prot · FW0942 · 1973-12-31 00:00:00 — De vi minns eller läst om med glädje är opponenterna, framför alltTorgny i Handels- och Sjöfarts-Tidning, De kunde fördömanazismen och eftergifter mot just därför att statsmakterna inte hadetillräckligt mänga möjligheter tUl påtryckning mot dem. Staten bör därför mte ha möjlighet att ens i krislägentvinga pressen till Ukriktning, Det är en avgörande del i den liberalapressideologi som aningslösa debattörer nu anser föråldrad. Och därför avvisarvi alla tankar på att styra pressens innehåll genom regler eller villkor förpresstöd. Anslag till press-stödjande ändamål HarrySchein, , och andra socialdemokratiskamassmediefilosofer kommer att fortsätta att resa motstånd. kan vi inte få och behålla en vital demokrati. Jag yrkarbifall tUl de tre reservationerna. i EskUstuna (s): Jag tUlät mig vid förra årets remissdebatt ompresstödet konstatera att vi i utskottet nått en nära nog fullständig enighetom stödpaketet till pressen, liksom tillstyrker samtliga partierfinansministerns förslag att för nästa budgetår anvisar tillproduktionsbidrag , till samdistributionsrabatt 22 miljonerkronor samt tUl pressens lånefond ett investeringsanslag av . För den som har minnen från de våldsamma diskussioner somfördes i båda kamrar och i den offenthga debatten, då ett presstödförst aktualiserades , framstår detta som en närmastotrohg utveckling av tänkesätten och från en tidigare manchester-hberalpressideologi. såg man i staten det nära nog enda hotet motpressfriheten. Denna har ensidigt uppfattats som tidningarnas ellerredaktörernas frihet. Vad vi alla under intryck av pressdödens härjningar ochhotet om ytterligare död, inte minst inom storstadspressen och där drabbasstora borgerliga tidningar och "regeringsätare" , har insett är attpressfriheten har en annan, minst lika viktig sida. Till slut blir det läsarnasrätt till sin tidning som delvis kommer i strid med annonsmarknadenskoncentrationstendenser som är det viktigaste värdet att försöka bevara. Det ärpressfriheten uppfattad som läsarnas frihet att välja inom en väldifferentierad press som statsmakterna genom de förslag som vi behandlarhar velat hävda. Jag behöver inte tillägga att även om den liberalapressideologin inte har förbhvit orubbad det kan inte ens hävda utan tvärtom genom samhällets åtgärder starkt modifierats,förtjänar den namnet hberal i meningen att den står i klar motsättning till denauktoritära ideologin. Pressen får aldrig bli ett redskap i de styrandes hand.Den måste bevara sin roll som watchdog och samhällsrevisor. Det kan med skälhävdas att de former som valts för presstödet inte inneburit något hot mot denfria kritikrätt som varje tidningsman värd namnet måste slå vakt om. Jagprotesterar mot alt vill monopolisera denna demokratiskagrundinställning hos våra partier för det liberala partiet, I förra årets KU-debatt och i det belänkande som förelågfrån utskottet enades socialdemokrater, centerpartister och moderater om uttalandet "---- flera dagstidningar med sammanlagt mycket stor läsekretsskulle fått läggas ned, om stödåtgärder inte satts in så snabbt somskedde". Ännu har gått utan att tidningsdöden skördat något nyttoffer. Utan den ökning av produktionsbidraget framför allt för storstädernasandratidningar som genomfördes hade detta inte varit fallet. Jag citerade ett uttalande från Svenska Dagbladetschefredaktör av innebörd att om företagskoncentrationen inomtidnings- branschengår mycket långt, kan risker tänkas uppkomma för det demokratiskastyrelsesättet. På det lokala planet får då tidningar utan konkurrenter mereller mindre monopol på nyhetsförmedlingen, vilket kan leda till ensidigheteller partiskhet. blir den politiska debatten, på lokalplanet såvälsom på riksplanet, mindre mångstämmig, , 1961 1962 årsengelska pressutredning, formulerade problemet på följande sätt: "Denverkliga faran behöver inte ligga i den effektiva spridningen av ensidigasynpunkter utan i det medvetna eller omedvetna undertryckandet av åsiktsnyansersom borde komma till uttryck," Detta upplevdes som en allvarlig fara ävenav hberaler i , tycks inte känna någon oro på den punkten. Med detta har jag inte sagt att 1971 och låt migkalla dem ambulansutryckningar från sida till förmån för aUsidigheti tidningsdebatten har gett någon lösning av hur ett presstöd slutgiltigt börutformas. Förslagens karaktär av provisorium betonades av konstitutionsutskottetredan i 1971 års betänkande, där det står; "Ett direkt presstöd utgör enstödåtgärd som ännu inte prövats och vars verkningar därför ej är heltöverblickbara. Erfarenheten bör relativt snart kunna utvisa omstödet i alla avseenden fyller syftet ," Både 1971 och uttalade sig för tillsättande av en parlamentarisk kommitté medföreträdare för pressen som skuUe kunna utföra en mera noggrann beredning avärendet. Motioner och reservationer i årets KU-betänkande tar heltsikte på denna pressutrednings uppläggning av sitt arbete och anförsynpunkter på utredningens tidtabell och arbetsuppgifter, 1 vad först gäller reservationen 1 vUl jag hänvisa tUl attveckotidningarna faller under pressutredningens uppdrag. Det är en ganskavildvuxen flora tidningar det här rör sig om, I utredningsdirektiven heter deti det avsnitt som behandlar utveckhngen på massmediefältet: "Utredningensförslag bör i första hand avse dagspressen, I anslutning till sin bedömning avutvecklingen på massmediaområdet bör utredningen även ta upp förhållanden förpressorgan som ges ut av ideella och fackliga organisationer samt fackpressoch populärpress." I direktiven heter det vidare beträffande stöd tilltidskrifter att det nuvarande stödet till dessa främst tillgodoserkulturtidskrifter. "Jag förordar därför efter samråd medutbildningsdepartementet att frågan om formerna för tidskriftstödet vid behovtas upp till bedömning i särskild ordning mot bakgrund av de analyser ochförslag som den nu ifrågavarande utredningen kan komma att framlägga." Det är alltså uppenbart att utredningen skall göra både enbedömning av läget och en prognos för framtiden i vad gäller tidskrifterna. Denkan vidare i vad gäller pressorgan som ges ut av ideella och fackligaorganisationer komma med förslag till stödjande åtgärder. Därmed tUlgodosesde önskemål som utskottet och uttalade . Med detta har jag också besvarat motion, sombehandlade en annan typ av tidskrift. När det gäUer reservationen 3 tycks det att döma av hurskribenten går upp i falsett, då han skriver att behandlingen av är Anslag till press-stödjande ändamål Anslag till press-stödjande ändamål enupprörande kulturell diskriminering - vara som hållit i pennan förbåde moderater och folkpartister. Om skall återge vad som händevid utskottets utfrågning av en företrädare för en institution, så bör han gerätt version av vad som inträffat bakom slutna dörrar. Enligt den utskrift jagtagit del av var regeringsrådet Lundeils personliga uppfattning att EestiPäevaleht kunde betecknas som en allmän nyhetstidning av dagspresskaraktär. är enligt honom inte en sådan andratidning som enligtpresstödskungörelsens bestämmelser är berättigad tUl presstöd. Såvitt jag kundeuppfatta var det denna tolkning av presstödskungörelsen och inte uppfattningenatt stöd inte skulle utgå till icke svenskspråkig tidning som underställdesstatsrådet , varom talas i reservationen. Utskottsmajoriteten anser, inära anslutning till reservationen och tiU vad sade samt ianslutning till vad en centerpartistisk ledamot i presstödsnämnden anfört, attproduktionsbidrag i princip kan utgå även för tidningar på annat språk änsvenska. Jag kan nämna att pressutredningen har fått en skrivelsefrån med begäran om att den här frågan skall behandlas.Utredningen är beredd att behandla frågan men har inte ansett det vara riktigtatt förtursbehandla just den här tidningens önskemål om bidrag. Och om denordningen har alla - såvitt jag vet även och moderaternasföreträdare i utredningen - varit ense, I början av mitt anförande uttryckte jag optimismbeträffande möjligheterna att motverka monopoliseringstendenserna inom pressenmed anledning av den breda anslutningen till det provisoriska presstödet. Låtmig tillägga att mina intryck från pressutredningens arbete och deintryck jag fått av samtal med kolleger i branschen har styrkt mig iuppfattningen att det håller på att växa fram en ökad förståelse förpressfrågorna. Man ser arbetet på utformningen av ett lämpligt stöd som enelementär demokratisk fråga, där alla partier allvarligt bör eftersträva att istörsta möjliga enighet söka lösningar på svära problem. Jag tycker att stridsfanfarer passar särskUtilla i den debatten, och de bryter mot den anda som präglar tidningarnassyn på dessa frågor. Där finns det en helt annan förståelse för att man härsysslar med demokratins grundfrågor och att man bör sträva efter samlandelösningar i stället för att redan i förväg, just när en utredning har startat, kommamed stridssignaler och försöka splittra opinionen. Jag tror att de kammarkolleger som i hkhet med mig sitteri pressutredningen häller med mig om att utredningen har fått en snabb och finstart. Utredningen tillsattes , beslöt den ienlighet med uppgifter som offenthggjorts att skapa fyra referensgrupper föratt arbeta med ekonomi och teknik, massmediernas marknader, rationalisering ochsamverkan samt att kartlägga pressens funktioner, I dessa grupper ingår ett30-tal representativa företrädare för tidningsbranschen inom journalistik,teknik, tidningsekonomi, reklam m. m. Till detta kommer att pressutredningenhar uppdragit åt ekon, lic, , , att göra endjupgående utvärdering av statens stöd tUl pressen. Inom ett representativturval tidningar kommer intervjuer att göras med företagens ekonomisktansvariga. Det är mot den bakgrunden jag tycker att reservationen 2kommer mycket olyckligt med dess beställning av en provisorisk ändring avpresstödskungörelsen . Jag skall emellertid inte av indignationsnummer lockas att förstöra den fina samar-betsatmosfär som vihittills har haft mellan partierna i pressutredningen och som finns iförhållandet mellan statsmakterna och branschen. Jag vet att mot mig inte har ett spår av trovärdighet inom den bransch där jaghar jobbat aktivt . Att tUlskriva en meningsmotståndare smutsigamotiv kan, , återvända som bumeranger tUl den som kastat i väginvektiven. Att vi har fått en repris på förra årets föreställning visar baratomheten i angreppet. Jag anser fortfarande, att om man skall täcka in sä mycketsom möjligt med automatiskt verkande regler för stöd till pressen och inte fåen diskretionär prövning i varje fall, så är det rikligt som gjorts ipropositionen att utgå från läget på utgivningsorten vid fastställande avbidragsberättigade andratidningar. Det stämmer med vad man inom branschenerfarenhetsmässigt har bedömt vara riktigt då det har gällt att fastställaolika tidningars konkurrensposition. Men det är klart att automatiska reglerinte ger någon milhmeterrättvisa. RUcsdagen har kämpat länge med tröskelfallen.Kan vi inte komma överens om, , alt vi alla har gjort det arbetetmed goda avsikter? ägnade jag mycken tid åt att bevisa att herrAhlmarks matematiska regler för vad vi kallar nos-vid-nos-fallen - alltsåtidningar som ligger nära varandra i konkurrenshänseende - gav tämligenomöjliga utslag, exempelvis i , I är för han själv inte fram förslaget iannan form än som en tänkbar konstruktion bland andra. Det betraktar jag som envinning för förnuftet eller som ett uttryck för att branschsakkunskapäntligen har hittat fram till dess KU-ledamöter, Då själv varit så föga framgångsrik när det gälltatt hitta en bra metod för att lösa problemet med tröskelfallen kan jag inteförstå att han är så ironisk mot och indignerad över de förslag somriksdagsmajoriteten stannade för , I reservationen talas om att regelnom rätten för presstödsnämnden att utge reducerade bidrag . Bakom den meningen står till minöverraskning även herrar och , vilka båda moderater var medom att förorda ändringen i 17 §. Men det är väl att betrakta som enolyckshändelse att fått hålla i pennan även för dem. ordförande var i utskottet omtalade han, att med regeln som utgångspunktfick nämnden möjlighet att skaffa fram ett bedömningsmaterial som underlag förett avgörande av frågan, om produktionsbidragen gav orättvist utslag i två avde tidningsstäder, som förekommit i debatten och , Och i gårfattade presstödsnämnden, som antydde, beslut att bevilja ettbidrag på till vardera och , Såbestämmelsen var kanske inte så tokig för dessa folkpartitidningar som herrAhlmark och t, o, m, med en sådan frenesi i ett stort antal inlägggjort gällande. begärde vidare att utredningen, omuppläggningen av arbetet medgav detta, med förtur skulle behandla frågor som rör Anslag till press-stödjande ändamål 2 protokoll 1973. Anslag till press-stödjande ändamål tillämpningenav 17 §. Finansministern har i direktiven medgett en sådan förtursbehandlingmen har vilket jag tycker är klokt understrukit angelägenheten av "attfrågan inte tas upp helt isolerat utan att eventuella förslag kan ske motbakgrund av en samlad bedömning av effekterna av systemet medproduktionsbidrag". Enligt den uppgjorda tidtabellen för utredningarna referensutredningarna med branschens folk och den ekonomiska effektstudien kommer dessa att vara färdiga först i början av nästa är. Det vore attåsidosätta branschens företrädare och övriga tillkallade experter, om riksdageni dag beställde ett provisorium utan hörande av denna sakkunskap. Det är väl enhelt orimlig ordning. Det vore också föga meningsfullt för pressutredningen attägna sig åt skattetekniska frågor. Att man i så måtto kommer att beröra dem detta vill jag också gärna erinra om som att exempelvisreklamskatterna givetvis kommer att finnas med som en synlig post vid deföretagskalkyler som kommer att göras, finner jag självklart. Men att överlåtarent skattetekniska frågor på pressutredningen med den sammansättning den fåttvore allt annat än rationellt, TUl slut måste jag reagera mot den del av reservationen,där man vill binda pressutredningen vid förslag om generella åtgärder, vilkaenligt reservanterna skulle framstå som överlägsna de selektiva. Min personligauppfattning är att ett selektivt presstöd är en grundläggande förutsättning föratt ett samhällsstöd över huvud taget skall få åsyftad verkan. Ett generelltstöd säkrar inte mångfald och differentiering inom pressen, det hindrar inte enfortsatt tidningsdöd och skapandet av regionala tidningsmonopol. Här hjälperinga gammaUiberala principer av den typ som med sådan emfas harframfört. Man kan inte uteslutande utlämna pressen till de s, k,marknadskrafterna. Då får man just den utarmning av debatt- ochnyhetsförmedling i pressen som skulle förhindras och en fortsättning av denpressdöd som det är presstödets uppgift att förhindra. Med det anförda yrkar jag bifall tillkonstitutionsutskottets hemställan i dess helhet. () kort genmäle; Får jag först med anledning av möjligen påpeka det förhållandet att, i vart fall när detgäller landsortstidningarna, intresset från socialdemokratisk sida att införaett presstöd uppkom sedan ett stort antal konservativa och Uberalalandsortstidningar hade måst läggas ned och de återstående visade sig varatämhgen bärkraftiga, medan det började bli aktuellt att lägga nedsocialdemokratiska tidningar. Jag tycker att man bör nämna det om man gör enbeskrivning av bakgrunden till presstödet. Vad beträffar de tidningar som inte kommer ut på svenskahar dessa, som sade, diskuterats i presstödsnämnden. Skälet tillatt majoriteten inte ville ge dessa tidningar bidrag var, som det formulerades,att de icke var andratidningar, berättigade tUl presstöd. Det ställningstagandetberodde på att det var fråga om tidningar som utkom på annat språk än svenska så uppfattade jag i varje fall diskussionen i presstödsnämndennär det gällde den aktueUa estruska tidningen. Vad beträffar "17 §-fallen" kan jag hålla med omatt den förändring i presstödskungörelsen som gjordes var en förändringtill det bättre; den gav möjlighet att utjämna och minska orättvisorna. Men detvar inte en förändring som var helt tUlfredsställande, Jag anser att manfortfarande bör eftersträva mer klara och fasta regler för dessa tidningar ochdet vore önskvärt att åstadkomma sådana regler redan innan presstödsutredningenär färdig - orättvisan kommer annars att bestå till. sade att var det enda parti sommotionerat om presstöd. Det var väl inte alldeles korrekt. Moderatasamhngspartiet hade partimotioner i ärendet 1971 och 1972, och båda dessa årförekom det också enskilda motioner från moderat håll. sade vidare att jag hade anfört exempel pågodtycke i presstödsnämnden. Får jag, för att det inte skall uppstå någotmissförstånd, påpeka att jag därmed inte vill göra gällande att enskildaledamöter har gjort godtyckliga bedömningar jag tror att var och en tagitställning mycket seriöst men jag anser att reglerna är sådana att det bhrmycket egendomliga resultat. Anslag till press-stödjande ändamål HerrAHLMARK (fp) kort genmäle: Jag talade, , om 1973 årsmotioner. Och har i stort sett bara motionerat. Grundläggande för inlägg var att jag intevar orolig för pressdöden utan hade en gammalliberal uppfattning, attmarknadskrafterna skulle slå blint, osv. Gång på gång i mitt inlägg betonade jag tvärtom att vi äroroliga för pressdöden och därför positiva till presstödet. Jag citerade urvårt partiprogram där detta slår. Jag vände mig mot synen att de ekonomiskalagarna här skaU få spela fritt. Jag visade också att vi ständigt i vårtriksdagsarbete verkat för generella reformer när det gäller pressen, förförbättring av det selektiva stödet och för en ökning av presstödet ijämförelse med vad själv förordat. Det är alltså en totalt falskbeskrivning av hållning som gjorde. Hycklande försöker han sedan säga att man bör sträva efter"enighet" och att jag bryter enigheten. Men om ni var så angelägna omenighet, varför drev ni då igenom både annonsskatt och presstöd utan någon somhelst prövning? Varför förvägrade ni minoriteten i utskottet en granskning avgrundlagsenligheten av den kombinationen? Ni önskade inte ett ögonblickenighet, när ni skulle driva igenom orättvisorna. Men vill ni användaenigheten som ett skydd, när orättvisorna kritiseras. Det är klart att det har blivit allsköns godtycke när detgäller dessa reducerade bidrag. i säger själv att 0,5mUjoner kronor skall gå tUl ett par tidningar. Jämför de 0,5 miljoner kronorsom får med de som får. bara är obetydligt större än , får det endast enfemtedel av det stöd som får. Det förekom, som sade,en mängd voteringar i presstödsnämnden om detta. medgavatt det var omöjhgt att objektivt göra Anslag till press-stödjande ändamål Därför bör vi ha atomatiskt verkande regler och därför börpresstödsnämnden lägga fram sädana förslag. förklarade det inte hade någon betydelse att det var skrivet på estniska. Jagkan direkt citera regeringsrådet , ordförande i presstödsnämnden,"Inom majoriteten har därvid framförts olika skäl" - skäl för avslagtill , "Man har dels anfört den synpunkten att begreppet'allmän nyhetstidning' förutsätter att alla svenskar kan ta del av innehållet itidningen, dvs, att den kommer ut på svenska språket," personligenansåg inte så; han hade andra skäl. Men inom majoriteten har det argumentetanförts, vilket jag klart sade i mitt första anförande. Estniska språket diskrimineras. Det ser balterna i detta land som en upprörandekulturdiskriminering, och håller med dem. Grundläggande för vår debattom presstödet är vår syn på pressens självständighet och frihet. Därför villjag upprepa min fråga tUl : Vad är er syn på ? Delar Ni den socialdemokratiske massmedieutredarensuppfattning om att vi skall få regler för hur pressen "åsiktsmässigt skalldrivas"? HerrSVENSSON i EskUstuna (s) kort genmäle: Jag vill till gärna säga att jagnär det gäller historieskrivningen inte tycker att vi skall utgå från att detsocialdemokratiska intresset varit betingat av utvecklingen enbart för densocialdemokratiska pressen. Jag skulle tro att förra årets mycket kraftigahöjning av produktionsbidraget, som bl, a, gällde storstadspressen, skedde avomsorg framför allt om två stora borgerliga tidningar av stor betydelse föropinionsbildningen i detta land. När det gäller Eesti Päevaleht har jag i utskottet detvet anslutit mig tUl vad centerpartisten i en reservation i presstödsnämnden. Jag har även anslutit mig tillvad regeringsrådet framfört. Han har sagt att man inte kan ta hänsyntill om tidningen utkommer på svenska eller på annat språk. Vad som gjort attdenna tidning inte fått bidrag är helt enkelt att den inte har rätt till bidragenligt presstödskungörelsens bestämmelser. kommer senare attpröva om man kan finna andra former för stöd. En sådan prövning gäller ävensvenska tidningar. Beträffande Gävlefallet vill jag gärna klara ut vadregeringsrådet där sagt, har fått ett bidrag, vilket jagtycker är värdefullt. Det tyder på en generositet och en riktig bedömning ochvilja att undanröja svårigheter som kan uppslå när man har automatiskt verkanderegler. sade beträffande denna tidning att den knappasti det aktuella fallet har sådana svårigheter, som motiverar att man uppehålleren sådan indignation som här givit uttryck för. Tidningen har enrelativt god ekonomi, lag tycker detta beslut ändock är värdefuUt för enutjämning mellan två tidningar på en ort. Man kan påstå att det .speciellakonkurrensläget motiverar en insats Denna paragraf har också möjhggjort detta. Sedan vill jag ytterligare påstå att det inte är så, herrAhlmark, att presspohtiken är föga generös mot de stora liberala tidningarna,som i och för sig gör en väsentlig insats. Det sammanlagda stödet uppgår i dagtUl . Av detta är produktionsbidraget ,men det finns också i subventionerade tidningstaxor, och detutgår i form av befrielse från moms. Man för alltså enpositiv presspolitik även när det gäller de stora tidningarna. () kort genmäle: Jag vill bara för balansens skull påpeka attnär det gällde den rätt ordentliga ökningen av bidraget tillstorstadstidningarna var det en stor socialdemokratisk tidning iMalmö som också fick del av det. Anslag till press-stödjande ändamål HerrAHLMARK (fp) kort genmäle: Jag måste återkomma till diskrimineringen avEstniska , Majoriteten har anfört två skäl, varav det ena är atttidningen är skriven på estniska. Jag anser det vara en upprörande kulturelldiskriminering att använda estniska språket tiU ett motiv för avslag. säger att detta inte alls är skälet, Hansskäl är att inte är en allmän nyhetstidning, som skullekunna få produktionsstöd. Jag vill uppmana i att läsaEstniska , som jag har här - gärna med hjälp av tolk, eftersom del ärskrivet på estniska. Det framgår mycketklart att den är en allmän nyhetstidning, t, o, m, i högre grad än en rad av deveckotidningar som redan får . Detta är en kulturelldiskriminering av balterna i ! Det anser de själva, och stårbakom dem. säger att det skulle vara"generositet" att får en halv miljon kronor.Arbetarbladet, som har nästan samma upplaga, får tvä och en halv miljoner,får alltså bara en femtedel av den summan det visar hur herrSvensson ser på de här frågorna. Det framgick också alldeles klart av vadregeringsrådet sade att det fanns tre fall i landet, där tidningar lågvarandra nära i total upplaga: nämligen i , och , Den liberala pressideologin är grunden för vår kritik avsocialdemokraterna och i presstödsfrågorna. Vi viU inte gröpa urekonomin för pressen, vare sig tidningarna är starka eUer svaga, och därför ärvi emot annonsskatten. Vi vill stödja pressen vare sig den går bra eUer intemed generella reformer och speciellt tidningar som inte bär sig genom selektivastödformer. Vi vUl slå vakt om tryckfrihetsförordningen. Vi motsätter oss allaregler för hur pressen skall redigeras och alla typer av vUlkor för presstödet. Vi ser pressen som den tredje statsmakten, som fritt skaUkritisera maktcentra i samhället. Vi vill föra en presspolitik som mer än i daggör att tidningarna står fria från riksdag, regering och andra maktcentra.Därför är det viktigt att få reda på hur socialdemokraterna ser på denna Anslag till press-stödjande ändamål