prot · FW0978 · 1973-12-31 00:00:00 — Del kan därför sägas alt egenavgiften iviss mån kränker den enskUdes rätt, därför att den dels bidrager tiU att vissafysiska personer drabbas av väsentligt högre skatt än andra kategorierskallskyldiga, dels genom atl skallen för alla dessa småföretagare t. o. m. bhrstörre än om de vore akliebolagsägare. Atl så är fallet är ingalunda okänt förregeringen, men man har - förmodligen av politiska motiv - vägrat atl rätta tihförhåUandet. Därför tvingas moderata samlingspartiet atl åter komma igen ochkräva ändring. Jag ber, fru talman, atl med det anförda få yrka bifalltUl reservationen 3 lUI utskottets betänkande. Den allmänna arbetsgivaravgiften m. m. HerrLÄRSSON i (fp): 1 reservationen I begär vi från folkpartietoch att en skyndsam översyn av arbetsgivaravgiften skall göras.Som skäl anför vi främst följande. Alla torde vara överens om atl arbetsgivaravgiften drabbarspeciellt de ideella organisationerna hårt. Dessa har lönekostnader av växandeomfattning för sin verksamhet men kan inle "lyfta av"arbetsgivaravgiftens höjningar - beroende på både rUcsdagsbeslut ochlöneinflationen -genom alt öka priserna på sina tjänster. Organisationernaarbetar nästan helt på basen av frivilliga bidrag och har givetvis svårigheteratt få dessa all växa i takt med kostnadsökningarna. När arbetsgivaravgiften infördes var det en enkel ochrationell lösning alt kompensera slalen för det skattebortfall som övergångenfrån oms till moms innebar. Arbetsgivaravgiften, som ju är en ren skatt på 7 protokoU 1973. Den allmänna arbe tsgivaravgiflen m. m. lönen,innebar redan när den infördes en snedbelastning i jämförelse med momsen på såvis atl löneskatten drabbade de arbetskraftsintensiva förelagen hårdare än dekapitalintensiva - en snedbelastning som den avskaffade momsen inte hademedfört. Avsikten var i del läget inle att särskilt belasta dearbetskraftsinlensiva företagen. har löneskatten visat sig kunnaanvändas som etl konjunkturpolitiskt instramenl. Inför lågkonjunktur ochhotande arbetslöshet kan den sänkas för all stimulera lill ökadenyanställningar. Inför högkonjunktur och väntad överhettning av arbetsmarknadenkan löneskatten höjas för att begränsa efterfrågan på arbetskraft. Somlokalise-ringspoliliskt medel kan löneskallen även användas genom olika avgiftsuttag.Dock får man konstalera att fyrdubblingen av löneskallen i rådandelågkonjunktur knappast kan visa på större insikter om dess konjunkturpåverkandeeffekter. Däremot har löneskatten framför allt skärpt den icke avseddasnedbelastningen för de arbetskraftsinlensiva företagen. Löneskatten har med sin ökande sloriek visat sig drabbavissa yrkesgrupper särskUt hårt. Den s. k. egenavgiften för företagare drabbari vissa verksamheter inte bara arbetskraftskostnaderna utan dessutom vissadelar av avkastningen på nedlagt kapital, såsom i exempelvis jordbruk. Även för vissa självständigt utövande konstnärer ochförfattare kan löneskattens rimlighefifrågasättas. Del är bl. a. av de nu anförda tungt vägande skälen som vireservanter -vill ha en översyn av löneskalten och dess verkningar. Det ärmärkligt all en skatt vars allmänna verkningar är så illa utredda skall få ökasutan att erforderlig utredning göres. Det är så myckel märkligare som skalteutskoltetsmajoritet själv vid löneskattens fördubbling 1972 sade all "den framtidautvecklingen får utvisa om speciella åtgärder erfordras för att minskaverkningarna av den höjda avgiften för bl. a. de ideella organisationerna". Med del sagda ber jag alt få yrka bifall Ullreservationen 1 av folkpartisterna och centerpartisterna i skalteutskotlet. (vpk): Inte heUer har det lyckatsskalleulskotlel att begripa vad vi menar, när vi kräver slopandet avarbetsgivaravgiften för kulturarbetare, den s. k. egenavgiften. hänvisar man från utskottets sida till alt en avkulturrådets huvuduppgifter är atl undersöka kulturarbetarnas ekonomiskavillkor - något som för övrigt enligt vad allt tyder på ligger avsevärt långtfram i tiden. Och sedan säger utskottet att man bestämt avvisar tanken alt avkulturpolitiska skäl göra författare och konstnärer lill ell skattefrälse iberört avseende, och man delar inte den uppfattningen, som framförts i fleramotioner liksom tidigare, all aU konstnärlig verksamhet kännetecknas av sillskapande inslag och att det en konstnär åstadkommer kan ingen annan uträttaför honom eller henne. Produkten är helt knuten till upphovsmannens person. Idelta avseende kan alltså en konstnär aldrig någonsin bli arbetsgivare i vaddel gäller just den skapande verksamheten. Atl måla tavlor, skulptera, komponera symfonier, skrivaprosa eher poesi, experimentera med färg och form - detta är enligt vårt sättalt se inte detsamma som atl driva ett förelag. Del är Ukväl arbete, mengivetvis kan man inle jämställa della med alt vara rörelseidkare ellerföretagare i vanlig mening. Och beträffande den ekonomiska sidan av kulturarbetarnasegenavgifl är det riktigt att de flesta kulturarbetare ligger på en mycket låggenomsnittlig inkomstnivå och atl det därför ur denna synpunkt skulle vara enfördel atl slippa betala egenavgiften - men detta är inte huvudsaken. Delviktigaste är, atl det förekommer en felaktig tUlämpning av bestämmelserna omarbetsgivaravgiften, vilket vi kan rätta tUl. Del öppna brev som författaren tUl finansministern beträffande kulturarbetarnas egenavgifl och som vi ivår molion nr 383 återgett in extenso innehåller en hel del frågor som visar påen sida av denna felaktiga beskattning. Frågorna i della brev har mgenstansbesvarats enligt vad jag kunnat finna - varken av finansminislern eller avskalleulskotlet. Anledningen tror jag är, all det inte går all besvara dessafrågor utan alt på ett mycket tydligt sätt avslöja det orimliga i delförfarande vi tiUämpar i vad det gäller arbetsgivaravgiften förkulturarbetarna. 1 reservationen I har man begärl en skyndsam utredningbeträffande den allmänna arbetsgivaravgiften. Man skriver atl man anser alt yrkandeti bl. a. vår motion nr 383 därmed blivit tUlgodosett och besvarat. Givelvis skall man oftast vara tacksam när man åtminstonefår sin motion omnämnd i positivt sammanhang, antingen det nu är avutskotlsmajorilelen eUer av reservanterna. Jag skulle väl därför egentligentacka för omnämnandet av motionen 383 i reservationen, men tyvärr kanske jagmåste göra reservanterna någol besvikna då jag i stället vill meddela, att delsom står i reservationen 1 inle var vad vi önskat med vår molion. Denna är heltklar all bifalla . Ytterligare utredningar behövs inte. Då emellertid, som jag nämnde, det förehgger ett flertalmotioner med samma krav beträffande kulturarbetarnas egenavgifl, har vi enatsom att under överläggningen framställa ett yrkande, som jag härmed ber att fåyrka bifall lUl. Yrkandet, som utdelas på bänkarna, har föhande lydelse:att med bifall tiU motionen 1973:383 av m.fl. och ianledning av motionerna 1973:884 av m. fl., 1973:1052 av herrNisser saml 1973:1066 av herrar och i Ulfsbyn måtte beslutaatt inkomster från av enskild person driven Ulterär, konslnärhg och därmedjämförbar verksamhet undantas vid bestämmande av allmän arbetsgivaravgift samtalt därför måtte besluta all 4 § första stycket förordningen(1968:419) om allmän arbetsgivaravgift ges föhande lydelse: Fysisk person, som åtnjutit inkomst av annalförvärvsarbete enligt 11 kap. 3 § lagen om allmän försäkring i form av inkomstav här i riket bedriven rörelse, som ej avser litterär, konstnärlig ellerdärmed jämförlig verksamhet, eller inkomst av här belägen jordbruksfastighet,som brukas Den allmänna arbetsgivaravgiften m. m. Den allmänna arbetsgivaravgiften m. m. av honom,erlägger aUmän arbetsgivaravgift med belopp motsvarande av sådaninkomst, i den mån arbetsgivare icke har atl erlägga allmän arbetsgivaravgiftför inkomsten enligt 2 § denna förordning. Här har vi, som utskottet framhåller, etltypiskt fall -eller kanske flera - som visar hur oppositionen framställermassor av yrkanden som skulle medföra en betydande minskning av skatteunderlag,som man har yrkanden om ökade statsutgifter av olika slag utan atlanvisa några vägar för atl skapa erforderlig kostnadstäckning för sina förslag. Vi kan inte finna att man kanavskaffa arbetsgivaravgiften, som här yrkas. Varje procentenhet ger ju ca 1miljard kronor. Den senaste höjningen tiUkom för alt möjliggöra en sänkning avmarginalskatten för mellaninkomsttagarna. försökte i sitt anförande all tala omför sina partikamrater och även de andra inom oppositionen, hur de harframställt yrkanden i motioner som skulle betyda, om hade bifaUildem, alt det inte hade funnits några skaller i det här landet. Del vore jusympatiskt enkelt om den lösningen vore möjlig. hade aUtså suttitoch räknat ul vad dessa yrkanden om skattesänkningar och avdrag och aUl möjligtannal skulle betyda, och han kom lill det resultatet atl det egentligen inteskulle bli mycket skatter kvar. Del var inte någon borgerlig representant somsvarade på hans propå, som säkerligen var helt riklig. Här har vi, som sagl,ett annal exempel. Hur vill man nu kompensera skattebortfallet i den härdetaljen? Vilka besparingar vill man göra? Vilka andra skatter vill man istället höja? Hur vUl man gå till väga för att klara problemet? Vi kan detnämligen inte inom skalteulskoltel. Vi har inte kunnat finna någon lösning pådet här problemet, att plocka bort några miharder ulan all hitta pä någontäckning. För man vUl väl inte att vi skall låna pengar lUl skattelättnadereher för att klara utgifterna? Del skulle kanske gå under enexceptionell lågkonjunktur, men det skulle väl bli sjufalt värre om det bleveen snabb vändning av konjunkturen, så alt den ginge uppåt igen och man finge vilket har skett tidigare - tillgripa drastiskaålstramningsålgärder, som näringslivet sannerligen inle har hälsat med någonUUfredsslällelse. Beträffande övriga yrkanden om befrielse fränarbetsgivaravgift för vissa kategorier har varken motionärerna ellerreservanterna kunnat redovisa några som helst nya synpunkter, och därför finnerjag en detaljerad diskussion alldeles meningslös. Vi har inom ulskoltel ocksåtömt våra argument, som vi har framfört och diskuterat ; det har kanskesagts här tidigare. Om kulturarbetarna hade vi, vill jag minnas, enganska ingående debatt. Jag tillåter mig med att hänvisa till vad utskottet harsagt beträffande den punkten och andra. Men kanske jag ändå skall passa på tUlfället all understrykaatl arbetsgivaravgiften är generell. Vi säger i skatteutskottet att jämförd medflertalet övriga beskattningsformer erbjuder denna avgift betydande tekniskaoch uppbördsmässiga fördelar. Det är väl alldeles uppenbart att dessa skulle gåförlorade om man började införa undanlag eller särbestämmelser. Detta är ivarie faU ulskollsmajoriletens klara uppfattning. Del är också obestridligt att avgiften utgören förhållandevis betydelselös personalkostnad ur sysselsättningssynpunkt. Delhar vi understrakit tidigare. Avgiften är som all ökning av personalkostnaderett incitament lill fortlöpande mekanisering och rationahsering, vilket t. o.m. underströk i en motion. På längre siktutgör della ingen nackdel för vare sig näringlivet eller samhällsekonomin,tvärtom. Det går väl heller inte all vederlägga utskottetspåstående att del i första hand är lönerna och socialförsäkringsavgiflerna somutgör de tunga posterna beträffande personalkostnaderna. ViU man nå effektivareresultat, säger vi, borde man alltså angripa dessa kostnader och krävagenerella lönesänkningar, lägre socialförsäkringsavgifter osv. Det skulle ju genågot av resultat, men det gör man inle, det vågar man inle. Man vel att denvägen inte är möjlig. Både motionärerna och reservanterna bortser från detallmännas insatser, inte minst , för atl skapa sysselsättningoch möjliggöra för aUt större grupper att gå ut i förvärvslivet. Varifrånkommer de pengarna? Del är ju pengar som samhället-staten satsar för atlupprätthåUa sysselsättningen när det privata näringslivet inte klarar den.Detta måste finansieras med skaller och avgifter. Jag har inte sett atloppositionen har några andra medel, annat än möjligen aUmänna talesätt om altsänker man skatterna så skaU produktion och produktivitet öka sä ofantligt. Mendet är ju bara obestyrkta påståenden. Med detta yrkar jag bifaU utskottets hemställan. Den allmänna arbe tsgivaravgiflen m. tn. () kort genmäle: Jag vill lill säga all del skulleha varit roligt atl nu få höra en förklaring lill hur den här skallenegentligen verkar -det är ju del som vi i vår reservation har efterlyst. Frånregeringshåll och från majoriteten i utskottet säger ni ständigt ifrån alt niinle vill vara med om att utreda delta. Kan ni inte här ge oss en förklaring såatt vi får alla frågetecknen uträtade omkring den här skatten? Är det enlöneskatt som drabbar löntagarna, är del en produktionsskatt som tas direkt urproduktionen, eller är del någon skatt som arbetsgivarna betalarutan att delpåverkar löntagarna etl dugg? Alla dessa frågetecken möter man när mandiskuterar arbetsgivaravgiften. Varför i all rimlighets namn skall vi inteåtminstone få en utredning som verkligen klarlägger vilka verkningar den härskalleformen har? Sedan var det frågan om all vi inte är beredda alt betalaoch teckna in del inkomstbortfaU som blir föhden om vi lar bort skatten enligtt. ex. reservationen 2. Del är väl synnerligen enkelt, , alt räknaul all om del förslag som vi framför i vår reservation nr 2 verkligen får någoneffekt, så behöver vi inte på något sätt tala om var slalen skall ta igen delhär borlfaUel. Ger förslaget ökat arbete och ökade arbetstUlfäUen, så ger delockså staten ökade skatteinkomster, som täcker in Den allmänna arbe tsgivaravgiflen m. m. mycket merän del inkomstbortfall som förslaget skulle medföra. Att det dessutom kommeratt betyda en hel del för kommunerna ligger i sakens natur. Låt mig sedan, när jag ändå har ordet, säga till vi reservanter är fuUt medvetna om att det inte var detta som ni motionärerönskade. Men det är jusl på grund av alt denna beskallningsform mnehåller såmånga frågetecken som vi anser atl frågan om konstnärerna och författarnabehöver utredas, innan vi kan fatta beslut i det hänseendet. Är det enlöneskatt som drabbar alla löner, varför skall man då inte betala på denkanten? Del måste lUl en utredning som talar om vad det är för skatt innan vikan ändra på den. () kort genmäle: gör gäUande att vi ställer kravsom kostar pengar utan all redovisa var pengarna skall las. måsteha läst vår reservation myckel dåligt när han kommer med ell sådant påstående.Vad vi begär är ju all Kungl. Maj:t skall lägga fram förslag, och det kostaringa pengar. Om vi däremot yrkat bifall lill motionen 1027 av herrHovhammar m. fl. hade kritik varit berättigad. 1 den motionenbegärs det ju att vi skall avveckla arbetsgivaravgiften från den I juli 1973.Det skulle kosta . Men vi ju har ju avstått från atlframsläUa ell sådant yrkande. Vi hemställer att Kungl. Maj:t skall lägga framett förslag, så jag tycker att kritik är synnerligen oberättigad idet här fallet. HerrLARSSON i (fp) kort genmäle: ger en skräckskildring och sägeratl skulle oppositionens förslag genomföras blev det inga skatter kvar. Dessasynpunkter får väl slå för egen räkning. Dessutom vUl att vi skall ange hur etteventuellt skallebortfaU skall kompenseras. Men, , vad vi begärt ärju en utredning om hur detta verkar. Visserligen är det väl så som , att enligt hans sätt alt se är det ingen ny synpunkt, men vi tyckerfaktiskt all del är en ganska ny synpunkt när man dubblar löneskatten från 2till . Vidare säger att del här är en förhållandevisliten belastning, som han några meningar senare talar om hurförfärligt mycket pengar del rör sig om och vad ett bortfall skulle betyda. Delmåste väl vara någon ordning och reda i deballen antingen är del myckelpengar eller också är det inga pengar. får försöka klargöra för ossvad han menar. hävdar också all vi har varit väldigtoansvariga från oppositionens sida när vi begärt lättnader. sägeratl nu har ju socialdemokraterna och regeringen klarat upp delta så bra ochanvisat var de pengar som man behöver för att klara sysselsättningen skall las.Ja, hur har ni klarat sysselsättningen med er ekonomiska politik? Ni harmisslyckats totalt. Vi har väl aldrig haft så myckel arbetslöshet som under desenaste åren, och det beror på den misslyckade socialdemokra- tiskaekonomiska politiken, som har fått dessa verkningar. Jag tror atl vi hade haftbra mycket bättre förhåUanden om de förslag som framlagts bl. a. av folkpartietblivit genomförda. Då borde vi ha haft ell bättre läge och även ett lägreskattetryck. (vpk) kort genmäle: säger att han inte vill gå med pånågra undantagsbestämmelser och slår fast all arbetsgivaravgiften är generell.Resonemanget är naturligtvis rikligt om man betraktar t. ex. konstnärer somrörelseidkare och företagare. Men om man inte anser att en kompositör eller enskald är rörelseidkare eller företagare, kan man inte värja sig för intrycketall han drabbas av en speciell extra skatt just därför atl vi felaktigtbehandlar honom som en rörelseidkare eller företagare. () kort genmäle: börjar jag åtminstone förslå moderaterna.De yrkar på atl Kungl. Maj:t skaU komma med förslag - det kostar dem ingenting.För regeringen är det inte lika enkelt. Den måste i alla faU se lill atlpengarna finns någonstans atl ta. Det var anledningen tUl all man höjdearbetsgivaravgiften, eftersom de borgerliga inte gick med på en höjning avmomsen. Man höjde arbetsgivaravgiften för alt kompensera den skattelättnad somoppositionen krävde då den talade om för hög marginalskatt för mellangruppenosv. i har totalt missförstått allt jag sade.Han var inle inne och lyssnade på . Jag citerade , , som sade all han hade suttit och räknat ut vad deborgerligas motioner kostade. SkuUe bifalht dem hade det inle blivitnågra skatter kvar i det här landet. sade visserligen inle att detgäUde de borgerliga, men det är ju bara de som motionerar om sådana här saker.Det var alltså skräckmålning, inle min. Men harsäkerligen räll på den punkten. Det är klart att man kan lätta på arbetsgivaravgiften förVolvo och andra stora förelag i det här landet som avgiften inte spelar denminsta roll för. Men det skulle ändå bli ganska stora summor som kananvändas dels lill atl sänka skatten, dels lill att skapa sysselsättning iområden eller regioner där man inte upprätthäller sysselsättningen genomprivata företagare. , vi diskuterade så myckel om konstnärerna all jag faktiskt inte har några nya argument. Del har inle . Vi anser all vi inte kan bryta ul konstnärerna när detgäller egenavgifler med hänsyn till de konsekvenser detta får. Det finns jujämförbara grupper. En handikappad som står och kan lika väl betraktasitt malerial som etl konstverk som en som klottrar någonling på en duk ellerdylikt. Vi anser, atl det inte går att klara den gränsdragningen. Därför är detbättre atl man har en generell. () kort genmäle: Jag nämnde i mitt första inlägg altarbetsgivaravgiften är enkel all administrera och enkel all kontrollera. Medandra ord är den en Den allmänna arbetsgivaravgiften m. m. Den allmänna arbe tsgi vara vgiften m. m. väldigtbra skall i vissa hänseenden. Men ur andra synvinklar är den fuUkomligtolämplig. Så länge vi har en socialdemokratisk regering skaU vi akta oss föratl ha skaller av den här typen. De inleder alltför lätt i frestelse lUlhöjningar som kanske är en aning omotiverade. Frestelsen all höjablh ofta starkare än förnuftet när pengarna tryter, som de gör för jämnan förnärvarande. menar all moderata samlingspartiet har en skumfilosofi när del gäUer önskningar. Jag tycker inte alt det är så underligt. Deäskanden som vi gjort i vår reservation kostar inga pengar, . Densaken kan vi väl vara överens om. Det är myckel bättre att Kungl. Maj t läggerfram förslag än att ett oppositionsparti skall göra del. Jag kan inle förslåvad har emot den saken. () kort genmäle: återkommer ständigt tUl atl dessa4 proceni har en så hten betydelse. Han resonerar då från denutgångspunkten all della är någonling som företagen betalar. Är del pä detsättet? Ja, skrev och hans kamrater att höjningen dengången helt säkert kom alt minska löneutrymmet. Det var för resten etl avfinansministerns argument när han då föreslog en höjning. Del var alltså dengången klart utsagt atl avgiften är någonting som drabbar löntagarna. Hur betydelselös är den för lönlagarna? Vi har enfyraprocenlig skatt . Skulle vi ha varit den förutan och haft fyra procentstörre löneutrymme i stället skulle det för inkomsttagaren med imkomsl, om jag inle är alltför dålig i huvudräkning, betyda omåret. Del är klart att man kan betrakta det som en bagatellsumma, men jag ärinle säker på att de familjer som är tvungna alt leva på en årsinkomst av betraktar del som en bagatell. () kort genmäle: Om man, , yrkar på åtgärder sombetyder antingen skattebortfaU eller ökade utgifter men sedan låter kalken gåifrån sig och säger atl regeringen skall lägga fram förslag förstår jag intevar skillnaden ligger. Det är väl etl önsketänkande att det inte skulle kostanågonting om regeringen lägger fram förslagen! säger altarbetsgivaravgiftens förekomst skulle betyda att man inle har samma löneutrymmesom om avgiften inle funnes. I så fall är del ganska märkligt att intelöntagarorganisationerna protesterar mot arbetsgivaravgiften. Det gör inleLandsorganisationen och inte de andra löntagarorganisationerna heller. HerrKÄLLSTAD (fp): I motionen 884 har ett antal folkpartisterhemställt "att beslutar atl inkomster från av enskUd drivenkonstnärlig eller Utterär verksamhet undantas vid bestämmande av aUmänarbetsgivaravgift". I motionen 683 har vi närmare motiverat det härförslaget. Vi menar nämligen, jag vill anföra det speciellt med tankepå vad sagl tidigare här, atl egenavgiften på ett orättmätigl sättdrabbar konstnärligayrkesutövare - det må gälla författare, bildkonstnärer eller tonsättare. De kaninle karakteriseras som företagare i ordels egentliga mening. Det konstnärligaskapandet såsom det bedrivs av t. ex. en skulptör eller en kompositör kan inlejämföras med vanligt yrkesarbete, på grand av dess unika och dess individueUakaraktär. Den konstnärliga produktionen är unik så tUl vida all ingen annanperson kan träda in i konstnärens ställe. Arbetet kan aUtså inle överlåtas pånågon annan. Konstnären är av den anledningen inle arbetsgivare. Han kan intekompensera sig för skatter av arbetsgivaravgiftens typ. Ulskottsmajoriteten har på ett enligt min mening ganskanegativt sätt och med användande av medeltida begrepp som"skattefrälse" a-wisat molionsyrkandel och anfört alt man inle avkulturpolitiska skäl vill göra författare och konstnärer lill ett skattefrälse.Reservanterna har bara i en mening uttalat: "Frågan om avgiften bör utgåvid självständigt bedriven konstnärlig eller Utterär verksamhet bör ocksåövervägas." Jag menar att båda dessa ställningstaganden ärotillfredsställande och har därför förenat mig med i del yrkande somhon framställt här. Det bygger, föratom på en motion av , påmotioner av , herrar och i Ulfsbyn och mig, och detinnebär en förändring av 4 §. Jag vUl nämna atl del har insmugit sig ett fel i textenlUl 4 §. Jag skulle alltså, fru talman, vilja meddela all del på tredje radennedifrån i 4 § i del utdelade papperet skall stå "belopp motsvarande fyraproceni av sådan inkomst" i stället för, såsom del nu felaktigt slår, tvåproceni. Med denna rättning av en felskrivning instämmer jag i det yrkande somfru här har framställt. Den allmänna arbetsgivaravgiften m. m. HerrBERNDTSON i (vpk): Den ekonomiska situationen för kommuner ochlandsting är som bekant myckel besvärlig. Inle minst den träffade uppgörelsenmellan regeringen å ena sidan och och åden andra om begränsning av kommunal-skatlehöjningarnahar skapat problem i kommunerna. Genom den åtgärden har nämligen intekommunerna fått några nya finansieringskällor eller på något vis avlastatsskyldigheter gentemot allmänheten. I stället har man fått avstå från viktigauppgifter, och därtill har behoven dämts upp i en sådan omfattning all ocksåfinansminislern redan nu böriat mullra om all man inle kan släppa ut kommunernai frihet efter Ivåårsperioden.