prot · FW0945 · 1973-12-31 00:00:00 — "Ett centralt mål för regeringens politik är att höjasysselsättningen. Steg för steg har medlen härför byggts ut ocheffektiviserats. De samhälleliga strävandena kommer att underlättas av denförutsedda, fortsatta konjunkturuppgången. Det är dock inte möjligt att meraexakt förutse i vilken takt som konjunkturförbättringen resulterar i enminskning av arbetslösheten. Det kan dock redan nu noteras att omfattningen avvarslade driftsinskränkningar och nedläggningar visat en klar tendens attsjunka. Främst tUl följd av det minskade bostadsbyggandet torde dock ennedgång av sysselsättningen inom byggnadsverksamheten äga rum även ,Beredskapen mot arbetslösheten måste därför hållas på hög nivå trots denförbättring i konjunkturen som kan avläsas," - Så långt finansplanen. Jag tror att den bedömningen i finansplanen är realistisk.Jag delar därför uppfattningen att vi måste hålla en hög beredskap motarbetslöshet. Frågan är dock hur mycket vi måste räkna med att satsa påarbetsmarknadsservice. SkaU vi verkligen - mot bakgrund av en uppåtgåendekonjunktur behöva räkna med att under nästa budgetår ha ca 130 000 människori arbetsmarknadsutbildning? För mm del tycker jag att den målsättningen inte ärspeciellt ambitiös. Politiken måste ju ändå inriktas på att så fä som möjligtgår på omskolning och att så många som möjligt bereds arbete direkt iproduktionen. Därigenom ökar vår ekonomiska tillväxt, kostnaderna föromskolningsverksamhelen minskar och berörda människor får mer meningsfullaarbetsuppgifter. Jag ärhelt på det klara med, herr talman, att jag här tar upp politiskt Anslag till arbetsmarknad m. m. ömtåligafrågor, men jag tror det är nödvändigt att ifrågasätta, om det ärrimligt att år öka omskolningsverksamheten i den utsträckning somgjorts och som och prognoser visarför . Jag har i en motion till årets riksdag föreslagit attanslaget till arbetsmarknadsservice skall minskas med iförhållande tUl vad som föreslagits i statsverkspropositionen. Kvar stårändock ett så betydande belopp som drygt 1,1 miljarder, varav 750 miljoner tillomskolningsverksamheten. Detta belopp bör mer än väl täcka kostnaderna fördrygt 120 000 personer i arbetsmarknadsutbildning. Detta är i stort sett sammaantal som /72, och det måste vara tillräckligt, även om exempelvisbyggnadsverksamheten kommer att minska. Den minskningen torde mer än väluppvägas av ökad aktivitet på andra områden. Det föreligger, herr talman, ingen reservation som stödför mitt motionskrav. Jag har därför inte något yrkande på den här punkten, menjag har ändå velat ta upp denna fråga. Vi klarar nämligen inte - det är jaghelt övertygad om, och där har jag stöd i tidningen sysselsättningen genom en ständigt ökad omskolningsverksamhet.Arbetslöshetsproblemet måste i första hand lösas genom åtgärder som stimulerarproduktionen, dvs, genom en annan ekonomisk politik och en annannäringspolitik. i (s): I inrikesutskottets betänkande nr 1973behandlas bl, a, två motioner som tar upp den kommunala beredskapsplaneringen.Det är dels motion, där han bl, a, vUl att arbetsmarknadsmyndigheternai samråd med kommunerna skall upprätta beredskapsplaner med beaktande av debehov som ungdomsarbetslösheten betingar, dels min egen motion, vari hemstäUsatt arbetsmarknadsmyndigheterna ytterligare skall öka bidraget tUl kommunernasberedskapsplanering. De sysselsättningsproblem som blivit följden av den långalågkonjunkturen har drabbat flera grupper av arbetstagare, men speciellt hårthar ungdomen drabbats. Ett av många instrument för att skapa sysselsättning harvarit beredskapsarbeten. Ser man på vad för slags beredskapsarbeten kommunernahar plockat fram, finner man en rik flora, men oftast är det traditionellaarbeten, såsom exempelvis byggandet av reningsverk, vatten-ochavloppsledningar, skogsröjning, restaurering av kulturbyggnader osv. En nyhethar kunnat avläsas; det har varit praktik för arbetslösaungdomar hos föreningarna. Beredskapsarbetena har betytt mycket för de traditionellagrupperna. Det är jag den förste att understryka, AMS och kommunerna har aUheder av de insatser som gjorts. Men det finns ett par problem som jag vill trycka på, ochsom behandlas i de nämnda motionerna, dels möjligheterna att skaffa lämpligaberedskapsarbeten åt ungdomar, dels kommunernas möjligheter att upprättaberedskapsplaner. Båda problemen hör ihop och beror på kommunernas resurser. När vi står inför det faktum att vi inte kan skaffasysselsättning till de ungdomar som kommer ut på arbetsmarknaden, måste blandannat kommunerna stimuleras att kontinuerligt inventera och projektera arbetensom är lämpliga för ungdomar. Av stor betydelse i detta arbete är de bidrag somkommunerna kan få till projekteringskostnaderna. Det visar bl, a, utvecklingendet . Under /72 utnyttjades endast en ringa del avden anslagsram som fanns för projektering. Under innevarande budgetår kommertroligen inte anslagsramen att räcka till. Detta beror på bl. a. attbidragsprocenten till kommunerna höjts väsentligt. Målet måste vara att kommunerna skall få resurser atthålla ett beredskapslager av projekt, som snabbt kan komma till användning. Medhög beredskap kan arbetsmarknadsmyndigheterna få effekt av beslutadeåtgärder. Kommunerna och samhället kan undvika felinvesteringar och andraproblem, som eljest riskeras när beredskapsarbeten i all hast plockas fram ochbeslutas. Många kommuner har inte egna tekniska eller ekonomiska resurser föratt kunna hålla önskvärd hög beredskap. Det är därför nödvändigt attarbetsmarknadsmyndigheterna ytterligare ökar bidraget till kommunernasberedskapsplanering. Jag har inget annat yrkande än om bifall tillutskottets hemställan på alla punkter, men jag har velat understryka de problemsom behandlas i motionerna, och jag hoppas att dessa kommer att beaktas avberörda myndigheter. Anslag till arbetsmarknad m. m. Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs på bifaU tilldels utskottets hemstäUan, dels reservationen nr 1 av i m,fl,, och förklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad.Sedan i begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller inrikesutskottets hemstäUan i betänkandetnr 3 punkten 1 röstar ja, den det ejviU röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 1 av i Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr i begärde rösträkning verkstäUdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Kammaren biföU vad utskottet i dessa punkter hemstäUt. Anslag till arbetsmarknad m. m. Propositioner gavs på bifaU tiU dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 2 av i m. fl., ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr begärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition; Den som vUl att kammaren bifaller inrikesutskottets hemstäUan i betänkandetnr 3 punkten 4 röstar ja, den det ejviU röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 2 av i Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Propositioner gavs på bifaU till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 3 av herrar i och ,och förklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr i begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition; Den som viU att kammaren bifaller inrikesutskottets hemställan i betänkandetnr 3 punkten 5 röstar ja, den det ejviU röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 3 av herrar i Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr i begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Propositioner gavs på bifaU tUl dels utskottets hemställan,dels reservationen nr 4 av herrar och , och förklarades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller inrikesutskottets hemställan i betänkandetnr 3 punkten 6 röstar ja, den det ejviU röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 4 av herrar Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat; Utskottets hemställan bifölls. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 5 av i m. fl., ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr begärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller inrikesutskottets hemställan i betänkandetnr 3 punkten 8 röstar ja, den det ejvUl röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifaUit reservationen nr 5 av i Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Punkterna 9 och 10 Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 6 av i m. fl., ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr i begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Anslag till arbetsmarknad m. m. Anslag till arbetsmarknad m. m. Den som viU att kammaren bifaUer inrikesutskottets hemställan i betänkandetnr 3 punkten 11 röstar ja, den det ejvUl röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifaUit reservationen nr 6 av i Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr i begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Punkterna 12 och 13 Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 7 av , och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposition; Den som viU att kammaren bifaller inrikesutskottets hemställan i betänkandetnr 3 punkterna 12 och 13 röstar ja, den det ejviU röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifaUit reservationen nr 7 av . Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr Lorentzon begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Propositioner gavs på bifall tUl dels utskottetshemstäUan, dels reservationen nr 8 av herrar i och ,och förklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Propositioner gavs på bifall till 1 :o) utskottetshemställan, 2;o) reservationen nr 9 av herrar i och Carlströmsamt 3:o) reservationen nr 10 av , och förklarades den förstnämndapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Då begärdevotering upptogs för bestämmande av kontrapropositionen ånyo de bådaåterstående propositionerna, av vUka den under 2:o) angivna förklarades haflertalets mening för sig. Sedan begärt votering beträffandekontrapropositionen, upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som viU att kammaren tUl kontraproposition ihuvudvoteringen Nr 45 angående inrikesutskottets hemstäUan i betänkandet nr 3 punkten 15 antar reservationen nr 9 av herrar i ochCarlström röstar den det ejviU röstar nej. Vinner nej har kammaren tiU kontraproposition i nämnda votering antagitreservationen nr 10 av . Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr Lorentzon begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: 1 enlighet härmed blev följandevoteringsproposition uppläst och godkänd: Den som vUl att kammaren bifaller inrikesutskottets hemstäUan i betänkandetnr 3 punkten 15 röstar ja, den det ejviU röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifaUit reservationen nr 9 av herrar i Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr begärde rösträkning verkstäUdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Utskottets hemställan bifölls. Anslag till arbetsmarknad m. m. Propositioner gavs på bifaU tUl dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 11 av herrar i och Cariström,och förklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Punkterna 18 och 19 Kammaren biföU vad utskottet i dessa punkter hemstäUt. Propositioner gavs på bifaU tUl dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 12 av i m. fl., ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr i begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Nr 45 Den som vill att kammaren bifaller inrikesutskottets hemstäUan i Torsdagenden betänkandet nr 3 punkten 20 röstarja, 15 mars1973 '' ' ' '' 'höstar nej. -------------- --- Vinner nej har kammaren bifallit reservationen nr 12 av i Anslagtill arbets- xvärålund m. fl. marknad m. m. Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då i Tvärålundbegärde rösträkning verkstäUdes votering med omröstningsapparat. Dennaomröstning gav följande resultat; Punkterna 21 -33 Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemstäUt. Propositioner gavs på bifaU till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 15 av , och förklarades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller inrikesutskottets hemställan i betänkandetnr 3 punkten 34 röstar ja, den det ejviU röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 15 av , Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Däherr Lorentzon begärde rösträkning verkstäUdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat; Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemstäUt, Propositioner gavs på bifall tiU dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 16 av i m, fl,, ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr NUsson i begärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som viU att kammaren bifaller inrikesutskottets hemställan i betänkandetnr 3 punkten 39 röstar ja, den det ejvUl röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 16 av i Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens Nr 45 Anslag för vambi-stånd till och ledamöterha röstat för ja-propositionen. Då i begärde rösträkningverkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstning gav följanderesultat: Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. Propositioner gavs på bifall tUl dels utskottetshemstäUan, dels reservationen nr 17 av , och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller inrikesutskottets hemställan i betänkandetnr 3 punkten 43 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 17 av . Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr Lorentzon begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. § 2 Anslag för varubistånd till och Föredrogs utrikesutskottetsbetänkande nr 2 i anledning av motion om anslag för varubistånd till Bangladeshoch . I detta betänkande behandladesmotionen 1973:1102 av herrar () och FäUdin (c) vari hemställts attriksdagen med förtur beslutade att på tilläggsstat för innevarande budgetåranslå för varubistånd, avsett främst för de omedelbarabehoven av insatser i och . Utskottethemställde att skulle avslå motionen 1973:1102. Reservation hade avgivits av herrar (), Wirmark(fp) och () samt i (c) som ansett attutskottet Anslag för vambi-stånd till och att med bifall till motionen 1973:1102 påtilläggsstat för innevarande budgetår skulle anslå förvarubistånd, avsett främst för de omedelbara behoven av insatser i Bangladeshoch . I både och finns enormabehov av biståndsinsatser. De hjälpinsatser vi bundit oss för kommerinte att räcka. Vi vet också att i båda dessa länder har man behov av ettimportstöd - ett stöd som till en väsentlig del kan ta formen av varubistånd. Från och har därför föreslagitsatt beslutar att på tilläggsstat för innevarande budgetår anslå 100mihoner kronor för varubistånd, avsett främst för de omedelbara behoven avkatastrofhjälpsinsatser och humanitära insatser i och . av den lediga kapaciteten inom svensk industri skulle med vårt förslagkunna utnyttjas för angelägna ändamål med både ökat bistånd till ochökad sysselsättning här hemma som följd. När var i kunde vikonstatera att de omedelbara hjälpbehoven är mycket stora. På livsmedelssidanberäknades reserverna bara räcka några månader. Huvudanledningen är denextremt nederbördsfattiga monsunen. Under de avgörande månaderna var nederbörden 30, 40, 20, än genomsnittetför . Man beräknade därför att monsunskörden blir 2 miljonerton mindre än vad man ursprungligen hade väntat. Importbehovet av spannmåluppskattas till att vara lika stort 1973 som , dvs. ,och då vet vi att tillgången på världsmarknaden är knappare än på mycketlänge. Det hänger till stor del samman med stora uppköp.Dessutom har , som bidrog med till ,också drabbats av en dålig monsunskörd, vilket medfört att de indiskaspannmålslagren sjunkit kraftigt. De dåliga skörderesultaten i Bangladeshkommer givetvis att inverka menligt på landets övriga utvecklingsansträngningaroch medför inte minst att stora delar av transportapparaten kommer att belastasav livsmedelsimporten. I den rapport som FN:s generalsekreterare i början på dethär året lämnade till generalförsamlingen och säkerhetsrådet tecknas med skärpaBangladeshs problem. Av den framgår t. ex. hur viktigt det är att öka stödetockså på transportsektorn, att förbättra hamnarna, att lyfta bort de underkriget sänkta fartygen, att förbättra importmöjligheterna och kanske isynnerhet att säkerställa och förbättra de interna transporterna både tilllands och till sjöss. Flottan av lätta transportfartyg och motorfordon behöverförstärkas. En verklig underhållsorganisation för transporterna behöver byggasupp. Det framgår också att industrin har behov av utrustning,reservdelar och i vissa fall råmateriel för sin produktion, liksom att denviktiga jordbrukssektorn lider brist på pumpar och annan materiel för dammaroch för den nödvändiga bevattningen. materielbehövs för att man skall kunna utnytda den bördiga jorden för de nyahögproducerande sades- och rissorterna som kommit fram genom den grönarevolutionen. FN:s generalsekreterare har också upprepade gånger vädjatom ett ökat stöd till . När man ser på hjälpstatistiken finner gott utrymme för att höja de svenska insatserna. Vi svarar enligt desenaste siffrorna för av den samlade internationellabiståndsinsatsen i . ligger t. ex. på ochCanada på gott och väl . Går man enbart till den bilateralahjälpen svarar vi för 3 1/. Motsvarande siffra för är 6procent och för . Men framför allt vet vi att de insatservi har gjort i inte innebär någon höjning i förhållande till detbistånd som var planerat för och som nästan uteslutande gicktill Östpakistan. Den extraordinära situationen med de stora hjälpbehoven bordeha mötts med extraordinära insatser från svensk sida. Vi föreslog ett tilläggsanslag på 100 miljonerkronor för och förordar samma belopp i form av varubistånd tillbåde och . Inriktningen på varubistånd kan, som jag redansagt, motiveras av de aktuella behoven. 1 det biståndsprogram som SIDAfastställt för uttalas också detta mycket klart: "Starka skältalar för en fortsatt inriktning på återuppbyggnadsbistånd med koncentration påvarustöd. Behovet av sådant bistånd är synnerligen stort och angeläget." Det är också klart alt nivån på det svenska biståndethittills bestämts av den anslagsvolym som fastställt. Man-har alltså beslutat sig för vissa ramar och sedan sökt fylla de ramarna medlämpligt bistånd. Dessa ramar är alltså inte fastställda på grundval av någotslags utvärdering av hjälpbehoven. Genom den reservation som ochcenterpartiets ledamöter i utrikesutskottet står bakom ges möjligheter förriksdagen att nu väsentligt öka denna volym. Därmed kan också en omedelbarplanering göras for ytterligare insatser, och vi knappar därmed in päförberedelse- och planeringstiden, som alltid finns i biståndsarbetet, vare sigdet rör katastrofbistånd, humanitär hjälp eller långsiktig återuppbyggnad. Också i vet vi att det behövsytterligare svenska insatser. Både i , där förödelsen är stor efterde massiva amerikanska bombningarna, och i , där kriget härjat sålänge, finns det nu mycket betydande omedelbara behov av insatser förflyktingar och för snabb humanitär hjälp. Sjukhus och bostadsområden behöver t.ex. byggas upp. Enkla, monterbara trähus är kanske ett av de viktigaste behoveni dag. Papper, textilier, byggnadsmateriel och utrusl-ningsstöd, t. ex.mediciner och fordon, till sjukhus är några varusorter som med fördel kan ingåi ett svenskt varubistånd till . Varför skulle inte kunna göra en verkligt massivinsats i fråga om sjuk- och hälsovården, där det ingår sådana här leveranser avbåde mediciner och medicinsk utrustning för återuppbyggnad av dispensärer ochsjukhus? Det skulle alltså bli en större insats än den nuvarande anslagsvolymenmedger. Som vi har påpekat i vår motion måste , Anslag för varubistånd till och Anslag för vambi-stånd till och självfalleti samråd med vederbörande vietnamesiska parter, komma fram till vilka behov sombör täckas med svenskt varubistånd. 1 utskottets betänkande erinrar man om de insatser i dehär båda länderna som beslutats liksom om att utrymme finns inomkatastrofreserven för ytterligare insatser. Inför de behov som kankonstateras är vi för vår del övertygade om att det kommer att bli trängsel ommedlen i katastrofbiståndsreserven. Det är fara värt att om vi från svensk sidabestämmer våra insatser med utgångspunkt i det utrymme som den reserven kanerbjuda, så kommer vi att hamna på en lägre nivå än vad som vore sakligtmotiverat. För övrigt måste ju alltid en viss reserv bevaras för nya, hastigtuppkommande katastrofsituationer. Också det skälet talar för att genom ettanslag på på innevarande års tUläggsstat skapar ett störreutrymme för snabba, vidgade insatser i och liksom för detsamlade biståndet till dessa både hårt drabbade länder. Jag vUl yrka bifall till reservationen. Under detta anförande övertog fruandre vice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. HerrKORPÅS (c): När statsverkspropositionen skrevs, återstodännu tragiska kapitel i , om vilkas innehåll och slut man ingetvisste. Man torde inte heller ha haft klart för sig omfattningen av denmissväxt som drabbades av som redan harnämnt och som kom generalsekreterare att den 7 november1972 vädja om spannmålsleveranser. När motionen 1973 skrevs, visste vi däremot attdet gick att komma in med hjälp i , i både Nord- och . Det visste vi förut. blev det bekräftat. Motionen kom till medsamma motiv- som bar de två partierna, då de ställde sig bakom insamlingen tillBach Mai-sjukhuset. Behovet i hade ytterligare bekräftats bl. a.genom generalsekreterare vädjan , i vUken också FÄO:sgeneralsekreterare instämde. Båda underströk att en insats måste görasomedelbart för att inte en tragedi skulle drabba det plågade folket. Motionen I102 skall också ses som ett svar på denna vädjan.