prot · FW09159 · 1973-12-31 00:00:00 — Den som vill att kammaren bifaller näringsutskottets hemställan i betänkandetnr 69 punkten 2 röstar ja, den det ejviU röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 2 av m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr i begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 3 av i m. fl., ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan herrAndeisson i begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller näringsutskoftefs hemställan i betänkandetnr 69 punkten 3 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifaUit reservationen nr 3 av i Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 4 av i Glömminge m. fl., ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr i begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller näringsutskottets hemställan i betänkandetnr 69 punkten 4 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 4 av i Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr i begärde rösträkning verkstäUdes votering medomröstningsapparaf. Denna omröstning gav följande resultat: Propositioner gavs på bifall fill dels utskottetshemsfällan, dels reservationen nr 5 av nerr Regnéll m. fl., och förklarades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan iGlömminge begärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition; Den som vill att kammaren bifaller näringsutskottets hemstäUan i betänkandetnr 69 punkten 5 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 5 av m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr Böriesson i Glömminge begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Punkterna 6 och 7 Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. Anläggningslag m. m. § 3Anläggningslag m. m. Föredrogs civilutskottets betänkande nr 33 i anledning avpropositionen 1973:160 med förslag till anläggningslag m. m. jämte motioner. Maj;t hade i propositionen1973:160, under åberopande av bilagda utdrag av statsrådsprotokollet överjustitieärenden för och samtlagrådets protokoll, föreslagit att anta vid propositionen fogadeförslag till lag omförvaltning av samfälligheter. Anläggningslag m. m. lag om införande avanläggningslagen ( ) och lagen ( ) om förvaltning av samfälligheter, lag om förmånsrätt för fordringar enligt lagen ( ) omförvaltning av samfälligheter, lag om ändringi lagen (1904:48 s, 1) om samäganderätt, lag om ändringi lagen (1938:274) om rätt till jakt, lag om ändring i lagen (1946:807)om handläggning av domstolsärenden, lag om ändringi lagen (1950:596) om rätt fill fiske, lag om ändringi fastighetsbildningslagen (1970:988), lag om ändringi väglagen (1971 ;948), lag om ändringi lagen (1955:183) om bankrörelse, lag om ändringi lagen (1955:416) om sparbanker, lag om ändringi lagen (1956:216) om jordbrukskasserörelsen, lag om ändringi lagen (1969:732) om postbanken, lag om ändring i förordningen (1968:576) om Sverigesstadshypotekskassa och om stadshypoteksföreningar, lag om ändringi jordabalken, förordning omändring i sfämpelskafteförordningen (1964:308). Beträffandepropositionens huvudsakliga innehåll anfördes följande; "Samverkan mellan fastigheter för tillgodoseende avgemensamma behov blir alltmer nödvändig. Sådan samverkan kan avse vägar, parkeringsutrymmen,lekplatser, anordningar för värme-, vatten- och avloppsförsörjning och andrahknande anläggningar. Till fastigheter hör ofta också samfälligheter somförvalfas av fastighetsägarna gemensamt. I propositionen läggs fram förslag fill anläggningslag.Bestämmelser om inrättande och förvaltning av gemensamma anläggningar finns f.n. i bl. a. lagen (1939:608) om enskilda vägar och lagen (1966:700) om vissagemensamhetsanläggningar. Den nu föreslagna lagen är avsedd att träda i ställetför de bestämmelser om inrättande av gemensamma anläggningar som finns inyssnämnda båda lagar. Lagförslaget syftar till att samordna och moderniseragällande bestämmelser samt anpassa dessa fill fastighets-bildningslägen(1970:988). Det omfattar dock inte sådana vägar inom områden med tätarebebyggelse om vilka bestämmelser finns i 3 kap. lagen om enskilda vägar. I propositionen läggs vidare fram förslag till lag omförvaltning av samfälligheter. Bestämmelser om förvaltning av mark som ärsamfälld för flera fastigheter finns f. n. i lagen (1921:299) om förvaltning avbysamfälligheter och därmed jämförliga samfällda ägor och rättigheter(bysamfällighetslagen). Denna lag är föråldrad, och (rskr 1957:154)har begärt en översyn av den. Den föreslagna lagen är avsedd att träda istället för såväl bysamfällighetslagen som förvaltningsbestämmelserna i lagenom enskilda vägar och lagen om vissa gemensamhetsanläggningar. Förslagetsinnebörd är att förvaltning av samfällighef skall anordnas på eftdera av tvåsätt. Delägarna skall kunna antingen handha förvaltningen själva eller bilda ensärskild juridisk person, s. k. samfälUghetsförening, för förvaltningen. Deföreslagna lagarna avses träda i kraft ." I detta sammanhang hade behandlats de i anledning avpropositionen väckta motionerna 1973:2167 av m.fl.(m, c, fp) vari hemställts att beslutade aft § 7 ianläggningslagen ändrades så att majoritetsbeslut fordrades för attfastighetsägare skulle kunna tvingas deltaga i en gemensamhets-anläggning, samt att 31 § i lagenom förvaltning av samfälligheter utgick. Anläggningslag m. m. 1973:2169 av ()vari hemställts att för sin del skulle anta ett förslag fill lag omvissa åtgärder för främjande av saneringsverksamhet m. m. med av motionärenföreslagen lydelse, innebärande bl. a. att ägare av fastigheter ibostadskvarter skulle, sedan de bildat samfälUghetsförening, kunna få rätt attmot viss fastighetsägares bestridande men på dennes kostnad vidta vissabyggnadsåtgärder för att avhjälpa brister som var till olägenhet för övrigafastigheter, 1973:2170 av herrar ()och Wennerfors (m) vari hemställts att skulle avslå de ipropositionen 1973:160 framlagda förslagen i vad de rörde finansieringsfrågornaoch i stället anta regler som byggde på statsgaranti, 1973:2171 av i (fp) varihemställts att riksdagenskulle avslå propositionen 1973:160 med motiveringen att frågan bordebehandlas vid nästa års riksdag, att för den händelse detta yrkandeavslogs ikraftträdandet framflyttades för att bereda myndigheter och allmänhetskälig tid att bli informerade och göra nödvändiga förberedelser införikraftträdandet. 1973:2172av () vari hemställts att beslutade attfastighetsbildningsmyndigheten skulle vara förrättningsmyndighet enligtanläggningslagen, att 41, 42 och44 §§ anläggningslagen omarbetades så att klarhet kunde vinnas i de avseendensom påtalats i motionen eller att erforderliga motivutfalanden gjordes, att sådanaändringar vidtogs i lagtexten till berörda lagförslag att det klart framgickvilka rättigheter och skyldigheter som medföljde fastigheter som deltog iutförande och drift av en anläggning och fastigheter som enbart deltog idriften, attpromulgationslagens 12 § kompletterades med en hänvisning även fill 43 §anläggningslagen samt att berördalagar skulle träda i kraft först . beträffandebehandling av propositionen vid riksdag att skulle avslåmotionen 1973:217 1, yrkandet 1, beträffandeutformningen av anläggningslagens regler om rättigheter och skyldigheter attriksdagen skulle avslå motionen 1973:2172, yrkandena 2 och 3 i denna del. Anläggningslag m. m. k. opinionsvillkoret att med avslag på motionen 1973:2167,yrkandet 1, skulle anta det vid propositionen fogade förslaget tillanläggningslag i vad avsåg 7 §, beträffandeberäkning av andelstal för byggande av väg m. m. att med bifall tillKungl. Maj:ts förslag och i anledning av motionen 1973:2 172, yrkandet 3 i vaddet inte behandlats under 2 ovan, skulle a. anta det vid propositionen fogade förslaget tillanläggningslag i vad avsåg 15 och48 §§, b. godkännavad utskottet anfört, 5. beträffande möjlighet att förordna särskild förrättningsmanför anläggningsförrättning att med avslag på motionen 1973:2172, yrkandet I, skulle a. anta de vid propositionen fogade förslagen tillanläggningslag respektive lag om förvaltning av samfälligheter, det förra i vad avsåg 4 § andra stycket och 30 § andra stycket, det senare i vad avsåg 20 § andra stycket, b. godkänna vad utskottet anfört om handläggningen avvissa myndig hetsuppgifter, c. som sin mening ge Kungl. Maj:t till känna vadutskottet anfört i anslutning filt förordnande av vissa administrativa föreskrifter, beträffandeutformningen av regler om verkan i vissa fall av sammanläggning,fastighetsöverföring och fastighetsdelning att med avslag på motionen1973:2172, yrkandet 2 i denna del, skulle anta det vid propositionen fogadeförslaget till anläggningslag i vad avsåg 41 och 42 §§, beträffandeverkan i vissa fall av fomräffsupplåtelse att med avslag på motionen1973:2 172, yrkandet 2 i vad det inte behandlats under 2 och 6 ovan, skulleanta det vid propositionen fogade förslaget fill anläggningslag i vad avsåg 44§, beträffandemöjlighet för att utse ledamöter i samfällighetsföreningsstyrelse aft med avslag på motionen 1973:2167, yrkandet 2, skulleanta det vid propositionen fogade förslaget fill lag om förvaltning avsamfäUigheter i vad avsåg 31 § och 67 § andra stycket, beträffandefrivillig överenskommelse om delaktighet i gemensam-hetsanläggning m. m. attriksdagen i anledning av Kungl. Maj:fs förslag och med bifall till motionen1973:2172, yrkandet 4, för sin del skulle anta det vid propositionen fogadeförslaget till lag om införande av anläggningslagen och lagen om förvaltning avsamfälligheter i vad avsåg 12 § med den ändrade lydelse som utskottetföreslagit, 10. beträffande finansieringsreglerna att medavslag på motionen 1973:2170 skulle anta de vid propositionen fogade förslagen till a. lag om införande av anläggningslagen och lagen omförvaltning av samfälligheter i vad avsåg 19 §, andra stycket, b. lag om förmånsrätt för fordringar enligt lagen omförvaltning av samfälligheter, såvitt ej gällde ikraftträdandebestämmelsen, 11. beträffande ikraftträdande av lagstiftningen att med Maj:ts förslag, i anledning av motionen 1973:2171, yrkandet 2, och medbifall till motionen 1973:2172, yrkandet 5, för sin del skulle anta a. förslaget till lag om införande av anläggningslagen ochlagen om förvaltning av samfälligheter såvitt avsåg 1, 7, 9 och 15 §§ med den ändrade lydelse som utskottet föreslagit, b. förslagen till lag om ändring i lagen (1946:807) omhandläggning av domstolsärenden, till lag om ändring i lagen (1950:596) om rätt till fiske och till förordning om ändring i stämpelskatteförordningen (1964:308), allt såvitt avsåg ikraftträdandebestämmelserna, med den ändrade lydelse som utskottet föreslagit, c. ikraftträdandebestämmelser till Kungl. Maj;ts med 46,913 samt 15 och 16 betecknade lagförslag, samtliga med följande ändrade lydelse: "Denna lag träder i kraft . 12. beträffande viss utformning av banklagstiftningen m.m. att skulle a. för sin del anta den ändrade lydelse, som ufskoftet fill följd av beslut om samgående mellan postbanken och kredit bank föreslagit av lag om ändringi lagen (1955:183) om bankrörelse, såvitt avsåg 57 §, lag om ändringi lagen (1955:416) om sparbanker, såvitt avsåg 26 §, lag om ändringi lagen (1956:216) om jordbrukskasserörelsen, såvitt avsåg 34 §, lag om ändringi förordningen (1968:576) om stadshypotekskassa och omstadshypoteksföreningar, såvitt avsåg b. avslå förslaget till lag om ändring i lagen (1969:732)om post banken, beträffandelagstiftning om bostadssanering att skulle avslå motionen 1973:2169, beträffandelagförslagen i övrigt att skulle anta de vid propositionen fogadelagförslagen i vad de inte behandlats under 2-12 ovan, beträffandesärskild information att som sin mening gav Kungl. Maj:f till kännavad utskottet anfört. Anläggningslag m. m. 1. beträffande det s. k. opinionsvillkoret av herrarWennerfors (m) och () som ansett att utskottet under 3 borthemställa, att i anledning av Kungl.Maj:ts förslag och med bifall till motionen 1973:2167, yrkandet 1, för sin delskulle anta det vid propositionen fogade förslaget till anläggningslag i vadavsåg 7 § med den ändrade lydelse som reservanterna föreslagit. 2. beträffande möjlighet för att utseledamöter i samfällighetsförenings styrelse av herrar Wennerfors (m) och () som ansett aft utskottet under 8 bort hemställa. Anläggningslag m. m. att med avslag på Kungl. Maj:ts förslag och medbifall till motionen 1973:2167, yrkandet 2, beträffande det vid propositionenfogade förslaget fill lag om förvaltning av samfälligheter a. inteskulle anta 31 §, b. skulle anta 67 § andra stycket med den ändrade lydelsesom reservanterna föreslagit, c. skulle anta paragrafbeteckningar med av beslut enligt aföranledd omnumrering, 3. beträffandefinansieringsreglerna av herrar Wennerfors (m) och () som ansett att utskottet under 10 bort hemsfälla, aft med avslag på Kungl. Maj:ts förslag och medbifall till motionen 1973:2170 inte skulle anta de vid propositionen fogadeförslagen till a. lag om införande avanläggningslagen och lagen om förvaltning av samfälligheter i vad avsåg 19 § andra stycket, b. lag om förmånsrätt förfordringar enhgt lagen om förvaltning av samfäUigheter, såvitt ej gällde ikraftträdandebestämmelsen, 4. beträffandeikraftträdandebestämmelser av herrar Wennerfors (m) och () som - under förutsättning av bifall fill reservationen nr 3 ansett att utskottet under 1 I bort hemställa, att med avslag på Kungl. Maj:ts förslag för sindel skulle anta a. förslaget till lag ominförande av anläggningslagen och lagen om förvaltning av samfälligheter såvitt avsåg 1, 7, 9 och 15 §§ med den ändrade lydelse som reservanterna föreslagit, b. förslagen till lag omändring i lagen (1946:807) om handläggning av domstolsärenden, till lag om ändring i lagen (1950:596) om rätt fill fiske och till förordning om ändring i stämpelskatteförordningen (1964:308), allt såvitt avsåg ikraftträdandebestämmelserna, med den ändrade lydelse som reservanterna föreslagit, c. ikraftträdandebestämmelsertill Kungl. Maj:ts med 5 och 6, 9-13 samt 15 och 16 betecknade lagförslag, samtliga med följande ändrade lydelse: "Denna lag träder i kraft den . 5. beträffandelagstiftning om bostadssanering av herrar Wennerfors (m) och () som ansett att utskottet under 13 bort hemsfälla, att i anledning av motionen 1973:2169 som sinmening gav Kungl. Maj:t till känna vad reservanterna anfört. Till betänkandet hade fogats ett särskilt yttrande avherrar Wennerfors (m) och (). HerrADOLFSSON (m): Jag skall infe i onödan förlänga debatten ikammaren, men reservationerna i civilutskotfets betänkande nr 33 behöver kommenterasnågot. När det gäller bakgrunden fill reservationen I vill jagsäga att det är anmärkningsvärt att en gemensamhetsanläggning skall kunnabildas mot enmajoritet av delägarnas vilja. Det är Uka anmärkningsvärt att länsstyrelsernaskall kunna utse ledamöter i samfällighetsstyrelse på så lösa grunder somföreslås i propositionen, där det sägs: "kan utse ledamöternär omständigheterna ger anledning till det." Reservation 3 behandlar finansieringsreglerna förgemensamhetsanläggningar. Enligt de nu föreslagna reglerna skall säkerhet förlån för nya anläggningar kunna åstadkommas genom att gamla botfenlån i berördafastigheter flyttas upp. De förut befintliga lånen på fastigheten kommerdärigenom att få sämre säkerhet. En sådan princip rymmer så mycket av osäkerhetoch godtycke att den knappast hör hemma i svensk lagstiftning. När det gäller reservation 5 i samma betänkande vill jaganföra att det finns ett nära praktiskt samband mellan bostadssanering ochgårdssanering. Möjligheterna att samordna gårdssanering med övriga byggnadsåtgärderi äldre bostadskvarter har i viss mån förbättrats genom den antagnabostadssaneringslagen, som träder i kraft . De nu framlagdaförslagen kan i vissa stycken bli användbara som komplement till dennasaneringslagstiftning. Saneringsverksamheten inom den äldre bebyggelsen sker oftakvartersvis. Inom ett byggnadskvarfer måste man dock räkna med att någon ellernågra fastighetsägare kan ha svårigheter att medverka i saneringsarbetet eUersakna intresse för det. Detta kan ibland bli till allvarlig nackdel försaneringsverksamheten och förhindra en samordnad upprustning. Att någonfastighet i kvarteret infe motsvarar föreskrivna standardkrav kan vidareförsämra boendemiljön till men också för övriga intressenter och boende ikvarteret. Det är därför motiverat att ytterligare underlätta enorganiserad samverkan för kvarferssanering. Att saneringsverksamheten igörligaste mån främjas är av stor betydelse både från sysselsättningssynpunktoch från bostadssociala synpunkter. Den nya anläggningslagen kan visserligenvara till god hjälp för att åstadkomma behövlig gårdssanering ochgemensamhetsanläggningar för kvarteret i anslutning härtill. Men anläggningslagensbestämmelser är begränsade till syftet att inrätta gemensamma anordningar avolika slag i kvarteret. Allmänt sett måste det vara värdefullt att på platsen haen organisation för saneringsverksamhefen som representerar de närmast berördaparterna. För saneringsutvecklingen behövs särskilt en sådan gemensam part sombåde kan ta ekonomiskt ansvar och föra förhandlingar. Saneringslagens påtryckningssystem är tungrott,myndighetsbetonat och infe särskilt psykologiskt upplagt om syftet ärsamförstånd. Det blir en lång omväg att alltid och endast vara hänvisad tillatt anlita kommunen, som väl inte alltid har möjlighet aft fa det praktiskaansvaret för saneringsåtgärder. Visserligen finns kommunala bostadsföretag afttillgå, men är de alltid lämpade, om de över huvud taget ställer upp? Finns detmed säkerhet någon kapacitet att utnyttja i praktiskt arbete? Kommunaltdirekfägda hus är t. o. m. uttryckligt undantagna från saneringslagenstillämpningsområde - hur rimmar det med talet om ett allomfattande kommunaltansvar? Anläggningslag m. m. Nr 159 Både fastighetsägare ochhyresgäster har nytta av en part som finns Fredaeenden inom räckhåll i det egna kvarteret.Därför borde saneringssällskap vara 14december 1973 '"" Saneringslagens påfryckningssystem förenklas avsevärt om vi får Anläggningslag m. m. Jag ber, herr talman, att få yrka bifall till de reservationer vid civilutskotfetsbetänkande nr 33 under vilka moderata samlingspartiets Under detta anförande övertog herrtalmannen ledningen av kammarens förhandlingar. i har i motionen 2171hemstäUt att propositionen om anläggningslag i första hand skall avslås och iandra hand att den skall träda i kraft än den ipropositionen föreslagna, som är . Förstahandsyrkan-det berorpå att propositionen, som har drygt 600 sidor, kom så sent fill attmotionstiden utgick ; full förlängning av motionstiden kundesåledes inte utnyttias. Man har därför haft svårigheter att i utskott ochriksdag få en ordentlig sakbehandling. Det är tredje kvällen som frågan står påriksdagens föredragningslista men först nu i elfte timme kan vi taupp den till debatt. Utskottet har, med den lojalitet som är egen förutskotten, avvisat motionens avslagsyrkande, men gått med på aft förskjutaikraftträdandetiden till . Detta motiverar utskottet med att detinte bara är som behöver på sig utan även myndigheter av olikaslag, kreditinstitut, fastighetsägare och kommunala planeringsorgan. Det behövsockså tid för information om den här ganska krångliga materian som ingår ilagen. Jag ser med tillfredsställelse att vi kunde nå enighet om förskjutningenav ikraftträdandet. Som ledamot av civilutskoffet och som yrkesman är jagallmänt intresserad av att planering inte görs som självändamål utan att manockså genomför planerna. Därför har jag haft intresse för den härlagstiftningen och försökt sätta mig in i den. Men den har varit ganskasvårforcerad. Första frågetecknet sätter jag beträffande lagens titel.Den heter anläggningslag och jag tycker det är ganska missvisande. Det är någonpromille, knappt det, av de anläggningar som görs här i landet, somfaller under lagen. Vi har allmänna vägar, kraftverk, hamnar och allt annat somkallas för anläggningar men som inte alls berörs av lagen. Misstag kan därförlätt göras av den som är van att röra sig med det vanliga anläggningsbegreppef. Jag påpekade i min motion, 2172, aft det redan i 1 §första stycket står att lagen gäller för anläggningar gemensamma för flera fastigheter. Sedan slår man fast namnet gemensamhetsanläggningar och använder det i alla grundläggande paragrafer, ofta som inledning. Föredragande statsråd har tagit del av kritik som kommit fram under remissbehand lingen och sagt aft det är missvisande att kalla lagen för lag om gemensamhetsanläggningar eftersom man, enligt lagen, även kan ta ut 156 enskild väg för enstaka fastighet. Men det är ett ytterst sällan förekommandeundantag och det är inte riktigt att ge lagen ett namn efter ett sällanförekommande undantag. I så fall skuUe undantaget stå redan i första paragrafen,som ger själva upptakten till lagen. Ja, vis av skadan om man nu skall skryta med att manblir visare eller i varje fall luffrad av erfarenhet om svårigheteratt få igenom sådana här namnändringar som fortplantar sig igenom flera andralagar och lagändringar, har jag inte ställt något yrkande om att få ändralagens titel. Men jag ångrar mig nästan när jag får se regeringens officiellaorgan , där man slår upp den här lagstiftningen med storabokstäver och säger att en ny lagstiftning föreslås om gemensamhetsanläggningar.Sedan talas det om dels en anläggningslag, dels en samfällighetslag. Dettaföreslås av statsrådet . Man talar omgemensamhetsanläggningar, men man vill infe kaUa lagen för det som den verkligenär. Det kan hända att jag hade kunnat få bifall till min motion om jag hadeställt något yrkande, men jag gjorde bara några antydningar i motionen. Jag skulle sedan vilja göra några reflexioner omoklarheter i lagtexten - det är ganska gott om sådana. Jag börjar med frågan om rättigheter och skyldigheter vidändrade förhållanden, när nya fastigheter kommer till genom uppdelning,sammanläggning eller andra förändringar. Det står ganska klart uttryckt i frågaom skyldigheterna men ingenting i paragraferna om rättigheterna. Men ispeciallagstiftningen får man faktiskt i något fall reda på hur det är tänktmed rättigheterna. Utskottet säger att det grundläggande systemet förrättigheter och skyldigheter inte uttömmande har beskrivits i lagtexten. När manbehandlat problemen i utskottet har man försökt förklara begreppen rättigheteroch skyldigheter, men utskottet säger att det infe anses behövligt att föreslåändringar i lagtexten eller att göra några särskilda motivutfalanden. Då får jag inskränka mig till att tacka för behandlingen.Jag tolkar utskottets skrivning så att den utgör ett motivuttalande. Men helsthade jag velat ha en ändring i själva paragrafen. 1 de två lagar som det härgäller, nämligen lagen om gemensamhetsanläggningar och det kapitel ur lagen omenskilda vägar, som man nu överfört hit, säger man ju klart ut detta omrättigheter och skyldigheter. Det är alltså i själva verket en dålig samordningoch modernisering av lagarna som man gjort. Resultatet har blivit att detendast är möjligt att förstå lagarnas innebörd med hjälp av motivuttalande. Vad är för övrigt skillnaden mellan fastighet som äransluten till gemensamhetsanläggning enligt 41 och 42 §§ och fastighet somdeltar i gemensamhetsanläggning enhgt 44 §? Antaghgen menar man precis sammasak, fasfän det formulerats olika i olika paragrafer.