prot · FW09160 · 1973-12-31 00:00:00 — kommenterade också reservationen 4, Den gårut på att därest 50 000-kronorsgränsen blir gällande även för de äldre bolagenföreslås en förlängning av övergångstiden, i första hand fill 1980 medmöjlighet tiU ytterligare förlängning om synnerliga skäl kan vara för handen.Den femåriga tid som föreslås i propositionen synes emellertid för utskottetvara väl avvägd, I propositionen 93 förutskickades under vårriksdagen enövergångstid på mellan tre och . Utskottet tycker att det är bra aft denlängre tiden blivit slutgiltigt föreslagen och yrkar bifall fUl propositionen idet hänseendet, I reservationen 5 kombineras övergångstiden med ett tiU föreslaget minimikapital. Bortsett från de olika nivåerna iaktiekapitalet är aUtså reservationerna 4 och 5 helt identiska även i fråga omde namn som står för reservationerna. Man får säga att det är ett sympatisktdrag hos reservanterna att vara välsorterade när det gäller motbud, menutskottet anser dock att övervägande skäl talar för propositionens förslag. Reservationen 6 upptar förslag om stödåtgärder. Det gälleratt man på oUka sätt skall hjälpa de bolag som har svårighet att komma upp fillstipulerat aktiekapital och därför bör subventioneras i olika avseenden.Utskottet tycker infe att detta vore försvarligt. Allting talar för att dessabolag bör övergå till annan företagsform. Vad sist gäller reservationen 7, är den ett ganskamärkligt aktstycke. Med begagnande av sin initiativrätt har utskottet härföreslagit en ändring av 75 b-paragrafen i aktiebolagslagen. Paragrafen berörlänsstyrelses möjlighet att ge dispens från låneförbudet för aktieägare.Ändringen innebär en lättnad i skyldigheten att höra bolagets kända borgenärerinnan dispens för lån kan ges. Reservanterna yrkar avslag på utskottets förslag medmotiveringen att den promemoria som ligger tUl grund för förslaget åstadkommitsinom Ändring i aktiebolagslagen, m. m. 15 protokoU 1973. Ändring i aktiebolagslagen, m. m. justitiedepartementetoch därifrån sänts över tUl utskottet. Så får det inte gå tUl när det gällerutskottens initiativrätt, sade , och dock fullständigt ha missuppfattat handläggningen av detta ärende. Detvar inte så att departementet utan vidare sände över denna promemoria tillutskottet för effektuering, utan det var den socialdemokratiska gruppen iutskottet som i ett tidigt skede beslöt att väcka förslag i frågan inomutskottet. Gruppen hade nämUgen fått kännedom att den under vårriksdagenantagna 75 b § infe slog så bra när den konfronterades med det praktiska livet.Vissa storföretag har utarbetade sparplaner som innebär lättnader för deanställda när dessa köper aktier i bolaget. Bolagen går i borgen för det lånsom de anställda får i bank i den utsträckning som aktiernas belåningsvärdeninte räcker tUl som säkerhet. Detta förfaringssätt för med sig att dispensmåste sökas för låneförbudef. Skall kunna ge denna dispens måstebolagets kända borgenärer först höras, I ett enda storföretag, där ca 1 500anstäUda fått dylika lån genom bolaget, måste inemot 30 000 borgenärer hörasinnan dispens kan ges. Vi fann detta förfarande vara i hög grad irrationellt ochbeslöt att föreslå utskottet ett litet tillägg till denna paragraf, innebärandeaft borgenärernas godkännande inte behövde inhämtas om deras ställninguppenbarligen inte påverkades av att ansökan biföUs, Vi betraktade det här somen rent praktisk fråga utan vare sig politisk eller konstitutioneU räckvidd.Den föreslagna lagändringen hade också mycket nära anknytning fill denföreliggande propositionen, som ju behandlar ändringar i aktiebolagslagen.Antogs dessa saker kunde även den nya 75 b § träda i kraft den Ijanuari 1974, vilket berörda storföretag kunde antas vara mycket tacksamma för.Vi ansåg att den opolitiska och praktiska karaktären av frågan bäst markeradesav att en promemoria överlämnades till utskottskansliet, som då kunde mångfaldigaden och sända den till ledamöterna i samband med övrigt tryck. Ledamöterna blevhärmed i tillfälle att i lugn och ro studera densamma före sammanträdet, ochsekretariatet kunde ge en fullt opartisk föredragning även i fråga om dennadetalj. säger aft utskottens initiativrätt intefår hemfalla till att bli ett medel för regeringen att kompletteraofullständiga propositioner. Men i den fråga det här gäller kan inte dettavara ett godtagbart resonemang. Det uppges i propositionen 93, dvs. den sombehandlades under vårriksdagen, att , . , allmänna exportförening,, och köpmannaförbundföreslagit just det innehåll som 75 b § fick i propositionen. Sedan hadeutskottet en grundlig föredragning i ärendet, och det rådde inga delademeningar om just den här paragrafen. Den antogs enhälligt både i utskottet ochhär i kammaren. Det måste rimhgen föra med sig aft vi i utskottet har ettmedansvar när paragrafen i fråga blev ofullständigt utformad. Detta bör väl isin tur förpliktiga utskottet att på ett srnidigt och praktiskt sätt se tillatt paragrafen bhr heltäckande. Dessa synpunkter har förts fram, och jag beratt få yrka bifall till utskottets förslag även i det här avsnittet. Jag ber att få yrka bifaU till utskottetsförslag på alla punkter. () kort genmäle; Majoriteten inom lagutskottet har härföreträffs av . Han säger att ingenting har skett som geranledning att ändra ståndpunkt sedan vi beslutade i dessa frågor . Menjag vill betyga kammaren att detsamma gäller minoriteten vid detta tUlfälle.Detta är således en uppföljning av de synpunkter vi hade den gången.Beträffande de sociala aspekterna på frågan finns det, såvitt jag vet,ingenting utrett om att de mindre företagen som begagnar bolagsformen skulle haförsaft sina anställda i ett sämre läge i förekommande fall. Med anledning av kommentarer ber jag att fåupprepa reservanternas synpunkter. Vi vill att en ny företagsform blir föremålför utredning, aft en längre övergångstid diskuteras, att ytterligare dispenskan medges och att en utredning om stödformerna kan företas. Beträffande synpunkter angående dennapromemoria och det oriktiga i att den vägen utnyttja utskottets initiativrätthar jag för nun del sett praktiskt på den frågan. Det kom fram, som herrSvedberg sade, att när ett mycket känt bolag skulle bevilja sina anställdabostadslån behövde man gå ut fill 30 000 kända borgenärer och meddela detta.Det förefaller mig som om den praktiska synpunkten i ett sådant här fall fårväga över framför de rent konstitutionella. () kort genmäle; anförande påminde mig om dengamla och av oss alla kända historien; "Inga förklaringar. Det bara förvärrarsaken," Jag tror inte att det i utskottet finns någon som kännerigen den historieskrivning som lämnat här om hur initiativettillkom. Om det vore på det sättet som säger, att de härtankegångarna uppkom inom den socialdemokratiska gruppen, hade det verkligenvarit motiverat att den socialdemokratiska gruppen diskuterat saken med ossandra i utskottet innan ni gick till Kungl, Maj;f och begärde ett lagförslag.Det hade ren principiellt varit rimligt att få diskutera om vi skulle ha tagitett initiativ i den här saken innan ni gick till väga på detta sätt. Jag vidhåller att det är en riktig upplysning jag lämnat ireservationen. Vi var några stycken som blev uppringda frånutskoffssekretariatet och fick upplysningen att det kommit en PM från Kungl,Maj;t i det här ärendet. Vi tillfrågades om vår uppfattning. Jag för min delförklarade, att jag infe gillade denna teknUc att fa upp en fråga. Men jag sadeatt jag i och för sig infe hade någonting emot att denna PM skickades ut fUlledamöterna. Jag kunde infe inse att det skulle förändra saken. Det är denprincipiella frågan som är viktig. Jag tycker inte att det har .så stor betydelse från sakligsynpunkt om man vänfar några månader med ändringen i den speciella paragrafen75 b. hade kunnat komma med en proposition i början avriksdagen och låtit oss hantera den i vanlig ordning. Ändring i aktiebolagslagen, m. m. Ändring i aktiebolagslagen, 771. någrarimliga anspråk kommer att åsidosättas om reservationen bifalles. Jag skall kanske säga en sak fill om utskottetsinitiativrätt. Det framhåUes också i förarbetena att man skall eftersträvaenighet i utskottet när man tar initiativ. Det finns vissa funderingar på vadinitiativen skall gå ut på, I det här sammanhanget har man helt struntat i det. Får jag sedan också påminna om att man förbereder en fullständigrevision av aktiebolagslagstiftningen. Det är sagt aft den skall komma ,Jag förmodar aft det i också ligger en del andra förslagsom ter sig ungefär lika angelägna som denna 75 b § att genomföra. Jag tyckeratt man vUselett oss i lagutskottet. () kort genmäle; Beträffande initiativet sade atthan inte kände till handläggningen, vilket är lättförklarligt. Densocialdemokratiska gruppen i utskottet brukar träffas ibland, och jag kan inteminnas att varit med då. Han kan inte alls känna tillförfaringssättet i det här hänseendet. säger aft det hade varit rimUgt att diskuteraden här saken i utskottet. Det fanns tUlfäUe till detta. Det var ju ensocialdemokratisk utskoftsledamot som yrkade bifall tUl denna fråga, mångainlägg förekom och möjlighet tUl debatt saknades infe när denna fråga togs upp. När ett utskott använder sig av sin initiativrätt i enviss fråga måste väl ett förslag i ett ärende komma från någon, från en ledamoteller en hel grupp ledamöter. Ledamöterna kan ju infe kläcka precis samma idésamtidigt, utan ett förslag måste komma ifrån någon, och det skaU sedandiskuteras. Om förslagsställaren fått sitt uppslag från ett storföretag,departement eller från något annat håll måste väl vara ovidkommande i dethänseendet. Det kan infe ha någon konstitutionell betydelse. Ett utskott måste ju ha kontakter utåt. Det sitter inte iett slutet mm och debatterar och voterar. Ett utskott är ingen konklav utan ärföremål för inflytande utifrån. En ledamot av ett utskott kan väcka förslag isådana här frågor. Jag kan för min del inte förstå, att det fanns något fel idetta förfaringssätt. HerrLIDGARD (m) kort genmäle; Jag skulle vilja säga två saker. Praktiskt taget vem som helst i vårt land, företagareeller enskild person, kan vända sig till ett utskott eller tillutskottsledamöter och framföra ett förslag eller be någon av utskottets ledamöteratt ta upp en fråga. Men jag har den bestämda uppfattningen att det finns ettorgan som inte kan göra på det sättet, och det är Kungl, Maj:ts regering. Detfinns grundlagsenliga bestämmelser beträffande umgänget mellan regering ochriksdag och de är till för att följas. säger aft det har gåtttill på ett annat sätt och aft inte är medlem av densocialdemokratiska gruppen. Nej, fack och lov för det. Jag skall StäUa en fråga tUl : Om ni i densocialdemokratiska gruppen inte hade kommit på denna goda idé utan det, somjag skriver ireservationen, oförmedlat hade kommit en promemoria till utskottet, hade niändå tagit upp den och tyckt att det var ett riktigt förfarande, eller hade nidå hållit med om att man skulle se närmare på grundlagens bestämmelser? () kort genmäle; Jag föreställer mig att även densocialdemokratiska riksdagsgruppen säger tack och lov för att infe med där. Departementets medverkan i detta fall var att promemorianskrevs. Men det var gruppen som tog initiativ till att detta förslag skuUeväckas. Hade det inte varit enahanda om det socialdemokratiska riksdagskanshetskrivit promemorian? Var det ett absolut fel av konstitutionell art attpromemorian skrevs i departementet, när initiativet ändå kom från annat håll?Förslaget kom ursprungligen från storföretagarna, men sedan fog densocialdemokratiska gruppen i utskottet upp det och förde fram det i utskottet. Ändring i aktiebolagslagen, m. tn. Det är inte mycket frestande att ta tUl ordaså här på tröskeln till julklappshandlandet. Jag skall inte heller fa upp denkonstitutionella debatten och lägga mig i den. Men själva sakfrågan är så passviktig och vad som har sagts här bl, a, av är av den arten att jagändå måste säga några få och saktmodiga ord i ämnet. befinner sig i en ganska ovanlig situation.Frågan om aktiekapitalets storlek och låneförbudet avgjordes pågrundval av en proposition som behandlades . Vad vi nu har att taställning fiU är övergångsbestämmelserna om hur företagare, som harett aktiekapital som är lägre än , skall ha på sig för att trappaupp kapitalet tiU den högre gränsen om så önskas. Vad som händer här i är att man vUl riva uppvårens beslut och göra själva frågan om hur stort aktiekapitalet skall varatill en huvudfråga på nytt. Jag skall infe riva upp sakdebatten ,men alla vet aft bakgrunden tUl dessa ändringar, låneförbudet och höjningen avaktiekapitalet, hade någonting att göra med våra erfarenheter från senare årav att aktiebolagsformen i sfigande grad har missbrukats på oUka sätt.Skattemyndigheterna kan ge massor med exempel på olustiga trollerier med vinst-och förlustbolag och med mindre trevliga sätt att utnyttja aktiebolagsformenför obehöriga ändamål, t, ex, av personer som egentligen infe har minstaanledning att bilda bolag men som använder aktiebolagsformen för att spridasina inkomster på olika familjemedlemmar och därmed minska skatten eller, föratt ta ett annat exempel, för att skoja staten på lönegarantin vid konkurs. frågar; Vem försvarar missbruket? Nej,naturligtvis försvarar ingen missbmket. Men vad och flera andragör är att ni för det första egentligen inte vill tala annat än med mycket småbokstäver om missbruket och inte vill erkänna att missbruket breder ut sig ochbUr ett allt vanUgare problem, för det andra över huvud taget bagatelliserarproblemefs omfattning och för det tredje inte vill göra Ändring i aktiebolagslagen, m. m. någoteffektivt för att komma tUl rätta med missbruket. säger att regeringen påstår att det finns enbolagsbildning, som är mycket omfattande och som är misstänkt från olikasynpunkter. Men så framhåller att vi i materialet kommer medfelaktiga siffror. Vi skuUe ha jämfört de 135 000 aktiebolagen i , vUketonekligen är en uppseende hög siffra, med de 80 000-85 000 som förekommer iVästtyskland, Men är fördolt att i dessutom förekommeren annan bolagsform, s, k. GmbH-bolag, som används i flitig utsträckning ochrimhgen borde jämställas med svenska aktiebolag. Det förhåller sig infe så, I siffran 85 000, som vi nämndei propositionen , ingår dessa GmbH-bolag, är det alltsåuppseendeväckande att det finns 135 000 aktiebolag i det landet Sverigemen 85 000 eUer något fler bolag av aktiebolags- eller GmbH-typ, jämförbara medde svenska 135 000, i det stora industrilandet , Det är därföroroande att bolagsbUdningen ökar så enormt hastigt. Enbart tUl 1972bildades över 42 000 bolag. säger att han inte har någon respekt förbeloppet som beslöt om . Han hänvisar också tillaft han har mitt ord på att den infe bygger på någon högre visdom. Nej, herrLidgard, det är riktigt. Det finns inte någon högre visdom som man kan åberopaför aft aktiekapitalet skall vara minst 25 000, 50 000 eller . Mendet finns naturligtvis hållpunkter för en bedömning. Man får fa till beloppetså att det ter sig rimligt och realistiskt från ekonomiska synpunkter. Någratankar fanns naturligtvis bakom när vi satte som gräns. Låt mig nämna att gjort enundersökning för , där man skalat bort skrivbordsbolagen aUtså bolag som infe bedriver någon rörelse och infe har några anställda ochhållit sig enbart till dem som driver rörelse och har anstäUda samt har ettaktiekapital på eller mindre. Är det så enormt svårt för dessabolag, som alltså tillhör en typ av legala och välmotiverade företag får mananta, aft trappa upp kapitalet tiU ? Se på deras balansräkningaroch nettotillgångar. undersökning visar aft derasfaktiska egna kapital i genomsnitt uppgår till . Det tyder infe påatt vi för dessa seriösa företag har bestämt oss för en orimligt hög siffra. Dessutom, , sade vi aft vi skulleöverväga detta med övergångstiderna och verkligen se till att vi tar behörigahänsyn till den lojala småföretagsamheten. Vi sade aft vi skulle bestämma enövergångstid som var tillräckligt generös, tre eller . Sedan har vifunderat vidare och stannat för det generösaste alternativet, dvs. Motden bakgrunden torde det vara svårt att påstå att ändringarna iaktiebolagslag-sfiftningen kommer att leda fill några beakfansvärda svårigheterför den majoritet av lojala företagare som och andra säger sigföreträda. Jag håller helt med om aft majoriteten avföretagare måste antas vara lojala och hederliga personer. Men därmed är intesagt, , att ens majoriteten av de 135 000 aktiebolag vi harär lojala ochvälmotiverade bolagsbildningar. Det är en helt annan sak. Det sista skulle jaginte vilja skriva under på. Jag vill bara helt kort påpeka att en avanledningarna tiU att antalet aktiebolag har ökat kan vara att myndigheternahar anvisat den företagsformen för många mindre företagare, bl,a, för attslippa den faktiska sambeskattningen. Myndigheterna har med andra ord anvisaten väg som har utnyttiats. Jag skall,herr falman, inte ytterligare förlänga debatten. Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemsfällan, dels reservationen nr 1 av m, fl,, och förklaradesden förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller lagutskottetshemställan i betänkandet nr 41 punkten 1 röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nejhar kammaren bifalUt reservationen nr 1 av m.fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparaf. Denna omröstning gav följande resultat; Propositioner gavs på bifall till dels utskottefshemställan, dels reservationen nr 2 av m. fl., och förklaradesden förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller lagutskottetshemställan i betänkandet nr 41 punkten 2 röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 2 av m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat; Ändring i aktiebolagslagen, m. m. Ändring i aktiebolagslagen, m. m. .Propositioner gavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationennr 3 av m, fl,, och förklarades den förra propositionenvara med övervägande ja besvarad. begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller lagutskottetshemsfällan i betänkandet nr 41 punkten 3 röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 3 av m,fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Propositioner gavs på bifall fill dels utskottets hemställan,dels reservationen nr 4 av m, fl., och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposition; Den som vill att kammaren bifaller lagutskottetshemsfällan i betänkandet nr 41 punkten 4 röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nejhar kammaren bifalht reservationen nr 4 av m.fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Propositioner gavs på bifall till dels utskottets hemställan,dels reservationen nr 6 av m. fl., och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill aft kammaren bifaller lagutskottetshemställan i betänkandet nr 41 punkten 5 röstar ja, den det ej vill röstarnej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 6 av m.fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrSvansfröm begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat; Tillstånd att Inrätta bankkontor Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemstäUt. Propositioner gavs på bifaU fill dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 7 av herrar och , ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr begärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaUer lagutskottets hemställani betänkandet nr 41 punkten IO röstar ja, den det ej vUl röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifalUt reservationen nr 7 av herrar och . Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: § 6 Föredrogs försvarsutskottets betänkande nr 30 medanledning av propositionen 1973:204 med förslag till lag om ändring iförordningen (1957:344) om oljeavgiff m. m. § 7Tillstånd att inrätta bankkontor Föredrogs näringsutskottetsbetänkande nr 67 i anledning av propositionen 1973:197 med förslag fill lag omändring i lagen (1955:183) om bankrörelse, m. m. (angående tillstånd attinrätta bankkontor) jämte motion. 1 propositionen 1973:197 hadeKungl. Maj;f, under åberopande av utdrag av statsrådsprotokoUet överfinansärenden för , föreslagit att inom upprättade 16 protokoU 1973. Tillstånd att inrätta bankkontor lag om ändringi lagen (1955:183) om bankrörelse, lag om ändringi lagen (1955:416) om sparbanker, lag om ändringi lagen (1956:216) om jordbrukskasserörelsen, lag om ändringi lagen (1969:732) om postbanken. I propositionen hade föreslagitsatt affärsbanker, sparbanker, jordbrukets kredUkassor och postbanken ej fickinrätta bankkontor utan särskilt tillstånd. Sådant tillstånd meddelades . Talan mot nämndens beslut fick föras hosKungl. De nya bestämmelserna hade föreslagits bli tillämpliga med verkanfr. o. m. . I detta sammanhang hade behandlatsden i anledning av propositionen väckta motionen 1973:2165 av . (m) vari hemställts aft skulle avslå propositionen. att med avslag på motionen 1973:2165 skulle antai propositionen 1973:197 framlagda förslag till lag om ändringi lagen (1955:183) om bankrörelse, lag om ändringi lagen (1955:416) om sparbanker, lag om ändringi lagen (1956:216) om jordbrukskasserörelsen, lag om ändringi lagen (1969:732) om postbanken. Reservation hade avgivits av herrar Regnéll (m) ochHovhammar (m) som ansett att utskottet bort hemställa, att med bifall fill motionen 1973:2165 skulleavslå propositionen 1973:197. I går, fredag, drev socialdemokraterna ochkommunisterna här i kammaren igenom ett lagförslag, som på ett nytt områdeinskränker den enskUda människans rätt att trots dokumenterad kompetens etablera sig som näringsidkare. , lördag, kommer tydligen ett beslut avliknande innebörd aft drivas igenom. Om en anhängare av marknadshushållning utifrån dettakonstaterande , två nya tvångslagar stod upp och sade: "Dettaär ju alldeles rysligt! Statistiken visar, aft vi nu har aft räkna med en nytvångslag ", ja, herr talman, då skulle vi skratta och be denupprörde lugna ner sig, kanske över en elementär lärobok i statistik ochsannolikhetskalkyl. Kammaren skaU nu behandla propositionen om förbud attinrätta sparbankskontor, jordbrukskassekontor, affärsbankskontor eller postbankskontorutan särskilt tillstånd av en nämnd, utsedd av regeringen. Jag måste säga attpropositionen präglas just av den uppjagade skräck, som jag visade aft denkan hemfalla åt, som låter sig påverkas av icke representativa siffror. Vad somåberopas för att förvandla den rådgivande nämnden till en myndighet är attnämnden fått notera sex avstegfrån rekommendationerna mot genomsnittligt två . Nog tyckerman att vänskaphga resonemang mellan parterna kunde ha valts i stället förtvångslagstiftnmg.