prot · FW09132 · 1973-12-31 00:00:00 — I de faU där gränsvärdena överskridits måste företagentiUse att man vidtar åtgärder i form exempelvis av bättre ventUation, sä kommer ner till de gränsvärden som skaU gälla enligt anvisningarna.Provtagningen kommer också att förbättras i den takt som man kan utvecklatekniskt sett. Åtgärder för bättre arbetsmiljö HerrCARLSHAMRE (m); Den arbetsfördelning som gäUer meUansocialutskottets socialdemokratiska ledamöter innebär att iBlentarp fått uppdraget att argumentera mot ett par av de reservationer somherr Äkerhnd och jag har avgivit. Det gäUer reservationen 17, som handlar omrätt för skyddsombud att avstänga arbetstagare som inte iakttarskyddsföreskrifter, och reservationen 27, där det föreslås en utredning avorsakerna till den höga frånvaron på arbetsplatserna. Ingen av dessa frågor kan väl betraktas som särskiltupphetsande, och i gjorde heUer inte intryck av att varasärskilt upphetsad. Jag vUl bara göra ett par kommentarer tUl reservationerna. Att utsträcka möjligheterna att avstänga riskablaföreteelser på en arbetsplats tUl att gälla även vad som iolycksfaUsrapporterna brukar kaUas den mänskliga faktorn är väl inte särskUtmärkvärdigt. AUa som följer sådana här frågor vet att när en olycka inträffaroch människor kommer till skada visar det sig att olyckan utlöstes kanske hkaofta av den mänskUga faktorn som av någon mekanisk faktor. Vi har tyckt att detär konsekvent att, om det förehgger uppenbar risk för att olyckor kan inträffadärför att någon på en arbetsplats inte rättar sig efter gäUande föreskrifter,man bör ha samma möjhghet att ingripa i det fallet som om en maskin löper amok. När det gäller frånvarofrekvensen är utskottsmajoritetenoch reservanterna ense i sak; det är bara det att majoriteten anser att någonytterligare utredning icke är av nöden, eftersom det redan är en gjord nästanfärdig sägs det. Den är tiUkommen på initiativ av . Vi har bara noterat att det därmed endast är 9 protokoU 1973. Åtgärder för bättre arbetsmiljö en del avarbetsmarknaden som är undersökt, och undersökningen borde utsträckas tiU attgäUa hela arbetsmarknaden. Reservationen bör ses som vad den är - ett led idiskussionen om arbetsmiljön. Jag tror inte någon bestrider attfränvarofrekvensen på en arbetsplats kan vara en larmklocka när det gäller attkomma åt brister i arbetsmUjön. Det är naturligtvis i det syftet som förslagethar framförts - att vi skulle fä den larmklockan effektivare, att vi skuUe fåundersökt i vad män den dokumenterat höga frånvaron på arbetsplatserna beror påbrister i miljön i vidaste mening. Jag vUl, herr talman, trots de argument som har framfört, instämma i tidigare framförda yrkandeom bifall tiU dessa två reservationer. Det är betecknande, enligt mitt sätt att se, för den bredapolitiska enighet som råder kring den reform som skaU beslutaatt vi hann över mitten på talarlistan innan det uppstod ett enda replikskifte.Det är kanske också betecknande att när det blev en om också stiUsamknivkastning var det sedan socialutskottets värderade ordförande, i , hade framträtt. Jag skuUe nästan vilja tro attanledningen tiU det replikskifte som dä utbröt mera var avkammaren tidigare kända svårighet att behärska sin egen obestridliga polemiskabegåvning än särskilt djupgående motsättningar i sak. Här finns, som redan påpekats tidigare, 31 reservationervid utskottsbetänkandet. Men det är intressant att se att knappast en enda avdem viU begränsa den föreslagna reformens räckvidd. Det finns ingetavslagsyrkande på nägon aldrig så liten del av förslaget. Alla de 31reservationerna tror jag man kan sortera in under rubriken "försök att gålängre". Från olika håll i har kommit tUläggsförslag, avseddaatt ta ett längre steg än propositionen föreslår. Det är inte alldeles vänhgtatt vi står i den situationen, när det handlar om stora och viktiga reformer,men det gör vi alltså här. Alla de många motionerna och aUa de 31 reservationerna kanaUtså ses som uttryck för ambitionen att göra en i huvudsak bra propositionännu bättre. Här finns ohka bedömningar av hur fort det går att komma fram,ohka bedömningar av vad som väl kan betecknas som rena lämplighetsfrågor. Mendet är trots detta en mycket betydande enighet. Jag har lyssnat till de "upphovsrättsliga"debatter som har blossat upp då och då under dagens annars stiUsamma samtal.Jag tycker att den delen av debatten är rätt ointressant. Jag kan nog hålla medherr i Äkersberga om att med en annan pohtisk konsteUation i riksdagenhade kanske besluten på en eller annan punkt möjligtvis kunnat fattas ett ellerannat år tidigare vi kan inte säkert veta det. Men jag tycker som sagt attdetta är rätt ointressant. Här är en rad stora och väsentliga frågor som hängersamman i ett komplex - arbetsmUjön - och som har mognat för lösning. Vi harlärt oss saker både om befintliga brister och om möjligheten att bota dem, ochnu är vi där och tar ett rätt stort steg. Jag vUl, herr talman, egentligen bara inte minst därföratt den långa talarhstan och de mänga reservationerna skulle kunna ge ettfalskt intryck av oenighet ha sagt detta: Det råder bred politiskenighet i dessa frågor. Och när nu om - med tämligen stor säkerhet riksdagenkommer att på aUa punkter bifalla utskottsmajoritetens hemställan och därmedpropositionen, så kommer det, i varje faU hos mig, inte att efterlämna någonbitterhet. På några punkter hade vi som vi klargjort - velat försökagöra reformen ännu ättre, men vi vitsordar gärna att det i alla fall är enviktig och bra reform som vi beslutar. Åtgärder för bättre arbetsmiljö HerrERICSON i (s): Motionen 1973:162 behandlar dels behovet avyrkesmedicinska kliniker vid regionsjukhusen, dels utbUdningen och rekryteringenav läkare till sådana khniker. Yrkesmedicin är den khniska eUer praktiska delenav arbetsmedicinen. Behovet av yrkesmedicinska speciahster vid regionsjukhusenväntas öka mycket starkt i takt med de förbättringar som kommer inomarbetarskyddet och företagshälsovården. Trots att LO och fackhga organisationer på det lokalaplanet ofta aktuaUserat frågan har de förslag, som lades fram ibetänkandet "Yrkesmedicinska sjukhusenheter, behov och organisation"och som alla då var rörande eniga om, bara resulterat i en enda nyyrkesmedicinsk klinik den vid i . Det finns yrkesmedicinska kliniker i , Stockholmoch . Vi har i hela landet bara nio läkare som sysslar med yrkesmedicin.Man kan inte tiUsätta vakanta tjänster därför att yrkesmedicinen inte är enmedicinsk speciahtet. Ingen vet heUer hur många tjänster för yrkesmedicinaresom kommer att finnas . Unga läkare väljer därför mer lovande banor. Utskottet redovisar ambitioner hos landstingen att iframtiden få tiU stånd yrkesmedicinska kliniker i Umeä, och Göteborg.Dessa ambitioner har tillkommit efter energiska påtryckningar frän fackhgthäll. I har man försökt få i gång en yrkesmedicinsk klinikmen inte lyckats finna nägon som åtar sig överläkartiänsten. satsar man där- i brist på bättre på en lokal lösning som innebär att en tekniker görs tiUchef för ett s. k. yrkesmedicinskt centrum. När nu arbetsmUjön kommit i förgrunden i den politiskadebatten har sjukvårdshuvudmännen plötsligt upptäckt hur nödvändigt det är attförverkliga förslagen i mer än utredning. Det bör också noteras att universitetskanslersämbetet i årnu för tredje eller fjärde gången i sina petita begär en professur iyrkesmedicin vid högskolan i . Man kan bara hoppas attsocialutskottets optimistiska skrivning på denna punkt får tUl resultat atttjänsten verkligen inrättas nästa budgetår. Denna professur är uppenbarligen enfömtsättning för att skall inrätta en yrkesmedicinsk klinik vidregionsjukhuset i . Det är ett starkt fackligt intresse att en sådankhnik kommer till stånd. har nöjt sig med att konstatera att fråganom att göra yrkesmedicin tiU en specialitet utreds av en arbetsgrupp vidareutbUdning. Utskottet har inte uttryckt någon egenåsikt i sammanhanget. Att yrkesmedicin upptas som en specialitet är helt avgörande för Åtgärder för bättre arbetsmiljö möjUgheternaatt rekrytera unga läkare tiU denna verksamhet. Och utan läkare blir det ingayrkesmedicinska kliniker. Därför vore det ett viktigt stöd för denyrkesmedicinska verksamheten om utskottets talesman här kunde uttala sigpositivt för att yrkesmedicin bör upptas som speciahtet. Det är troUgen nyckelntiU en snabb utbyggnad av yrkesmedicinen . Den forcerade utbyggnaden av företagshälsovården hotar att görabristen på yrkesmedicinska enheter på regionsjukhusen till en allvarligflaskhals i arbetet pä att förbättra arbetsmiljön. I detta anförande, under vilketherr talmannen övertog ledningen av kammarens förhandlingar, instämde fruLindberg (s). i (s) kort genmäle: Eftersom i har stäUt endirekt fräga tiU mig, vUl jag säga att utskottet under pågåendeutredningsarbete alltid varit försiktigt med att avge några specieUa yttrandenom hur utskottet ser på frågan. Men om vill höra min privatauppfattning, kan jag säga att denna fråga är sä viktig att jag hoppas att denutredning som sitter skaU kunna påskynda sitt arbete sä att vi så snart sommöjligt kan framlägga ett förslag i den riktning som åsyftar. Detär mitt eget positiva svar på fråga. HerrTAKMAN (vpk): Tillsammans med min partikamrat jag väckt en motion om en arbetsmiljö, som inte behandlats av arbetsmiljöutredningenoch som inte heUer berörts i den aktueUa propositionen. Den gäUer sjöfolket ocharbetsmiljön tiU sjöss. En liknande motion väcktes av socialdemokraterna herrarRosqvist och . Det var glädjande att notera vilken snabb behandhngdessa motioner fick. , , utfärdadekommunikationsministern direktiven för en utredning om de ombordanställdasarbets- och miljöförhållanden. Där berörs det faktum att fartyget inte bara ären arbetsplats utan också fungerar som bostad och uppehållsort pä fritid. Ävenom direktiven är ganska aUmänt håUna, bör de möjUggöra en grundhg och aUsidigundersökning av yrkesrisker som sjöfolket nu utsätts för, risker som delvis ärnya, delvis traditionella men som blivit förvärrade . Eftersom vår motion fått en positiv behandhng ochvänsterpartiet kommunisternas representant i socialutskottet därför inte haftskäl att reservera sig, skaU jag inte belasta debattutrymmet med många kommentarer.Men jag måste betona att det nu verkhgen brådskar med radikala åtgärder, inteminst med hänsyn tUl den stora utbyggnaden av tankerflottan.Förgiftningsriskerna, främst på grund av luftföroreningar, har sannohkt ökat.BuUernivån och skakningarna i de flesta fartyg hgger långt över en frånhälsosynpunkt godtagbar nivå. I vår motion har vi nämnt att ventilation ochluftkonditionering är dåligt ordnade även i nybyggda fartyg. Vi betraktar detsom självklart att sjöfolkets representanter måste kopplas in och få ettavgörande inflytande vid konstruktionen av nya fartyg ochvid omfattande reparationer av äldre fartyg. Vi har också refererat tiU några av de mångafartygskatastrofer som inträffat genom att oljetankers efter lossningen och utetill sjöss har exploderat. Det förefaUer som om explosionsrisken skuUe öka medtankfartygens storlek. Tendensen har varit att mångdubblastorleken - tankers pä hör nu till det vanliga - och samtidigtminska besättningen. Genom att dessa jättetankers inte kan gå in i vanhgahamnar utan lastar och lossar vid oljepirer på långt avstånd från hamnstädernaoch därtill lastar och lossar på , bhr sjömännen fångar tiUsjöss. Beteckningen "ombordarna", som den talangfuUe författaren kallar tankfartygsbesättningarna i romanen med samma namn, är enträffande beteckning. Det är kort sagt en hårresande exploatering av sjöfolket,en exploatering som hör till de mest lönande. Salénkoncernens vinst steg med70 , och motsvarande gäUer för mänga utländskarederier. Exploateringen har ytterligare intensifierats genom möjligheterna attregistrera fartyg under bekvämlighetsflagg. hade, när vi skrev vårmotion , ett större tonnage 38,5 mUjoner ton än nägot annat landi världen. Även svenska rederier har utnyttjat dessa möjligheter för att shppaskatt och shppa betala avtalsenliga löner och därtill kunna stranta i de mestelementära kraven på arbetsmUjö för de ombordanställda. Utvecklingen är nu så snabb och så skrämmandeatt det krävs snara åtgärder, inte minst internationeUa överenskommelser, somtvingar rederierna, var de än är och var de än har sina fartyg registrerade,att ta hänsyn tiU de ombordanstäUdas liv, hälsa och trivsel. Jag har velat säga detta som en anmärkning tiU dessamotioner, som alltså har blivit positivt besvarade. Så några ord om gränsvärdena. TiU min partikamrat herrHagberg sade i att och har ohkalagar. Han syftade på gränsvärdena för bl. a. luftföroreningar och undradevilka lagar vi skall följa. Jag tycker inte detta är särskUt kompUcerat. Detgäller bara att välja meUan höga och låga gränsvärden och sedan obönhörligt setiU att de faststäUda gränsvärdena inte överskrides. och WHO, dvs. InternationeUa arbetsorganisationen ochVärldshälsoorganisationen, hade en gemensam kommission som föreslog enklassificering av de medicinska verkningarna av skadliga luftföroreningar iarbetsmiljön. De föreslog fyra klasser, ordnade efter svårighetsgraden eUerfarlighetsgraden; kategori A, där det så långt man nu vet inte finns nägrahälsorisker; kategori B, där föroreningarna hos dem som är utsatta för dem kanfå snabbt övergående verkningar för hälsan eUer arbetsförmågan, men mte våUabestående men; kategori C, där luftföroreningarna är sådana att de kanåstadkomma en reversibel sjukdom, alltså en sjukdom som förr eller senare gårtiU hälsa när den sjuke kommer ur den skadliga arbetsmiljön; kategori D slutligen,där luftföroreningarna leder tiU irreversibel sjukdom eller döden. Vi har i tusentals byggnads- ochindustriarbetare som arbetar i mUjöer som är så skadhga att de utan ringastetvivel hör tUl kategori D, dvs. den allvarligaste kategorin, där arbetarna färsilikos, Åtgärder för bättre arbetsmiljö Åtgärder för bättre arbetsmiljö asbestosoch organiska nervsjukdomar, cancer och andra allvarliga kroniska sjukdomar somen direkt följd av luftföroreningarna. Många av dessa sjukdomar är kända ochandra sedan urminnes tider. Märk väl att de drabbade arbetarna har anat ellervetat om orsakerna, och från vetenskaplig-medicinsk synpunkt har sambandetmeUan sjukdomarna och den specifika luftföroreningen varit klarlagt mycketlänge. Att stenarbetaren dog av sihkos, stendammslunga, har manvetat . Men fortfarande finns det i värt land arbetsmiljöer därarbetarna sj uknar i sUikos. Att asbestdamm är en mycket farlig luftförorening visadesmed dramatisk tydlighet i en läkarrapport , men är flerarbetare än någonsin tvingade att arbeta i arbetsmiljöer med asbestdamm. Det är tragiskt att aUa dessa missförhåUanden - och mångaandra som jag inte berör här - kvarstår. Det är mer än tragiskt det ärskandalöst. Det är mer än skandalöst det är krimineUt. Om detta inte ärfastslaget i lag så är det krimuieUt i verklig mening ändå. Det är därföralldeles uppenbart att vi måste ha gränsvärden ungefär som man nu harpromUlegränser för rattonykterhet och rattfyUeri, så att man klart kan säga nären arbetsplats är sådan att de skyldiga kan ställas till ansvar. i Huskvama undrade om menadeatt arbetsmUjöema i är bättre än i därför att man i hargränsvärden för, om jag minns rätt, 400 luftföroreningar. I många jämförbarafall kan man nog svara ja på den frågan och i andra fall nej. Vissa storaarbetsplatser, t. ex. kolgruvorna, är i rena förintelseläger. ,den kände konsumentupplysaren, har också gjort en del undersökningar om debedrövliga förhållandena i kolgruvorna. En stor artikel pubhcerades för inte sålänge sedan i tidskriften . Men det faktum att hänsynslösaarbetsköpare i samarbete med, som det var i det här fallet, bottenlöstkorramperade fackliga ledare ostraffat kan sätta sig över aUasäkerhetsbestämmelser i kolgruvorna och på mänga andra arbetsplatser i görinte gränsvärdena meningslösa. Där det finns sädana värden, och bara där, kande fackligs ledare, som verkligen sköter sina uppgifter, och de rättsvårdandemyndigheterna ställa erbetsköparna till ansvar om gränserna överskrids. Jag har i mm hand en tabeU hämtad 'jr en bok utgiven avVärldshälsoorganisationen 1972, Health hazards of the human environ-ment, somvisar gränsvärdena i olika länder. Det gäller den högsta tillåtnakoncentrationen av vissa skadliga substanser räknat i milligram per kubikmeter. I tabeUen visas först de gränsvärden som tiUämpas iSovjetunionen och och därefter gränsvärdena för , ,, och . SkiUnaden meUan gränsvärdena förSovjetunionen och för för vissa ämnen framgår av följande siffror (mg/m): Åtgärder för bättre arbetsmiljö Alla som har rest i och sett arbetsmiljöerdär vet att dessa gränsvärden inte stannar pä papperet. I har man alltsåbetydhgt högre gränsvärden, och de överskrids för övrigt i många faU utan attnägra åtgärder vidtas mot de skyldiga. Men det finns aUtså gränsvärden och - vad viktigare är det finns möjUgheter på praktiskt taget aUa arbetsplatser att håUa sig underdessa gränsvärden i fråga om luftföroreningar. Det är alltså en fullständighänsynslöshet mot de arbetande att låta hälsofarliga förhållanden kvarstå pådetta område. Jag skaU sedan säga nägra ord om de famösa poetiskauttalanden som centerpartister i många sammanhang strör omkring sig om encentermotion , som i av någon märkliganledning anförde också här som ett pionjärarbete. I den motion som centernväckt i anledning av den aktueUa propositionen sägs det i anslutning till densedvanUga hyUningen åt centermotionen , att arbetsmUjöfrågorna harvarit aUvarligt försummade och först vunnit mera allmänuppmärksamhet. De nyväckta eller nyfrälsta som upptäcktearbetsmiljöfrågorna 1962 tycks här uttala sig för hela folkets räkning. Menalla vi som tillhör och länge har tillhört arbetarrörelsen vet hurarbetsmUjöfrågorna och den yttre mUjön har sysselsatt arbetarrörelsen underhela dess historia ända från de första pionjärerna. Jag rekommenderar dem somöver huvud taget vill lära sig någonting om detta och inte bara läsacentermotionen att t. ex. gå till ett av ' tidigastearbeten. Arbetarklassens läge i , som skrevs och publicerades ochsom har kommit ut i en ny upplaga. Det är en omfattande redogörelse meden väldig mängd konkreta data om de förhållanden som arbetarklassen i Englandlevde under den yttre miljön, arbetsmiljön, barnarbetet, bristen pä Uvsmedel,de dåliga kläderna osv. Genom arbetarrörelsens hela historia har detta varit enav de centrala punkterna. En annan central punkt har varit hur det framtidasamhäUet skuUe ordnas för att arbetarklassen och hela folket skulle leva undermänniskovärdiga förhållanden. Denna centermotion frän 1962 med sin diffusa, i sämstamening hberala filosofi förtjänar inte ens platsen som en petitstilt fotnot tiUhistoriken över kampen för en bättre arbetsmiljö och en bättre miljö över huvudtaget. Åtgärder för bättre arbetsmiljö HerrKARLSSON i (s): Jag vUl gäma instämma i vad sadei slutet av sitt anförande. Där hade han mänga värdefulla ord att säga, och viär helt överens om dem. Emellertid begärde jag egentligen ordet för att säga tiUherr att hans redogörelse för skillnaden mellan gränsvärdena i Sovjetunionenoch i visar hur rätt jag hade, när jag tidigare sade tiU : Låtoss i utreda de gränsvärden vi skall ha, låt det ske genomarbetsmiljöutredningen och låt oss sedan faststäUa det viU jag betona mycket skärpta regler! Jag hoppas att vi skaU komma fram tiU gränsvärden somverkligen ger skydd åt människorna det är ju det som hela utskottsbetänkandetoch propositionen går ut på. Vi viU inte hindra eller försena det arbetet, menvi har velat understryka att om man skuUe bryta ut olika delar avutredningsarbetet, skulle det inte bli någon helhet. Det är alltså bättre attgöra som utskottet har förordat, nämligen ta upp de återstående frågorna i ettnytt betänkande. Därför vidhåUer jag den syn som jag har redovisat. i (c): Jag förstår mycket väl att i har ett behov av att instämma i avslutandeformulering beträffande motion. Men, , när vi icenterpartiet har diskuterat mUjöfrägorna har vi gjort det utifrån de svenskaförhäUandena. De frågor som vi aktualiserade 1962 är ändock just de som ärhögaktueUa , när vi har diskuterat med utgångspunkt i en helhetsbild avmiljöproblemen. Det går inte att komma ifrån detta, vilka ordvändningar herrTakman än tar till. Sedan citerar denmotion som har lämnat vid årets riksdag. Jag bara ställer frågantiU ; VUl bestrida att arbetsmiljöfrågorna varitförsummade i vårt land? HerrTAKMAN (vpk); Jag vet inte vad nytta man skulle ha, herrKarlsson i Huskvama, av att utreda nya gränsvärden. ' sats gällerockså på södra halvklotet, vill jag minnas att det stod i Biandaren pä sin tid.De gränsvärden man har kommit fram till på vetenskaplig väg i Sovjetunionenoch i håller utan ringaste tvivel här också. Man kan naturligtvis diskutera vUka gränsvärden som börtolereras här i ; gränsvärdena är ju olika i och i Sovjetunionen.Men jag vet inte varför vi inte här skuUe klippa tiU med de lägsta gränsvärdensom finns. När luftföroreningarna och även andra föroreningar håUer sig inom deramarna är de sannolikt oskadliga. I varje fall tycks det vara möjligt attpraktiskt tillämpa dessa gränsvärden och göra mUjön så fri från föroreningarsom gränsvärdena föreskriver. i säger att centermotionen utgickfrän de svenska förhållandena. Jag vill påminna om att den svenska arbetarrörelsenspionjärer arbetade precis hka mycket som arbetarrörelsens pionjärer i andra länder för en mänskligare arbetsmiljö och också för en Axel skrev redan vid decennieskiftet 1890 om den yttremiljön i . Vi har under alla år fram tUl våra dagar fört en kontinuerUgkamp för en bättre miljö gentemot storgods-ägama, industriägarna, arbetsköpama.Jag kan bara peka på statarproble-met, på lantarbetarproblemet. Ända tiU förett par decennier sedan var dessa frågor fullständigt skandalöst skötta avarbetsköparna. Statarna och lantarbetarna var helt rättslösa mot destorgodsägare som företrädde högern och bondeförbundet aUtså centernsföregångare. Den sista frågan som i ställde varom jag ville bestrida att arbetsmiljön är usel. Hela min inledning gick ut påatt visa och bekräfta att arbetsmUjöema är usla här i landet och att det krävsen mycket snabb sanering av dem. Det är ju bara bra om man frän borgerligt hålläntligen har kommit tiU insUct om att också arbetsmiljöerna mäste förändras.Men anledningen tiU att man har kommit tiU insikt om detta är en lång historiasom jag skaU dröja med tiU ett annat tiUfälle. i (s): De siffror som visade på tavlanvar väldigt suddiga, och därför fick man inte mycket grepp om dem. Och jag ärrädd för att om man jämför med de s. k. gränsvärden som andra länder har satt,så bhr jämförelsen också ganska suddig. pågår det en undersökning av arbetsmUjöutredningen omgränsvärdena. Dessutom har arbetarskyddsstyrelsen ständigt pågående försök pädetta område. Det innebär alltså inte att vi ligger stiUa i när detgäller att undersöka gränsvärdena, utan vi har dessa frågor under intensivbevakning och utredning. Under sådana förhåUanden framhärdar jag i vad jag harsagt tidigare; Låt oss vänta tills utredningen kommer! Då kommer ocksåresultatet i form av en lagstiftning. i (c): Min fråga till var föranledd avatt ironiserade över den mening i vår partimotion, där vi gavuttryck för uppfattningen att arbetsmUjöfrågorna har varit försummade. Jagbestrider inte alls, , att arbetarrörelsen har kämpat för dessafrågor. Men det väsenthga är ju här vad det kommer för förslag och beslut idenna riksdag. Jag sätter och det har jag uttryckt tidigare mycketstor tilltro till det förslag som vi behandlar här , och jag anser att enuppföljning av det verkligen skall vara ett steg på vägen framåt. När det gäller motion jag kommer inte ihåg omherr var i då vUl jag erinra om att i den reservation somfogades tiU utskottets utlåtande står klart; "Sammanfattningsvis fårutskottet med understrykande av vikten av intensifierade mUjöpolitis-kaansträngningar för lösande av de psykiska trygghets- och anpassningsproblemen framhålla, att ett miljöpohtiskt handlingsprogram bör utarbetas så snart skekan." Det var de frågorna som den gången hade att ta ställningtill. (vpk):