prot · FW0970 · 1973-12-31 00:00:00 — Jag frågar statsrådet om han är beredd alt ge dekommuner och skolstyrelser som vill göra dessa förändringar delta bemyndigandeför att hålla eleverna kvar i den vanliga skolan, som en vanlig studieväg. den 13 aprU 1973 Om åtgärder för att motverka tristess och vantrivsel iskolarbetet HerrELMSTEDT (c): Frågorna som väckts i den härinterpellationen är inte nya på något sätt. Under slutet av 1960-talel kom detgång efler annan framställningar här i om att del inte stod rätt tilli vår skola. Arbetsron var inte den rätta och bekymmer uppstod i och med attelever upplevde tristess och dålig studiemotivation. Del föranledde mångaframställningar och motioner inte minst från centerhåU. I utskottet hade vilånga överläggningar och mynnande de ul i en utredning som skulletitta på detta - och kom tUl. Jag tycker, det måste jag säga, atl man måsteavvakta de resultat som nu har aviserat. Enligt vad jag har gjort migunderrättad om är det åtskilliga resultat att vänta därifrån inom den närmasteliden. En del har t. o. m. redan kommit. Vi har som sagt frän sida vidflera tUlfällen påpekat de problem som finns på grandskolans högstadium, ochkonstaterat atl de icke är lolerabla vare sig ur social synpunkt eller urundervisnings- och utbildningssynpunkl. Vi har också mänga gånger sagt all resultatet avgrundskolereformen, som vi ju i stort sett var eniga om, på vissa områden ickehar blivit det som vi hade hoppats. Vi har alltså påpekat de svagheter somfinns. Vi hyser oro när del gäUer elevernas inhämtande av färdigheter ochkunskaper i vissa elementära ämnen. Del har vi heller inle gjort någonhemlighet av. Ökade praktiska inslag i undervisningen menar vi åren väg sommåste prövas betydligt mera än . Jag tror emellertid att den skolmiljö som vi nu fåruppleva är en fråga som måste lösas inte bara genom beslut iriksdagen utan också genom kommunala initiativ. Där finns trols alltmöjligheter att när del gäller t. ex, stora och små skolenheter fortfarandeuträtta en del genom kommunala initiativ och planering, framför alltnär del gäller bosladslokalisering. Inle minst tror jag del är värdefullt atlerinra om det i tider då kommunsammanläggningarna står inför sin fullbordan ochdå det verkligen gäller atl se upp så atl man inte för sent varseblir problemetmed vikande elevunderlag vid många av de skolor som för blott sedanvar centralskolor. Där finns myckel atl bevaka, och vi har från vårt håll vidåtskilliga tUlfällen erinrat om jusl delta. Sedan vill jag framhålla all de lokala skolstyrelsernaborde få större frihet atl falla vissa beslut som skulle kunna vara lill gagnför vissa elever. Om åtgärder för att motverka tristess och vantrivsel iskolarbetet Kommunernahar ju möjlighet atl göra lokala bedömningar och borde inte vara lika hårtbundna av centralt fattade beslut som man är. Skolstyrelserna borde fåvidgade möjligheter atl t, ex, lösa vissa elevers bekymmer när det gälleranpassningen tUl undervisningen. Högst skiftande orsaker kan som bekantföreligga. Sedan vill jag bara tillägga atl jag förutsätter atl allasom över huvud laget funderar över de här frågorna är medvetna om problemen.Det vore märkligt annars. Jag har upplevt att vad man i ochgymnasieskolan vill ha är arbetsro när det gäller att anpassa verksamheten tUlde riktlinjer som har skisserat, 1 det arbetet har jag förstått atlalla berörda, både lärare, elever och föräldrar, är verkligt intresserade ochbesjälade av en önskan alt komma till rätta med problemen. De problem som finns i och på gymnasiet, ärkonsekvenser av de beslut som är fattade här i . Vi bör naturligtvisförsöka la vara på det positiva som finns i dessa men inle vara rädda för allerkänna de misslyckanden som dessa beslut visat sig leda tUl ulan försöka kommalill rätta med dem. Jag vUl också vid detta tillfäUe redovisa att vi inomcentern har under utarbetande ett skolpolitiskl program, vari tas upp en heldel av de problem som ligger lill grund för interpellationen. Jag tänker inleredogöra för detta program utan endast peka på all vi där kommer att krävabland mycket annat ökade möjligheter lill initiativ för den lokalaskolorganisationen. Vi menar atl det därigenom blir möjligt att i de olikakommunerna med deras skiftande förutsättningar komma till rätta med en del avde bekymmer som finns. Överläggningen var härmed slutad. § 14 Föredrogs och hänvisades Kungl, Maj:tsproposition nr 100 till lagutskottet, § 15 Föredrogs och hänvisadesmotionerna nr 1843-1854 tUl , nr 1855 lilljuslilieutskotlel samt nr 1856-1867 lUl konslitutionsutskoltel, § 16 Föredrogs och biföllsinlerpellalionsframslällningama nr 7880, §17 Interpellation nr 81 om åtgärder mot brottslighet av icke bofasta utlänningar Ordetlämnades på begäran till HerrKOMSTEDT (m), som yttrade: har pågått viss invandring avutomnor-diska zigenare till , Även tUl och sker sådaninvandring. Strängt taget är invandringen okontrollerad. har accepterat t. ex. motiveringar som utmynnar i politisk asyl utan Nr 70rimlig möjlighet liU kontroll, då del företrädesvis är fråga om personer. den som kommer från östländer. Uppgifterna om påstådd politiskförföhelse i 13 pi-ji jg-73 hemlandet har varit svåra att få belagdaberoende på alt lika lilel som andra nordiska och västliga länder i övrigt inle har tillräckligt väletablerade poliskontakler med östländerna.Detta har möjliggjort för ett flertal immigranter atl la sig in i landet på falska premisser: förfalskade legitimalionshandlingar ochosanna berättelser. En våg avsärartad brottslighet inom har blivit föhden. skulle de svenska myndigheterna ha kunnathindra delta genom ökade ansträngningar lill kontakter med västeuropeiskapolismyndigheter, vilka är betydligt mer lättUlgängliga än sina östliga motsvarigheter.En ansenlig skara av de här ifrågavarande invandrarna - de ulomnordiskazigenarna har nämligen skaffat sig ett dokumenterat brottsrenommé iVästeuropa innan de sökt sig lill . Det är alltså fråga om personer somkommit från via västeuropeiska länder och som ägnat sig åtfortlöpande brottslig verksamhet. Svensk valhänthet i handläggningen avinvandringsärenden har således föhts av händelser, för vilka den som återges iföljande berättelse är en typisk representant: Två kvinnor kommer in i en snabbköpsbutik och väher utnågra småsaker för en obetydlig summa. I kassan drar den som avser betala framen tusenkronorssedel, vilken kassabilrädet växlar. Då tar den andra kvinnanfram en sedel, som är av betydligt lägre valör och lämnar fram den. Hela tidensamtalar de bägge kvinnorna sinsemellan och med kassabilrädet intensivt på etlför biträdet obegripligt, främmande språk, vUkel givelvis är distraherande.Kvinnan, som fått sin lusenlapp växlad lämnar tillbaka växelpengarna, får igenden sedel hon ursprungligen betalade med, varpå hon lämnar butiken tillsammansmed sin kamral. Utanför affären väntar, på betryggande avstånd från affären, eneller flera män i bil, méd vilken kvmnorna ger sig av. upptäcker man iaffären vad som egentligen inträffat förrän kassan avstäms och visarbrist på . Vad här har beskrivits brukar kallas växlingsslölder, eninte obekant företeelse för t. ex. den tyska polisen, som registrerat personer,vilka gjort sig kända för denna brottslighet. I inträffade på en och enhalv månad i början av 40 sådana här brott efler varandra.Sammanlagt ell femtonlal polisdistrikt drabbades. Det är så gott som fastslagetall det är samma bilburna sällskap med släkt och vänner som ligger bakombrotten. Spaningar har klargjort vilka familjer som kan misslänkas. Eftersomdel inte går all åtala kollekliv och man inle exakt kan fastslå vUken ellervilka individer som utfört handlingarna som sådana, måste man avvakta full bevisning.Del medför för det mesta alt de misstänkta kommer undan. Övriga brottshandlingar som är typiska för de här nämndaulomnor diska zigenarna utgör pälsstölder - t. o. m. mitt på husa dagen - stölder i bostadshus, också , åldringsbrott, bedrägeri i samband med ambulerande försäljning av "äkta" mattor, fickstölder i samband med 217 Nr 70 trängsel på varuhus, bedrägeri motsocialvärdsmyndighelerna och brott Fredaeen den °*- skattelagstiftningen. Del skulle föra för långt all här gå inpå 13 april1973 ytterligare detaljer, men enbrottstyp bör på grand av sin upprörande -------------------- simpelhet särskUl omnämnas. Jag avser självfaUet de s, k, åldringsbrolten. Underflera år har vi i sluppU dessa brott, där ensamboende åldringaruppsökts i sina hem av människor som trängt sig in under olika förevändningar,inte minst i samband med gårdfarihandel, och tillgripit pengar eller-värdeföremål bakom ryggen på de gamla och invalidiserade. Tyvärr hör nu dessabrott liU ordningen igen och sambandet med invandringen av östslalszigenare ärlika uppenbart som bevisningen är svår. Svårigheterna alt komma åt den här nämnda brottslighetensammanhänger med brottslingarnas stora röriighet och kolleklivism. Kolleklivenspersonaluppsättning varieras ständigt och avsiktligt för all spaning ochbevisföring skall försvåras. Eftersom denna brottslighet inle är grov ivedertagen bemärkelse som de polisiära resurserna är ansträngda tilldel yttersta är det självfallet motbjudande för polisen all lägga ner ettoerhört omfattande arbete i dessa sammanhang. De knappa resurserna måste främstutnyttjas liU bekämpande av den farligare brottsligheten. Emellertid måste man också tänka på offren. För t. ex.gamla, invalidiserade, sjuka och fattiga, som råkar ut för samvetslösa tjuvaroch bedragare, innebär del inle säUan djup tragik. Enligt min mening borde mansöka förebygga delta och därlUl minska polisens arbetsbörda och bekymmer. (Mänga poliser gör sig rent av dåligt samvete för alt de inte hinner med allbekämpa den här nämnda brottsligheten fullt ut! ) sätt vore en effektivareinvandringskontroll. Med stöd av vad jag här anfört anhåller jag om kammarenstillstånd alt tUl herr statsrådet och chefen för få stäUaföhande fråga: Är herr statsrådet beredd atl medverka lill en sådanskärpning av invandringskonlrollen att de tjuvnads- och bedrägeribrolt sombegås här i av företrädesvis kringflackande ulomnordiskazigenarkollektiv kan förebyggas? Denna interpeUalionsframslällning bifölls. § 18 Anmäldes och bordlades Kungl. Majts proposition nr115 med förslag lill åtgärder för all bekämpa brollsligheten och förbättra denallmänna ordningen. § 19 UtstrJickt motionstid Ordet lämnades på begäran lill HerrKOMSTEDT (m), som yttrade: Jag hemställer, all kammaren ville besluta att tiden för avgivandeav motioner i anledning av de Kungl. bordlagtsvid kammarens sammanträden onsdagen den 1 , torsdagen 218 och måtte medhänsyn lill infallande helg utsträckas till delsammanträde, som infaller näst efler från det respektive Nr 70 propositioner kom kammaren tUl hända. 13aprU 1973 Denna hemställan bifölls. § 20 Meddelande ang. enkla frågor Meddelades atl följande enkla frågor framställts, nämligenden av Nr 186 () till herr utrikesministern omutlämningsavtal vidmisstanke om grövre skallebroll: Är det enligt statsrådets mening angelägel atl med såmånga länder som möjligt och i första hand de europeiska få lUl stånd enöverenskommelse om utlämning av personer misstänkta för grövre skattebrott? Vadhar gjorts för alt nå sådana överenskommelser? Nr 187 () till herr utrikesministernangående principerna för finansiering av svenska gåvoleveranser tillu-länderna: VUl utrikesministern redogöra för de principer som skallgälla för finansiering av svenska gåvoleveranser till , närupphandling av sysselsältningspolitiska skäl sker i av varor som kanköpas lill lägre priser utomlands? Nr 188 i (vpk) lill herrjustitieministern angående Industrins försvarsbyrås förhåUande tUl : Är justitieministern beredd alt redogöra för efler vilkaprinciper samarbetet mellan Industrins försvarsbyrå och är utformat? § 21 På hemställan av herr förste vice talmannen beslötkammaren att ajournera sina förhandlingar lill för allbereda ytterligare lid för motionsavlämnande. § 22 Förhandlingarna återupptogs under ledningav fru andre vice talmannen. § 23 Anmäldes och bordlades Nr 20 ianledning av motioner angående företagsbeskattningen Nr 23 i anledning av motioner om sparslimulerande åtgärder vid Nr 15 i anledning av Kungl. Maj:ls i propositionen 1973:1gjorda framställningar om anslag för /74 lill kriminalvården, m.m. jämte motioner Nr 70 betänkande: den ' anledning av Kungl. Majts proposition 1973:62 med förslag 13 april1973 *'" '8 " ändring i lagen (1929:77) om iraflkförsäkring ämotorfordon Nr 3 i anledning av Kungl. Maj:ls islalsverksproposilionen framlagda förslag rörande del statligautvecklingsbiståndet jämte motioner Nr 9 ianledning av motion om samhällelig kontroll av prostitutionen Nr 11 ianledning av motioner angående vissa medicinska specialiteter m. m. Nr 18 i anledning av propositionen 1973:65 angående anslaglill regionmusiken för /74, m. m. jämte motioner Nr 19 i anledning av propositionen 1973:85 angåendeutgifter på tilläggsstat 111 lill riksstalen för /73 i vad avserutgifter inom verksamhetsområde lill kyrkliga ändamålsamt till radio- och televisionshus Nr 20 i anledning av propositionen 1973:85 angåendeutgifter pä tUläggsstat lill till riksstalen för /73 i vad avserutgifter inom jordbruksdepartementels verksamhetsområde lill bidrag till projekteringskostnaderför Nr 23 angående uppskov med behandlingen av vissa ärenden Nr 19 i anledning av propositionen 1973:17 med förslaglill lag öm hälso- och miljöfarliga varor, ni. m. jämte motioner Nr 21 i anledning av propositionen 1973:67 angåendestödåtgärder pä fiskets område, m. m. Nr 23 i anledning av propositionen 1973:85 angåendeutgifter pä liUäggsstat till riksstalen för /73 i vad avseranslag inom verksamhetsområde Nr 36 i anledning av propositionen 1973:85 angåendeutgifter på tilläggsstat till riksstalen för /73 i vad avserinduslrideparteinentels verksamhetsområde jämte motion Nr 37 i anledning av propositionen 1973:57 angåendeåtgärder för gjuteriindustrin jämte motion Nr 38 i anledning av propositionen 1973:1 i vad avseranslag för /74 inom industridepartementets verksamhetsområdeavseende struklurgaranlier lill förelag inom vissa industribranscher m. m. jämtemotion Nr 39 i anledning av motion om förbud mot försäljning avslrål- --0 kaminer ulan överheltningsskydd Civilutskoltetsbetänkande: Nr 70 Nr 17 ianledning av propositionen 1973:85 angående utgifter den tUläggsstatIII tUl riksstalen för /73 inom inrikesdeparte- j3 gpjj| [973 § 24 Anmäldes och bordlades följande motioner: Nr 1868 av m. fl. Nr 1869av herrar och i Nr 1870 av och avlämnade ianledning av Kungl, Maj:ts proposition 1973:76 angående samhällsinsatser påläromedelsområdet Nr ISll av avlämnad i anledning av Kungl, Majts proposition 1973:84 angående särskild studiegång för grundutbildning till sjuksköterska/sjukskötare m, m. Nr I872 av himark Nr I 873 av m. fl. Nr I 874 av m. fl. Nr 1875 av wj,/7. Nr 1876 av herr 5oo »i./7. Nr 1 877 av i Nr I 878 av herrar och Nr 1 879 av herrar Gadd och iEskilstuna Nr 1 880 av herrar och Nr 1881 av m. fl. Nr 1884 av herr/./d«r(/ Nr 1 887 av i Nr 1888 av i Åkersbergam. Nr I 889 av i Örebrooch fröken Nr 1890 av herrar iEskilstuna och Gadd Nr I 892 av herrar i ochHedin Nr 1893 av m. fl. avlämnade i anledning av Kungl. Maj:ts proposition 1973:90 med förslag till ny regeringsform och ny riksdagsordning m. m. Nr 1 894 av m. fl.avlämnad i anledning av Kungl. Maj:ts proposition 1973:91 angående ändratbelöningssystem för statsanställda m. fl. Nr 1895 av m. fl. avlämnad i anledning av Kungl. Maj:ls proposition 1973:95 angående transportstöd som regionalpolitiskt medel ' Nr 70 § 25 Kammaren åtskildes kl. 1 5.01.