prot · FW0957 · 1973-12-31 00:00:00 — Det förhåller sig nämhgenså det kommenterade nu inte , och del har heller inte utskottetgjort att vi har föreslagit att man skall åstadkomma någon typ avkatastrofskadeskydd för turistnäringen. Att en sådan fråga måste utredas äraUdeles självklart. Lika självklart är att den utredning som har jobbat medturistfrågorna borde få fortsätta. Och den bör då få en sådan förankring kan hoppas att den ger ett bättre resultat än de turistutredningar somlagts fram . Det skulle inte heller på något sätt försenaarbetet. Det är alldeles givet atl turistutredningen skall lägga fram sittslutbetänkande, som man kallar det, på grundval av de arbetsuppgifter som dennu har, men ingenting skulle hindra att man därefter gav utredningen just detnya uppdrag som vi har föreslagit och dessutom gav den en sådan bredd som ärnödvändig för att kommuner, landsting, turistorganisationer och turistnäringenskaU känna sig väl förankrad i arbetet. Jag ber återigen atl fåyrka bifaU tiU reservationen 4. Jag delar uppfattning attturismen är avhängig av andra näringar. Jag sade också att tillsammans medjord- och skogsbruket utgör turismen en mycket betydelsefull del avnäringslivet i glesbygderna och även i kombination med de tvä andranäringarna, det vill jag gärna understryka. Visst är turismen avhängig av andra näringar; det är judet vi påpekar i motionen. Den är bl. a. beroende av hur de kollektivakommunikationerna utvecklas och av kostnaderna för kommunikationerna. Jag geraUtså helt rätt i del påståendet. Vi hävdar att man måste finna en väg för att stimulera ettresande till de svenska turisthotellen, och vi har alltså angett en möjlighet.Det skulle varaintressant att höra om har något annat förslag. Man kan naturligtvis diskutera om det är riktigt att denhär restilutionen skall utgå generellt eller just tUl låginkomsttagare. Men detär egentUgen två syften i motionen. Det ena är att stimulera turismen iSverige, och då är det viktigt att de som åker utomlands och försämrarvår bytesbalans i stäUet väljer att resa inom . Det andra ärnaturligtvis, som jag påpekade, just att låginkomsttagarna skulle få bättremöjlighet att utnyttja turistanläggningarna. Detta vinner man om systemet är generellt.Jag har för mig att partivänner i har gått med på ett50-kort när det gäller att stimulera den kollektiva trafiken här och varförskall det då vara olämpligt i det här sammanhanget? Jag tycker att man inte bara skaU avstyrka ett sådant härförslag med ganska yviga gester utan i detalj granska och pröva det. Och om maninte vUl ta det, kanske man kan anvisa någon annan väg för att stimuleraturismen i och nedbringa den negativa turistbalans som vi har men ocksåför att ge nya möjligheter åt de av folk som inte kan bytamUjö under semestern. Man borde anvisa en väg, men jag hörde inte något förslagfrån och inte heller finns något direkt förslag i utskottsbetänkandet. i (s); När jag lyssnade till erinradejag mig det gamla talesättet att sina fiender klarar man alltid, men bevareen för ens vänner. är och har varit, vilket kanske en del inte kännertUl, aktiv inom turistbranschen. Men om han skulle få som han vill,skulle det inträffa som han tidigare förebrådde statsmakterna för. Det skulleförmodligen bli ett sämre resultat av det arbete som pågår, men framför alltskulle det bli en försening. Vi hade med säkerhet varit färdiga med förslag tUlen ny och, som vi hoppas, ganska hygglig organisation för det svenskaturistväsendet om vi inte hade fått en serie tilläggsdirektiv. Vi fick förstturism i med förtur begärd av . Därefter fick vilokaliseringsstödet och vandringslederna i fjällen. Allt detta har försenatvårt arbete och jag skulle verkUgen vilja vädja till : Låt oss förturistnäringens skull änthgen få göra klart del grundläggande arbete vi hållerpå med! Det andra jag vill säga gäller förslaget om resebidrag,som skuUe lösa den svenska turistnäringens problem. Del är en produkt av delsedvanliga gamla trista, stereotypa tänkandet. Problemet ligger inte i att gebidrag, utan problemet Ugger i atl skapa en organisation på mottagarsidan såalt man kan sälja på samma sätt som man gör i konkurrerande länder. Vi harredan bevisat atl del går genom ett första experiment som dras i gång i sommarmed resor från upp till Björnrike i . Man offererar deresorna tiU ett pris som ligger lägre än MaUorcaresornas utan att mansubventionerar med ett enda öre och del är den målsättningen jag tycker atlman skall ha. Del tredje jag viU ha sagt är att jag tycker att herrEkinge skulle lyssna htet mera på vad som händer omkring honom. Han står häroch säger att vi inte kan genomföra och STTF:s arbetedärför att vi harfått så njugga anslag. Då skall jag berätta för att STTF:s styrelsemed tillfredsställelse har hälsat den behandling som våra framställningar harfått , inte minst därför att vi har fått departementets löfte alt användarationaliseringsvinster tiU andra ting än de var avsedda för. säger att vi har kallat det förrationalisering när vi avvecklar våra utlandskontor. Jag ber er som har sysslatmed verksamhet på marknadsföringssidan alt tänka er att ni skulle befinna er isituationen att ha för att marknadsföra turism utomlands. Niupprättar för de pengarna ett antal fasta håUpunkter, och sedan går 90 procentav pengarna åt tUl löner och hyror. Skulle ni inte då som företagsledare sägaer att detta inte kan vara riktigt? Vad vi har gjort och det vet dessutomherr Ekinge om, för det har jag berättat för honom tidigare i fulltsamförstånd i styrelsen är att vi har sagt oss; Vi behöver inte den här tungaorganisationen. Vi skall samarbeta med våra ambassader och med vårahandelssekreterare. De skall hjälpa oss med jobbet, i första hand medinformation och kontakter. Vi skall ha replipunkter, och sedan skallförsäljningen skötas hemifrån av specialister. På det har vi sparat mångahundra , och de pengarna kan vi nu använda operativt för att sälja. Jag tycker att det skall vara Utet rimlighet i partinitelnär man försöker angripa den verksamhet som här harsysselsatt sig med. fortsätter att tala om attturistnäringen är satt i strykklass. Jag skall inte säga mycket om del; jagtycker att på ett utmärkt sätt har visat att det där interiktigt stämmer. Jag vill peka på en sak tUl. Samhället har ändå ett rättstort ansvar i efterhand i vissa sammanhang. Det är inte så förfärligt längesedan som flera av våra turisthotell i fjälltrakterna stod inför konkursholeller befann sig i konkurs. Hur har detta klarals upp? Vem är det som harbetalat det som fattades? Vem är det som har förlorat pengarna? Är det intesamhället som har gått in och klarat av det hela? talar sedan om att man har för litet satsningpå detta område och att man mte får hit så mycket turister från utlandet som vibehövde få för att göra goda affärer. Om någon näringsgren här hemma i SverigeskuUe säga att vi har fått alldeles för litet pengar för att vi skall kunnautvecklas och göra en ännu större konkurs, då tror jag att man skuUe betraktadet hela som litet tokigt. Jag tycker att man skall försöka håUa sig på verklighetensmark och inte bara tala om att man är för snålt behandlad och för njuggtställd. Det gäller att hitta vägar för atl klara en ökning av turismen i dentakt som är rimlig. Man kan inte gå fortare fram än vad som är rimUgt härheller. Myckel merfinns inte att säga om detta. TUl vill jag bara säga att han har välrätt bitvis. Näringsutskottel var i , och vad vi framförallt fäste oss vid var att man måste skapa en transportorganisation som ettförsta led i . Det pågår trafikutredningar i vartenda län länsstyrelseroch landsting är inblandade i detta. Jag tror att det kommer att betyda en del för planeringenav trafiken inom det här området. Men det har också sin betydelse att man som en allraförsta etapp försöker skapa billigare charterresor med tåg och kanske med flyg.Flyg mellan och torde dock inte gå att få så billigt aUadessa möjligheter bör emellertid undersökas. Sedan skall man också bygga utvissa allmänna saker i området Uftar, simbassänger osv. medan man överlåteråt turistnäringens folk att svara för hotell, inkvartering och sådana ting. Detmåste ändå i stort sett vara en näring som går ihop, och detta är saker som manskaU ha betalt för av turisterna. Jag tror att det är den vägen man måste gå, och då harherr och jag inte mycket atl gräla om. Det är bara en sak som jagtycker är lustig, nämUgen när säger att han viU ha detta stödtiU turistresorna och motiverar det med att av svenska folket intehar råd alt ta semester. Är det då nödvändigt att ge subventioner till de av medborgarna för att de skall få en rimligsemester? Jag tycker ändå att det vore att använda pengarna Utet galet. HerrEKINGE (fp): tUlförde inte debatten någotnytt ur min synpunkt och jag går förbi hans inlägg utan att över huvud tagetgöra någon kommentar. Att kommentera uttryck av typen "yvigt", somanvänds när man vill beskriva ett försök från vår sida atl ge turismennågorlunda vettigt avvägda arbetsformer, tjänar inte mycket till. i hade däremot vänligheten attpresentera min enkla person. Det kan ju föranleda mig att också presentera herrArne , som befinner sig i den i detta sammanhang något besvärligasituationen det förstår jag att vara ordförande i både och den aktuella utredningen och att dessutom varapartinitisk i sin argumentation. Jag är något förvånad, herr talman, över attSvenska turisttrafikförbundets ordförande ställer sig upp här i kammaren och ärglad och nöjd och till freds med att man har fått bakslag när det gäller deframställningar man gjort. Var jag lägger tyngdpunkten därvidlag behöver jag kanskeinte ange. Jag är något förvånad det må jag få säga. Det övriga som anförde viU jag kanskehänföra tUl den obolfärdiges förhinder - eller också behandlar man turismen påsamma sätt som bonden gjorde med hästen som han skulle vänja av med att äta ochsom han, om hästen klarat sig, också skulle ha vänjt av med att dricka. Det ärkanske dit vi kommer , i varje fall om vi har den inställningen tUldessa frågor som gav uttryck för. Jag skulle vilja fråga om hanverkligen är nöjd med den här satsningen på 7 miljoner på svensk turism ellerom han över huvud taget som Svenska turisttrafikförbundets ordförande, som utredareoch som ambitiös och framåt partiman anser att också turismen skall vara nöjdmed den. 8 protokoll 1973. Låt mig säga att jag är förvånadöver detta resonemang från utredningens sida: Låt oss nu arbeta i fred, så attvi blir färdiga. Men det är ju så att vi har väntat på dennautredning. Vi har fått vissa betänkanden och vi har begrundat alla de uppgiftersom där funnits. Vi skall också fortsätta med det. Men, ,nog är det väl rimligt atl vi får del betänkande som utredningen har aviseratoch alt utredningen sedan får fortsätta arbetet, breddat på det sätt som vi harföreslagit. Jag tycker det skulle vara en stimulerande uppgift, ochjag hoppas att uppfattar våra ansträngningar som ett verkligtstöd för det arbete som i egenskap av utredningsordförandeutför. Efter hand som debatten fortsätter blirtydligen och jag mer och mer överens; jag väntar snart på ettbifallsyrkande från till reservationen 5, frågade, och det är det som föranleder dettamitt inlägg, varför ge alla ett stöd? Ja, jag redovisade i mitt förra inläggatt det fanns tre skäl för det förslag vi stäUt; det förbättrar bytesbalansen,det förbättrar beläggningen på svenska turistanläggningar och det germöjhgheter för de som inte kan resa på semester. Det finnsaUtså tre skäl. Jag skuUe för övrigt gärna vilja veta varför inte herrSvanberg föreslår någon lösning för de . HerrSVANBERG (s); tyckte inte atl jag tillfördedebatten något nytt i mitt senaste inlägg, och det är möjligt att jag inte harhaft något nytt att tUlföra debatten i något av inläggen. Det kan i så fallbero på att det är väldigt svårt atl tillföra något nytt, när man kommenterarnågonting som inte innehåller vare sig gammalt eller nytt utan egentligen baraen hopblandning av en mängd luftiga förslag. reagerade också motatt jag använde uttrycket luftig, men jag tycker att det egentligen är väldigtrart sagt; jag skulle kunna ha sagt mycket värre saker. Sedan vände sig till utredningens ordförandeoch talade om partitaktik, och del kanske inte förvånade någon, ty vem som härhar exceUerat i partitaktik tror jag all kammarens ledamöter själva kan avgöra. Sedan sade att han nästan väntade sig attjag skulle biträda reservationen 5. Nej, jag har sagt att själva utgångspunktenför resonemang är riklig, men jag kan inle finna det vettigtatt man skall ha en allmän subventionering av skattemedel för att människorskall kunna resa på semester. Om man får i gång en turism med billigacharterresor och om turismen arbetar billigt över huvud taget, så är det väländå en näring som kan bära sig själv. Del går att ordna billiga resor genomatt så många människor reser, utan atl staten skall gå in och subventionera de80 procentens semester. Atl jag sedan inte föreslår någonting för att deåterstående skall få semester hör kanske ihop med att del inte ärnågot turistiskt problem. Det är ett socialt problem och bör diskuteras i etthelt annat sammanhang än frågan om turistresor hit eller dit. Det är ett vidaallvarligare problem än så. i (s): Jag är inte nöjd med 7 mUjoner, som ettframtidsperspektiv när det gäller att klara av marknadsföringen på både deninhemska och den utländska marknaden. Men i den situation vi nu befinner oss ärjäg belåten med de 7 mUjonerna, därför att vårtbekymmer när vi diskuterarturistnäringens problem är att vi saknar en mollagningsorganisation. har vi inle en organisation som gör det motiverat att försöka locka hitmassor av turister. Resultatet skulle sannolikt bli att de människor som komhit fick möta en dålig mollagningsorganisation. Och människor som inte trivsskulle vara det största hot vi kan tänka oss mot framtida turism i . Vi har därför sagt oss - och där har det varit fuUtsamförstånd meUan turisttrafikförbundet och utredningen att först skall viiordningställa en organisation som gör att de människor som vill resa inomlandet eller utlänningar som vUl resa hit verkligen skall kunna trivas här.Sedan skall vi satsa på försäljning och då skall vi satsa rejält! Jag kantrösta med att de belopp som vi då kommer att föreslå, kommer attvara av en helt annan storleksordning. Men käUan, , bör inte enbartvara statsbidragen. Överläggningen var härmed slutad. Utskottels hemställan biföUs. Propositioner gavs på bifall tiU dels utskottetshemstäUan, dels reservationen nr 4 av i m. fl., ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr Ekinge begärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposilion: Den som vUl alt kammaren bifaller näringsutskottets hemställan i betänkandetnr 16 punkten 11 mom. 2 röstar ja, den det ejviU röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 4 av i Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då begärderösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstning gavföljande resultat; Utskottets hemställan bifölls. Propositioner gavs på bifaU tUl dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 5 av i m. fl., ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr begärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller näringsutskottets hemställan i betänkandetnr 16 punkten 11 mom. 4 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 5 av i Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Mom. 5 och 6 Utskottets hemstäUan bifölls. Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. Jag utgår från att kammaren om en kort stundbeslutar i enlighet med näringsutskotlets enhäUiga förslag under punkten 18.Det innebär alt enligt utskottets förslag i mom. 2 förnyar sittbeslut av och hos Kungl. Maj:t på nytt begär en översyn avpatentverkets besvärsavdelning. Enligt utskottets förslag bör denna översynkomma till stånd utan dröjsmål och inle ställas . Innan kammaren fattade sitt beslut den 13 december 1972höll jag ett anförande och framförde några synpunkter inför den kommandeöversynen. Jag ber att få hänvisa tiU detta anförande. Det av utskottetåberopade betänkandet av patentpolicykommittén, avlämnat , hargett ytterligare tyngd åt mina synpunkter. Med tillfredsställelse yrkar jag bifall tUlutskottets hemstäUan. Överläggningenvar härmed slutad. Utskottets hemställan biföUs. Utskottets hemställan bifölls. § 2 Vissa anslag inom industridepartementetsverksamhetsområde Föredrogs näringsutskottetsbetänkande nr 17 i anledning av propositionen 1973:1 i vad avser vissa anslagför /74 inom industridepartementets verksamhetsområde jämtemotioner. Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. Maj;t hade i propositionen1973:1 bUaga 15 punkten B 4 (s. 24 i utdrag av statsrådsprotokollet överindustriärenden) föreslagit att tiU Främjande av hemslöjden /74 anvisa ett reservationsanslag av . I detta sammanhang hade behandlats motionerna 1973:1455 av fröken m. (c) vari hemstäUts att skulle besluta om ett i förhållande tUl Kungl.Maj:ts förslag med förhöjt reservationsanslag på I 092 000 kronortUl Främjande av hemslöjden för förstärkning av SHR:s kansU med en tjänst förrådgivning och experthjälp till föreningarna, 1973:1494 av m. (vpk) vari hemstäUts att skulle i skrivelse tiU Kungl. Maj:t uttalaatt en utredning tillsattes med uppdraget att undersöka förutsättningarna förbUdandet av en statUg försäljningscentral eller ett produktionskooperativ församiskt hantverk samt 1973:1507 av m. fl. (fp). 1. att riksdagenmed bifaU tUl Kungl. Maj:ts förslag och med avslag på motionerna 1973:1455 och1973:1507 tiU Främjande av hemslöjden för /74 anvisade ettreservationsanslag av , 2. att rUcsdagenskulle avslå motionen 1973:1494 om en försäljnings-central för samiskthantverk. 1. såvitt gällde medelsanvisningen av herrar iÖrebro (fp), i (c), Whtén (fp), (), iSäffle (c) och () som ansett att utskottet under 1 bort hemstäUa, att i anledning av Kungl. Maj ;ts förslag, med bifaU lUl motionen1973:1455 och med avslag på motionen 1973:1507 till Främjande av hemslöjden /74 anvisade ett reservationsanslag av , 2. såvitt gälldeförsäljningscentral för samiskt hantverk av i (vpk) somansett att utskottet under 2 bort hemställa, att med bifaU lUl motionen 1973:1494 hos Kungl.Maj:t skuUe anhålla om utredning av förutsättningarna för bildandet av enstatlig försäljningscentral eller ett produktionskooperativ för samiskthantverk. Fröken (); Hemslöjden fyller uppgifter av en omfattningsom inte på något sätt motsvaras av samhällets stöd. I motionen 1455 har dettaberörts, och jag skall här inte närmare gå in på detta förhållande utanhänvisar tUl motionen. Men låt mig ändå få understryka att det också ursamhällelig synpunkt måste ses som en angelägen sak all hemslöjden kan fylla sinauppgifter på ett tillfredsstäUande sätt. Det måste vara en gemensam strävanfrån både samhällets och hemslöjdens sida alt la till vara hemslöjdensresurser. Detta innebär bl. a. att man måste sträva efter att anpassaverksamhetsformerna till de krav som rimligen bör ställas med hänsyn tUlsamhällsförändringarna. Men detta är inte bara en fråga om vilja förhemslöjdens del, utan även till betydande del en fråga om ekonomiska ochorganisatoriska förutsättningar. Hemslöjden har en traditionell tUlverknings-och försäljningsorganisation och bygger i stor utsträckning på ideellt arbete.Den arbetar inte under sådana lönsamhetsförhållanden att den utan betydandesvårigheter på egen hand kan genomföra i och för sig motiverade åtgärder av mergenomgripande slag. Det är många önskemål på hemslöjdsområdet om ekonomisktstöd som är dåligt tUlgodosedda, och man kan ställa frågan varför vi yrkar påen förstärkning av just Riksförbundets kansliresurser. Jag vill också på dennapunkt hänvisa tUl motionen. måstekunna motsvara de krav som ställs på ett organ för den samladehemslöjdsrörelsen. Det är inte möjligt med de personella resurser man förnärvarande har, en kanslichef med 3/4-ljänsl och en timanställd sekreterare.Statsbidraget tiU uppgår till . har begärt i statsbidrag.Framför allt önskar man en personalförstärkning för att bistå femtiotaletföreningar med rådgivning och experthjälp i administrativa och ekonomiskafrågor. För det begär man i bidragsmedel . Hemslöjdsrörelsen har ett uppenbart behov av atl stärkaden centrala organisationen, inte minst för att intensifiera kontakterna med demånga lokala föreningarna. Kommerskollegiet har i sina petita påtalat detta.Det kan för övrigt nämnas atl också hemslöjdsutredningen understrukit behovetav specialiserad rådgivning. Utskottsmajoriteten har avvisat motionsyrkandet medhänvisning till kollegiets ställningstagande. Men vad har då kollegiet sagt ochär man från kollegiets sida så kaUsinnig som utskottets skrivning kan geintryck av? Kollegiet har i sina petita refererat vad man sade föregåendeår. nämUgenatl del var uppenbart atl hade för små resurser och därförtUlstyrkte man då en höjning av anslaget tUl förbundet med 10 000 kronor.Samtidigt påpekade man atl ställning och organisation bordenärmare övervägas innan frågan om storleken av det statliga anslagetslutgiltigt avgjordes. Detta skall självfallet ses mot bakgrund av förbundelsönskemål om en flerdubbling av anslaget. Utskottsmajoriteten hänvisar också till alt kollegiet isina petita uppgivit atl man i annat sammanhang avsåg att ta uppfrågan om förhållande tiU staten och ställning inom hemslöjden.Så har emellertid inte skett. Det är möjligt att man avsett att vid dettUlfället föreslå vissa resursförstärkningar för SHR:s del. För övrigt harkommerskollegiet i sin långtidsbudget betonat att det statliga stödet tiUhemslöjden bör föras upp tUl den nivå som föreslagits avhemslöjdsutredningen. Man hävdar att det måste ske enförstärkning av olUca centrala funktioner, vilket bl. a. kan ske genom en Ökadsatsning på SHR:s verksamhet. Jag har velat göra dessa påpekanden för attförtydliga och i viss utsträckning korrigera de uppgifter somutskottsmajoriteten lämnar i sin skrivning. Det är angeläget atl förbundet redan nu kan få väsentligtutökade resurser för att möta de nya krav som släUs på hemslöjden. Som detpåpekas i reservationen har kollegiet i sina petita inte haft möjlighet att itUlräcklig utsträckning beakta det intensifierade arbetet på att stärka förbundelskapacitet. Vad vi här begär är ett mycket blygsamt belopp, som ändå innebärmöjhgheter till en förstärkt verksamhet. Jag yrkar bifaU tUl reservationen 1. I detta anförande instämde i (c),i (c) och i (c) samt herrMöller (fp). FruMARKLUND (vpk): Näringsutskotlets majoritet är överens om attsameslöjden utgör en viktig del av samekulturen. Men ändå tycks man förespråkanågot slags integrering meUan sameslöjd och annan hemslöjd, eftersom man ibetänkandet anför företagareföreningarnas uppgifter på hemslöjdens område.Hemslöjdsföreningarna i Norr- och -möjligen också i andraNorrlandslän säljer sameslöjd av hög kvalitet. Det är i och för sig bra, menmed en egen organisation för försäljning och marknadsföring skulle sameslöjdenha bättre möjligheter att utvecklas utifrån gamla traditioner och få en störrebredd. Om hänvisningen till skall ha någonbetydelse, är väl förutsättningen att där finns någon som äger de kunskaper omsameslöjd som krävs. Mig veteriigt finns mte någon sådan person där. TUl encentral av del slag vi skisserat skulle knytas en eller flera konsulenter, somkunde dels bidra tiU all öka kännedomen om de samiska slöjdalstren, dels hakontakt med slöjdarna i syfte att få fram lämpliga produkter. sitterslöjdarna ofta och framställer alster, som kanske inle är så lätta all fåavsättning för. Dessutom finns det säkert många som skuUe kunna utvecklas tiU duktiga slöjdare, om en sådan central funnes som en