inle såmånga tillfäUen - rest utomlands har jag blivit uppmanad all se över minaförsäkringar och teckna erforderliga lilläggsförsäkringar. Det ärgivelvis riktigt som i säger, att det i vissa Obligatorisk begravningsförsäkring m. m. Obligatorisk begravningsförsäkring m. m. enstakafall kan uppstå besvärligheter för den avlidnes anhöriga om inte en sådanförsäkring för resande har ordnats. Men frågan är om man skall ta detta tiUintäkt för alt inordna hela svenska folkel i en allmän försäkring, vilket juändå majoriteten inte har någon glädje av. Del finns ju väldigt många människorsom aldrig reser - eller har råd atl resa utomlands. Och, , de fårju ändå vara med och betala även den här försäkringen. Man kanske inte kanbeteckna det som någon större orättvisa, men det kommer i aUa faU atl uppslå enbetydande dubbelförsäkring om man här skulle införa ett obligatorium. Sedan viU jag, herr talman, också nämna en annan sak. Vihar ju etl förnämligt socialförsäkringssystem, men det finns inga vattentätaskott. Visst kan det förekomma luckor. Men del är därför som socialdepartementethar lUlsall en arbetsgrupp som skall se över vilka ytterligare behov som kanfinnas. Naturligtvis kan man diskutera om man skaU införa även andra saker ivår socialförsäkring, bl. a. i sjukförsäkringen. Men vi tycker att det skallske först efter moget övervägande och grundlig översyn. Vi tycker inte det ärriktigt att man enbart skall besluta om att utreda en sådan här detalj. Tillvårt utskott får vi ju oerhört många ärenden där del begärs all olika sakerskall föras in i sjukförsäkringen, och vi har den principiella inställningenatl man skall vara litet försiktig med att föra in försäkringsformer somprincipiellt egentligen inte hör hemma där. Sjukförsäkringen skall ju läcka dekostnader som är föranledda av sjukdom. Jag ber att få yrka bifaU till utskottets hemställan. i (m) kort genmäle: Jag är fullkomligt medveten om atl det finnsen rad olika försäkringar, och det sade jag också i mitt första anförande. Mendess värre finns det också alllid människor som slarvar när det gäller att taen sådan här försäkring. Resultatet blir inle alt de drabbas utan att derasanhöriga drabbas, och del blir de anhörigas ekonomiska situation som kommer allvara avgörande för om begravningen sker i etl främmande land eller om den kanäga rum här i . Jag tycker att detta är ganska orimligt. Vi kan föreställaoss vilken chock det blir när en människa får reda på all en nära anförvant haravlidit någonstans i etl främmande land. Och del är 1 miljon svenskar som varjeär reser utomlands, så riskerna är ganska stora att sådant här händer. Deanhöriga skall då plötsligt få fram en bankgaranli elleråtskilliga lusen i kontanter - i annat fall får de ett besked om altbegravningen äger rum någonslans långt borta. Reservationen kräver bara att vi skall seöver de bestämmelser som gäller samt vidta erforderliga förändringar ochtäppa tUl de luckor som behöver täppas till för att det skall bli entillfredsstäUande lösning. Jag tycker ingalunda atl del är något orimligt krav. () kort genmäle: I de fall där en person avlider utomlands ochdel inle finns några försäkringar som läcker kostnaderna för hemlransport kan detnaturligtvis bli besvärligt. Men samhället har ändå andra möjligheter althjälpa tiU i dylika faU. Vi har ju utlandsrepresentation i de allra flestaländer dit svenskarna över huvud taget reser, och det finns möjligheter atldärigenom få hjälp när det gäller hemlransport av en avliden. Vad frågan om en utredning beträffar tycker vi alt man ivarje fall bör vänta liUs den expertgrupp som granskar de eventuellaluckorna i vår socialförsäkring slutfört sitt arbete. Därefter kan det varadags atl överväga huruvida vi skaU införa nya former i vår socialförsäkring. i (m) kort genmäle: Det är just den sak som tarupp som vi vill skaU utredas något, alltså de bestämmelser som gäller förullands-representationen vad beträffar hemlransport av stoftet av avlidnasvenska medborgare. Del är nämligen på det sättet atl ullandsrepresenlalioneninle har rättigheter och möjligheter att själv bestämma om hemlransport såvidainle pengar sänds eller bankgaranli ställs hemifrån. Obligatorisk begravningsförsäkring m. m. HerrKOMSTEDT (m): De höga levnadsomkostnaderna i göratt folk inte längre har råd atl semestra i i samma omfattning somtidigare, och de billiga charterresor som erbjuds av de olika resebyråföretagengör att allt fler människor också har möjligheter all tUlbringa sin semesterutomlands. Del är bra att allt fler kan få ett miljöombyte på sin fritid, mende obehagliga överraskningar som kan uppslå i samband med en utlandssemeslerskall man naturligtvis inle bortse från. När del tragiska uppstår atl någon genom olyckshändelseeller på annat sätt avlider utomlands, så borde det räcka med den chock som detinnebär för nära anhöriga, utan att man skaU koppla samman detta medekonomiska konsekvenser. är ett populärt turistmål, men är etlav de länder som liUämpar 24-limmarsfristen. Den innebär alt man inom 24 timmarskall deponera medel hos spanska myndigheter - i annat faU blir del begravningi . Jag kom i kontakt med det här problemet ,då jag i bekantskapskretsen hade en person som blev drabbad av att en näraanhörig omkom under en semesterresa liU . Del gällde en man som varungkarl och bodde hemma hos sina föräldrar, och del var under den adressen mansökte nå kontakt. Men båda föräldrarna var förvärvsarbetande del är ju ganskavanligt på de orter där det fortfarande finns möjligheter alt få ett jobb- varför man inte fick tag i föräldrarna med delsamma. När man äntligen fickkontakt med fadern på dennes arbetsplats var det kvar avtidsfristen; klockan var och tidsfristen utgick . Då fickfadern alltså först detta tragiska besked alt sonen hade omkommit, och i nästaandetag begärde man atl skulle deponerashos polisen på orten. Jag tycker inte att detta är värdigt etl land som Sverigemed sina sociala reformer. Även om man ibland ger sken av alt invånarna här i landetbara består av kapitalister vågar jag påstå att det finns många människor sominte kan trolla fram på . Och om vederbörande också Obligatorisk begravningsförsäkring m. m. har 6 000kronor finns de sannolikt inte hemma i byrålådan. I det här relaterade faUetvar det inte ens ordinarie banklid. Enligt uppgifter som jag inhämtat avled 82 svenskamedborgare utomlands . Hur många anhöriga som råkade ut för sammatragiska upplevelser som den här omtalade familjen vet jag inte, men det spelaregentligen ingen roll, ty det borde inle förekomma ett enda sådant fall. Det är populärt att ungdomar tar en bUlig semester iSpanien under etl par veckor, och det skydd som utskottets ordförande härtalade om tänker då inte dessa unga människor på. De har ofta inte heller detförsäkringsskyddet inbyggt utan ger sig i väg utan tanke på alt en olycka kaninträffa. Men om olyckan inträffar, får det inle innebära så svåra prövningarsom för de föräldrar jag här talat om. Det är alltid svårt att föreslå åtgärder i sådana härfall, och jag är ingen vän av stora statliga utredningar, men den mest hovsammahemställan jag kunde hitta på i min motion var all yrka på en utredning omförebyggande åtgärder. Hur en säkerhet skall byggas in i sådana här fall vetjag inte , men speciellt svårt kan det väl inte vara om man sätter sigföre atl utreda hela frågan. Jag menar alt om ett dödsfall inträffar skallsvenska myndigheter som får beskedel direkt kunna förklara att man ställer sigsom garant för hemtransporlen. Med det anförda ber jag att få yrka bifalltill den reservation som fogats liU utskottets belänkande av ochherr i . Överläggningen var härmed slutad. Punkterna 1 och 2 Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. Propositioner gavs på bifall liU dels utskottetshemställan, dels reservationen av herrar Ringaby och i , ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr i begärt votering upplästes och godkändes föhandevoterings-proposition: Den som vill atl kammaren bifallersocialförsäkringsutskottets hemställan ibetänkandet nr 11 punkten 3 röstar ja, den del ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifaUil reservationen av herrar Ringaby och Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr i begärde rösträkning verkstäUdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat; § 11 Föredrogs Socialförsäkringsulskottets betänkanden: Nr 12 i anledning av motion om förbättrat rättsskydd isocialförsäkringsärenden Nr 13 i anledning av motioner angående ersättning förprivatläkarvård m. m. Nr 1 i anledning av propositionen 1973:5 angåenderatificering av ändring i internationella arbetsorganisationens stadga Kammaren biföll vad utskotten i dessa betänkandenhemställt. Föredrogs socialutskottetsbelänkande nr 2 i anledning av motioner angående semesterlagsliftningen. I detta betänkande behandlades motionerna 1973:164 av m. (vpk) vari hemställts att för sin del beslutade om omedelbartslopande av kvalifikationskravet för semester och att anstäUdaberättigades till semester i förhållande till arbetad lid, 1973:291 av m. fl. (s)vari hemställts att i förslag till Kungl. Maj:t skulle anhålla om attsemesterutredningen i sitt arbete särskUt beaktade behovet av längresemesterledighet för gruvarbetarna underjord, 1973:431 av m. (vpk) vari hemstäUts all uttalade sig för en ändring av gällandesemesterlagstiftning, innebärande en föriängd betald semester,och hemställde hos regeringen att skyndsamt utarbeta förslagom härav föranleddalaglextändringar, 1973:900av () och () samt 1973:1177 av herrar (vpk) och (vpk) varihemställts atl uttalade sig för följande ändringar och tillägg isemesterlagen och hos regeringen hemställde om utarbetandet av erforderliglagtext: a) att 10 §semesterlagen ändrades så att den föreskrev semester juni, julioch augusti och atl undantag från kunde göras därest de lokalaparterna på arbetsmarknaden så överenskom, b) att denanställde skulle kunna tUlgodogöra sig ränteinkomster på sin semesterlön ochsemesterersätlning i enlighet med vad i motionen anförts. c) atl de i skiftschemat ingående fridagarna undersemestern för arbetare i kontinuerligt skiftarbete frånräknades somsemesterdagar. A. alt beträffande semesterns längd skulleavslå motionen 1973:431, B. atl beträffande semesterns längd förgruvarbetare skulle avslå motionen 1973:291, C. att beträffande semeslerförmåner fördeltidsarbetande skulle avslå motionen 1973:164, D. atl beträffande privUegierad frånvaro skulleavslå motio nen 1973:900, E. att beträffande semesterberäkning vidsöndagsarbete, semesterns förläggning samt ränta på semesterlön och semesterersättning skulle avslå motionen 1973:1177. 1. beträffande semesternslängd av (vpk) som ansett all utskottet under A bort hemstäUa, atl med bifall tiU motionen 1973:431 gav Kungl.Maj:t till känna vad reservanten anfört, 2. beträffande semesterns längd för gruvarbetare av (vpk) som ansett atl utskottet under B bort hemställa, att med bifaU tiU motionen 1973:291 gav Kungl.Maj:t till känna vad reservanten anfört, 3. beträffandesemesterförmåner för deltidsarbetande av (vpk) som ansett alt utskottet under C bort hemställa, att i anledning avmotionen 1973:164 gav Kungl. Maj:t till känna vad reservanten anfört. 4. beträffande semesterberäkning vid söndagsarbete,semesterns förläggning samt ränta på semesterlön och semesterersätlning avherr (vpk) som ansett att utskottet under E bort hemställa, att med bifaU liU motionen 1973:1177 gav Kungl.Maj:t till känna vad reservanten anfört. (vpk): kommunisterna har liksomtidigare motionerat om väsentliga förbättringar av gällandesemesterbesläm-melser. Vi har i tre motioner preciserat yrkanden som, om deblir tillgodosedda, kommer alt ge lönearbetarna väsentliga förbättringar pådetta område. Jag skall i mitt anförande inte beröra samtliga yrkanden,eftersom även kamrat kommer att tala i denna fråga. Jag skall böria med alt något beröra vänsterpartietkommunisternas krav på laglig rätt till 30 dagars betald semester. liksom föregående år hänvisar utskollsmajorilelentill förra årets ställningstagande och hävdar alt frågan om förlängd semester förlönearbelarna främst är en samhällsekonomisk prioriteringsfråga. Det sägs ocksåatt frågan om arbetstidsförkortningen måste bedömas på samma sätt. Dessa frågorär enligt utskottsmajoriletens mening inle några arbetarskydds- ellerarbetsmUjöfrågor, och man hänvisar till den mening man tidigare framfört ochhemställer att måtte avslå motionen 431. Kamrat har iutskottet reserverat sig mot beslutet, och jag ber, herr talman, att få yrkabifall till reservationen 1 till socialutskottets belänkande nr 2. Motiveringen all denna fråga inte skulle ha med arbetsmUjöalt göra kan kommunisterna inle acceptera. Det råder ingettvivel om all behovet av förlängd semester är påtagligt. Trycket pålönearbelarna stegras ständigt under del kapitalistiska produktionssystemet.För många arbetare framstår arbetet som olustbetonat och förnedrande. Kravetfrån arbelsköparhåll på en ständigt stegrad produktivitet för atl uppnå högstamöjliga produktivitet medför att allt större press och en snabbare förslitningav människorna uppkommer. Ackordssystem och arbetsprocesser är pressande i såhög grad alt vissa arbetsplatser har en omsättning bland de anställda på . Detta visar all nu rådande förhållanden är under allkritik och helt oacceptabla. Detta är en situation som lönearbetarna inte pånågot sätt själva kan påverka på legalt sätt. Många lönearbelargrupper måstedärför tUlgripa kampformer, som i detta klassamhälle enligt gällande klasslagarär förbjudna. Detta sker dock för alt framtvinga mänskligare förhållanden. Omvänsterpartiet kommunisternas motionsyrkande i andra avseenden hade bifallitsskulle lönearbelarna naturligtvis ha haft väsentligt större möjligheter altbestämma över sin arbetssituation, och då skulle arbetsförhållanden ocharbetsmUjö ha varit väsentligt bättre. All del här, såsom utskotlsmajoriteten gör gällande,skulle vara fråga om en samhällsekonomisk prioritering är naturiigtvis rikligtur rent borgerlig synpunkt och med tanke på arbelsköparnas intressen.