prot · FW0969 · 1973-12-31 00:00:00 — Alt temporärt stoppa utbyggnaden av en vissbutiksform i awaktaii på atl denna totalanalys görs kräver enligt minuppfattning betydligt starkare indicier på ogynnsamma effekter än vad som nukan konstaleras. Del förhåller sig utan tvivel så atl övriga stora delahhandels-enheleri form av centralt lokaliserade varuhus och stora livsmedelshallar sammantagethar en betydligt större inverkan på de små närbulikernas ochfackhandelsbutikernas möjligheter att fortleva, och då skall man vela attstormarknaden visserligen har mera påtagliga effekter än andra enheter. Mendessa effekter är ju både positiva och negativa. På den negativa sidan finnsökat transportarbete för hushållen, inriktningen på välutrustade hushåll, menpå den positiva sidan finns det stora och samlade sortimentet och en prisnivåsom på dagligvaror ligger under den vanliga enligt SPK:sundersökningar. Prisskillnaden är givetvis en fördel för hushåll med behov avstora kvantiteter dagligvaror. Också andra hushåll kan indirekt få en fördelgenom all prisnivån pressas ner även i andra butiker. Jag anser inle heller altantalet befintliga och planerade stormarknader är så stortatt del inbjuder tUl de åtgärder som reservanterna föreslagit. I huvudsak skerslormarknadselableringar i regioner med stort och växande köpkraftsunderlag.Undanlag från den här regeln finns otvivelaktigt. Den befolkningsmässigt ganskabegiänsade Växjöregionen har ju här redan apostroferats. Även jag vUl gärnagöra del som ett särexempel. För sydvästra vidkommande ser man också pålänsstyrelsehåll med viss oro på den fortsatta utvecklingen. Jag troremellertid atl kommunerna som har ansvaret för serviceförsörjningen alltmerböriat inse behovet av en målmedveten och insiktsfull planering på dessa områden,.lag vill bara peka på de översiktliga utredningar för hela regioner som numeragörs. i gör sålunda en sådan i sanrarbele medlandstinget, och jag tror att det också finns andra på gång. Jag vill slutligen erinra om alt kommunerna, sombutiksetableringsutredningen påpekat, i byggnadslagstiftningen redan harinstrument att styra utbyggnaden av detaljhandelsenheler. Det ärlänsstyrelserna och i vissa falLKungl. Maj:t som har att fastställadetaljplaner som reglerar dessa frågor. handläggs hos Kungl.Maj:t två stormark- nadselableringar,av vilka en ingår i stadsplan som underställts Kungl. Maj:ts prövning och enanhängiggjorts genom besvär av ifrågavarande kommun. Det finns alltså instmmentalt använda här. Sammanfattningsvis vUl jag framhålla att vad vi först ochfrämst behöver är en totalanalys av utvecklingen. Vad vi dessutom behöver äretl bestämt formulerat mål för distributionssystemet. 1 båda fallen är jag medveten om distributionsulredningensansvar, och jag kan försäkra att utredningen arbetar så effektivt som dessresurser tillåter. Målsättningen är att vi skaU vara färdiga medvårt arbete. Med hänsyn härtill ser jag inle något behov av att vidta deåtgärder reservanterna föreslår. Jag ärberedd att tUlstyrka utskottsmajoritetens förslag. HerrLINDAHL (s): Alla vi som är intresserade av dekonsumentpoliliska frågorna har säkert med stort intresse lyssnat till fruLewén-Eliassons anförande. Del var många fakta som här kom fram, och del varockså ett nyanserat inlägg i den här angelägna deballen. Distributionsulredningen är mycket viktig och angelägen,och vi hoppas bara alt del skall bh möjligt för den all inom den angivnatidsramen, inom exempelvis , kunna slutföra delta viktiga arbete. Dåkommer många nya fakta atl läggas på vårt bord, och det kan ge anledning fortsatt givande debatt på det här området. Att jag har tagit till orda vid denna sena timme beror påatl jag tycker atl i den här långa deballen om stormarknader har faktiskt ensak kommit så alt säga i skymundan. Vi kan tala om stormarknader ur mUjösynpunkt. Vi- kan talaom stormarknader som värdefuUa eller mindre värdefulla när del gäller allåstadkomma god service. Men del finns en tredje sak som inte kom fram i den härdebatten, och det är prisfrågan. Jag har haft och har anledning alt ibland syssla medprisfrågor, och mot den bakgrunden vill jag föra in också prisaspekten iresonemanget om stormarknader. Man har gjort undersökningar på fem stormarknader på olikahåll i landet. Del ingick i en undersökning . Dessa stormarknaderhade i genomsnitt 6 å lägre prisnivå än de cirkapriser somrekommenderades från handelns organisationer, dvs. SSLF som betyder inom enskild handel och KF:s lagercentraler. En undersökning i visade atl Domusstormarknad låg under de för Konsumbutikerna rekommenderadelistpriserna. Även inom den enskilda handeln var skillnaden i prisnivå stormellan stormarknaden i del fallet - och genomsnittet av övrigabutiker. låg 6 å under detta genomsnitt. finns följande uppgifter: I Stockholmlåg Obs och Epa stormarknad under Konsumbutikernasprisnivå, som i sin tur var under SSLF:s cirkapriser. I hade stormarknaderna 4 å lägre nivåän SSLF:s rekommendarioner. Ännu lägre, 13 å lägre, låg dock 10 protokoU 1973. Hemköpscentralensom inte är en stormarknad i vanlig mening. I Malmöområdel hade, jämfört med SSLF:s cirkapriser. Obs iBurlöv 5 1/lägre priser samt och ÄG Favör iHelsingborg, vilken senare dock inte är en stormarknad i vanlig mening, bägge 71/lägre nivå. slutligen: hade 5 1/2 procents lägrepriser än vad SSLF rekommenderade i sina cirkaprislistor. För fullsländighelens skull bör nämnas all det även bland"vanliga" livsmedelsbutiker inom enskild handel finns sådana somhåller lägre prisnivå än vad rekommenderar.Föhsam-heten till cirkapriserna är dock genomsnilfligt hög och avvikelserna iprocent räknat inle så stora som i fråga om stormarknaderna utom i fallen ÄGFavör respektive Hemköpscentralen som nämnts tidigare. Jag anse:f all prisfrågan hör hemma i den här deballen. Vitalar i detta hus och i andra sammanhang så ofta om prisfrågor. När mandiskuterar prisfrågor gör man jämförelser där man räknar tiondelar av procent,och då tycker jag alt också detta är ett inlressanl argument i debatten omstormarknader. Utan att la ställning lUl frågan om vi skall hastormarknader och hur många vi skall ha anser jag att vi böravvakta den utredning som kommer , då vi får många fakta serveradepå vårt bord. Vi bör avvakta den utredningen, men jag vill ändå peka på dessating som jag anser väsentliga. Om vi vUl ge konsumenterna största möjligavalfrihet -och det tycks ju alla här vara överens om all vi skall göra så hörlill den valfriheten också denna typ av affärer, nämligen stormarknader. Det finns också, herr talman, många andra aspekter. Ominte lidpunkten vore så sen skulle jag kunna fortsätta med många exempel. Jagvill avslutningsvis bara säga att vi inle vet mycket om dessa ting. Hur påverkas exempelvis prisnivån totalt sett pä en ortdär det finns en Stormarknad? Kommer priserna att bli lägre i olika butikstyperom man har en stormarknad? Det är en av de frågor som jag hoppas att vi inom eninte alltför avlägsen framtid skall få besvarad. Mot denna bakgrand ber jag att få yrka bifall tillutskottets hemställan. HerrNILSSON i (s): Jag skulle inte ha tagit lill orda i den härdeballen om inte problemet med stormarknaderna i hade kommit upp. Detlämnas en bild här som inle rikligt stämmer överens med den verklighet viupplevde när dessa etableringar kom lill stånd. Vi har blivit begåvade med tre stormarknader i . Vihar ett Obs-varuhus, ett ICA-varuhus och . sägerall han inle har någol emot stormarknader, bara del inte sker enöverelablering. Men vet också väl hur del gick tUl när beslutenfattades i . Vi hävdade från socialdemokratiskt håll alten överelableringvar för handen och yrkade avslag på förslaget om etablering av den tredje stormarknaden.De borgerliga partierna var eniga om att här skulle etableras en tredjestormarknad, och våra varningar om överelableringlyssnade man inte lUl. Vi hävdade alt kommunen hade planmonopol och kunde säganej tUl etablering av ytterligare en stormarknad. Då ansåg de borgerliga all viinte borde komma med pekpinnar mot handelns representanter utan visa demförtroende, så skulle de nog besinna sitt ansvar. Vi hade en lång debatt bland allmänheten i kommunen och itidningarna. chef, generaldirektör , besökte . Han varnadepå det bestämdaste för atl utöka etableringen av stormarknader. Detta lyssnademan inte på från borgerligt håU. Vi ser nu konsekvenserna. 1 ett tUl staden angränsandenytt bostadsområde har man planerat in ett stort handelscentrum. Där skär mannu ner storleken på bulikshallarna lill i stort sett hälften av den planeradedärför all man är rädd för att bygga större lokaler på grund av konkurrensenfrån stormarknaderna. Vi hade en lång debatt i kommunfullmäktige. De borgerligapartierna var helt eniga och drev med sin majoritet igenom beslutet. Vi kan nuse konsekvenserna av det och vi kan se hur de som i kommunfullmäktige agiteradeför stormarknaderna uppträder. hade årsmöte i och dåbeslöt man att anta en protestskrivelse mot handelns dåliga planering avaffärsvaruverksamhelen inom kommun. Den undertecknades och är nu avsänd.Undertecknare av den skrivelsen satt med i kommunfullmäktige, bland dem t. o.m. dess ordförande - och hade varit med om att besluta om etablerandet av dessastormarknader. har alltså ångern kommit över dem, och de ser vart det bärhän. Moderater, folkpartister och centerpartisterdrev igenom denna överelablering i mot ell kompakt motstånd från socialdemokraterna.Man hävdade de fria marknadskrafternas rätt atl göra sig gällande. Man vUl juinte frän det hållet vara med om någon styrning från samhället i vanliga fall.Man säger att man skall decentralisera besluten tUl lägre nivå, och man hävdarhögtidligt den kommunala självstyrelsens princip. går man ul och talar ometableringskontroU. Man litar inte på de borgerliga kommunalmännen ulan på attriksdagen skall falla sådana beslut atl fadäser av delta slag inle uppslår ifortsättningen. () kort genmäle: Jag borde naturligtvis inte uppta kammarenstid vid denna sena lidpunkt när många ledamöter väntar på att få hämta sinabihelter och fara hem med tåget. Men eftersom Växjöproblemet kom upp, måste jagändå säga ett par ord tUl . Jag sitter själv inle med i kommunfullmäktige och har intevarit med om atl fatta detta beslut eller atl diskutera frågan, men jagreagerar något mot all KjeU säger alt de borgerliga drev igenom det motett kompakt motstånd från socialdemokratiskt håll. Jag trodde inte alt detskulle bli en kommunalpolitisk debatt här i och jag har ingetröstningsprotokoll med mig, men jag vUl ändå minnas alt etl socialdemokratisktkommunalråd röstade för stormarknaderna. 1 så fall var de borgerliga i gottsällskap den gången. Jag troralt vi får nöja oss med alt notera vad som har skett i den 12 aprU 1973 och låtadel vara ett varnande exempel, som visar vad som kan hända. Det är också därförmotionerna i frågan har väckts. Jag yrkade tidigare bifall till den reservationsom är fogad vid utskottets betänkande. Jag tror alt man bör dra lärdom av deförhållanden som har uppkommit på en del platser, så atl man i framliden kanhandla med något mera öppna ögon. i (s) kort genmäle: Det är riktigt att inte varledamot av kommunfullmäktige vid den aktuella lidpunkten, och han kan intelastas för det beslut som fattades. Men jag sitter i kommunfullmäktige och varledamot redan då. Jag deltog mycket aktivt i debatten om etableringen avslorvaruhus. Det är riktigt att en socialdemokratisk ledamot röstademed den borgerliga majoriteten. Men beslutet hade inte ändrats om han inte hadegjort det. Men för delta hjältemod alt rösta med borgerligheten i sin, som mannu bedömer del, myckel felaktiga uppfattning höjdes han till skyarna i denborgerliga pressen och bedömdes som varande den verkligt kloke socialdemokrateni , som verkligen såg till handelns bästa på ett myckel positivt sätt. Hanblev den store hjälten efter debatten i de borgerliga tidningarna. Fra (): Jag skall mycket kortfattat redogöra för deskäl jag har för att rösta för den reservation som föreligger i dettaärende. Först vill jag säga alt vi vet alt del planeringsunderlagoch det bakgrundsmaterial som finns för etableringen av de stormarknader som vihar har varit mycket bristfälligt. Inte minst Växjöfallet bevisar detta.Del finns inle underlag för tre stormarknader i , knappast ens för enstormarknad. Del kommunala planmonopolel skall i princip kunna styraetableringen av delahhandeln. 1 verkligheten är det så - det vet alla somsysslar med detaljhandelsfrågorna i olika led att det är delahhandelnsutgångspunkt som styr elableringen. Del är delahhandelns behov och intekommunernas mål som avgör. Kommunerna har i verkligheten alt rätta sig efter omdetaljhandeln vill etablera sig eller inte. Hela den försähningskaka som vidiskuterar här blir inle större, om vi får stormarknader. Om mellan 6 och 12procent eller kanske av varuförsäljningen sker istormarknader, kommer den andra sidan av delahhandeln all drabbas av detta. Låt mig sedan säga alt vi vet att det nu påplaneringsstadiet är snarare över 20 stormarknader än de 15 som om. Jag tror att man tyvärr med rätt stor säkerhet kan säga att innan1970-talel har gått till ända har samtliga de stormarknader etablerats i delhär landet som handeln vill etablera. Vad är det då som sker med stormarknaderna? Det är en braform för de starka konsumenterna, en bra form för de konsumenter som ärbilburna, som har god ekonomi, som har en bra planeringsförmåga och som harsådana lagerförhållanden i sitt hushåll att de kan la emot rätt storainköp på en och samma gång. Det är en bra form om man säger all lägrepriser för det rör sig om med de mätningar som SPK använder påvarorna är en god förtjänst. Då har man i dessa prisnivåer inte räknat inövervältringen av distributionskostnaden på konsumenten och den lagerhållningsom konsumenten gör, utan det är fråga om den reeUa prisskUlnaden. Stormarknaden gynnar alltså vissa konsumentgrupper, menden missgynnar alldeles uppenbart de svaga konsumentgrupperna de människorsom aldrig någonsin kommer all ha tillgång lUl eller kunna köra en bil. Och delrör sig om rätt stora konsumentgrupper i det svenska samhället. Man beräknarall mellan en femtedel och en tredjedel av alla konsumenter aldrig kommer allköra bU. Del är dessa konsumenter som inte kan nyttja stormarknaderna och som isin tur får la konsekvenserna av stormarknaderna när närservicen försämras. Deekonomiskt riktigt svaga konsumenternas problem får sedan kommunerna på annalsätt la hand om genom all sköta om hemsändningen av varor. Varuinformationen på stormarknaderna är bristfällig, ochdel lockar gärna lUl onödiga köp och därmed till felaktiga eUer kanske inte såsärskilt ekonomiska köp. Framför allt försämrar stormarknaderna alldelespåtagligt underlaget för närbulikerna. Tyvärr är det nog så att vi inom en rättsnar framtid kan få avläsa även i , som man har gjort i , allcenlrumvaruhusen kommer att vara utslagna av stormarknaderna. Och med den kortaavskrivningslid som stormarknaderna räknar är problemenför stormarknaderna inte särskUl stora, men för den övriga detaljhandeln kommerde atl bli av oerhört besvärlig art. Jag tror atl del är myckel viktigt alt besluten om stormarknadernakopplas tiU det kommunala planmonopolet. Jag har granskal del mycket noga, ochdel bekräftar exakt del som jag har sagt tidigare, nämligen atl del ärdelahhandeln som styr etableringen och inte kommunernas mål. Det som behövs äratt man lill del kommunala planmonopolet kopplar en fullständig rätt all stoppastormarknader. Men det behövs också inlerkommunala beslut, så att inte enkommuns beslut skall kunna återverka på en annan kommun. Med full respekt för del arbete somdistributionsulredningen gör och som jag tror blir oerhört betydelsefullt, inteminst mot bakgrunden av de myckel starka direktiv som man har atl arbeta med,är jag bekymrad för all man inte kommer atl hinna påverka utvecklingen om viinte redan nu är beredda att begära förslag om temporärt elableringsförbud förstormarknaderna. Därför kommer jag, herr talman, atl rösta med reservationen . HerrBLOMKVIST (s): Jag känner inte riktigt igen den bild som fruTheorin gav av delahhandelns inflytande ute i kommunerna. Jag kan bara talautifrån den erfarenhet som jag har när del gäller etableringar av butiker i detlän som jag representerar. Del pågår en mycket intensiv debatt mellandelahhandelns representanter och respektive kommunalmän beträffande planeringenav butikerna. Och del är sannerligen inte på det sättet atl det ärdelahhandelns representanter som driver på kommunalmännen atl vidtaga åtgärderför att förändra butiksstrukturen. Det skulle finnas mycket alt säga om dettamen jag avstår. Jag vet inte på vilken sida i utredningens betänkande som fruTheorin har läst detta. Jag tycker att utredningen beskriver den verklighet sområder ute i kommunerna när utredningen säger att kommunerna ickehar de resurser till sitt förfogande som de behöver ha för all kunna driva framen verklig planering av butiksstrukturen. Det är delta instrument somutredningen nu föreslår att kommunerna skaU skaffa sig. Jag har material här, herr talman, som pekar på altexempelvis i storstadsområdet är en betydande del av dem som gör sinainköp i stormarknaderna familjer som ligger i låga inkomstlagen. Det var bara några korta kommentarer till fruTheorins inlägg. Jag vet inte vilka underrättelser som jävar de siffror som vi har angivit här de är ändå framtagna påallvarligt särt. Vad gäller konsekvenserna för olika konsumentgrupper, somfru nämnde, viU jag gärna säga att detta håller jag med om. Men jagvill också påpeka att dessa konsekvenser uppkommer ju inle främst genomelableringen av stormarknader, utan det är utvecklingen av stora varuhus,livsmedelshallar o. d. som ger dessa konsekvenser. Och skall man varakonsekvent måste man i så faU ha ell totalt elableringsstopp för all storhandel del vore det enda riktiga. Det är väl ändå så att kommunerna har styrinstrument, omde vill använda dem. Och jag har åtminstone funnit all det finns en större vihanu än att göra det. Jag skulle kunna ge exempel på kommunersom har använt dessa medel, och jag tror att de blir allt fler, 1 område skall man väl också lägga märke till de insatser som landstingetnumera gör. FruTHEORIN (s): Låt mig bara slå fast att på s, 104 ibuliksetableringsutredningens betänkande säger man mycket slarkl ifrånföljande: "Denna fara är desto större som företrädarna församhällsintresset befinner sig i ell klart underläge i förhållande tilldelaljhandelsrepresenlanlerna när del gäller alt bedömaelableringsmöjlighelerna," Och man hänvisar just lill, som , atl vi behöver förslärka möjligheterna för företrädare för samhällsintressenaalt kunna styra. Men här befinner man sig i ett klart underläge, och det är nogden verklighet vi har all beakta. Till vill jag säga att självfaUet ärdet hela strukturomvandlingen som påverkar också de svaga konsumentgrupperna sålill vida atl större vamhus i sin lur kan ha påverkat närhelsbutikerna. Men deläi- ju det som är utgångspunkten för mitt resonemang. När jag stödernärhetsbutikerna och servicen till de sämre ställda konsumenterna är det alltsåen principieUt viktig fråga för mig, och jag är beredd att använda starkarestyrmedel om del är nödvändigt för alt motverka den utvecklingsom delahhandeln aUdeles uppenbart har genomgått.Stormarknaderna är här det senaste inslaget, som vi tyvärr, tror jag, kommeralt få avläsa mycket starka negativa konsekvenser av inom . Det senaste konstaterandet som om kommunernas ställning och den beskrivning som ges i utredningensbelänkande var riktigt. Det var någol annorlunda i del första anförandet, därfru hävdade all del var detaljhandelns representanter som nära nogbestämde buliksetableringen i kommunerna. Den skildringen var inte sann, menden senaste skildringen stämmer överens med vad som finns skildrat iutredningens belänkande. Låt oss inte syssla med semantiska övningar.Men vi kan väl gemensamt studera s. 103 och 104 i belänkandet, och jag tror allvi kommer till samma slutsats, . den 12 aprU 1973 Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs på bifall tilldels utskottets hemställan, dels reservationen av i Glömminge m.fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad.Sedan i begärl votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposilion: Den som vill alt kammaren bifaller näringsutskotlets hemställan i betänkandetnr 32 röstar ja, den del ejvill röstar nej. Vinner nej har kammaren bifallit reservationen av i Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr i begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparal. Denna omröstning gav föhande resultat: §5 Meddelande ang. förlängning av vårsessionen Med ledning av frän utskotten inkomna sammanställningarbeträffande beräknad bordläggning av ärenden i kammaren har utarbetats ettförslag lill ärendeplan för behandling i kammaren av utskottsbetänkanden underåterstoden av vårsessionen. På grundval av dessa uppgifter har talmanskonferensen beslutat dels tillstyrka all vårsessionen vid riksdag skall pågåefler , dels anmoda utskotten atl överväga huruvida ändringar påkaUasi förslaget lill ärendeplan för alt denna skall kunna läggas till grund förriksdagsarbetet under återstoden av vårsessionen. Sedan begärda uppgiftererhåUils från utskotten kommer talmanskonferensen den 26 aprU atl ta StäUningtUl frågan hur länge sessionen skall pågå. § 6 Meddelande ang. sammanträdet , m.m. Dagens sammanträde kommer att fortsättas till desssamtliga på föredragningslistan upptagna ärenden slutbehandlats. Sammanträdel , , blir ettbordläggningsplenum och tar sin början . Därvid besvaras elva enklafrågor och fyra inlerpeUalioner. Sammanträdet ajourneras därefter tUl kl. 15.00för all bereda ytterligare lid för motionsavlämnande. Vid morgondagens sammanträde fattas beslut om förlängningav motionstiden för propositioner som avlämnats . Till kammarensledamöter kommer all utsändas en stencilerad sammanstäUning, vari angives dataför de sammanträden, då motioner sist må väckas med anledning av de t. o. m.fredagen den 13 aprU avlämnade propositionerna. Jag får vidare meddela alt depropositioner som överlämnas liU kammaren den aprU kommer atlper post tillslällas ledamöterna i den mån delningsupplaga föreligger.Propositionerna kommer dessutom all som vanligt utdelas i ledamöternas fack. Föredrogs näringsutskotletsbetänkande nr 33 i anledning av motioner angående tillfällighetsförsäljning. Vi är några socialdemokratiska ledamöter somi motionen 833 har påtalat den ökning av ambulerande tillfälliga försäljningarsom observerats på olika orter i landet. Vi har i motionen anfört alt det urkonsumentens synpunkt kan vara svårt alt vid inköp från ambulerande förelag,som ständigt flyttar och som i många fall inte utsätter sitt firmanamn i annonseroch på flygblad, få samma säkerhet som vid inköp på annat sätt. Kunden köper kanske en vara, som vid första anblickenverkar bra, men som vid användandet visar sig felaktig. Då är det ofta myckelsvårt all återfinna den firma som försålt varan. För samhällsplanerandet kandet också uppstå svårigheter om underlaget för den redan etablerade handelnskundunderlag försvagas genom atl alltför många liUfälliga försähningar'uppslår. Jag tänker på det ansvar som handeln ofta har när det gälleratt behålla fast anställd personal, lokalutrymmen och inköp där varor hålles ilager. Jag är glad över atl utskottet har understrukit defarhågor som vi framfört i vår motion, och jag tolkar utskottets skrivning sompositiv. Utskottet hänvisar liU pågående utredning, som behandlar de i motionenpåtalade problemen. Utskottet delar också vår i motionen framförda uppfattningatt dessa försähningsformer kan medföra problem. Jag har inget annal yrkande än om bifaU tillnäringsutskotlets hemställan i belänkandet nr 33. Överläggningenvar härmed slutad. Utskottets hemstäUan bifölls. § 8 Föredrogs näringsutskottets belänkande nr 34 ianledning av motion om auktorisation av auktionsverksamhet. Utskottets hemställan bifölls. § 9 Ett forskningspoUtiskt handlingsprogram