prot · FW09112 · 1973-12-31 00:00:00 — befarade vidare att föreskriften att inteförhands-anmälda talares taletid skaU begränsas tUl skuUe leda tillatt man anmälde tal som antingen inte skulle komma att hållas i ellersom, även om de hölls, inte var särskilt angelägna. Angrepp i längre anförandenskulle inte heller kunna bemötas. Dessa farhågor måste ocksä vara överdrivna. Här tillkommerdessutom att talmannen vid angrepp i debatten kan medge undantag. Kan vi getalmannen rätt att initiera regeringsbildandet bör han också kunna få uppgiftenatt medge förlängd taletid för de riksdagsledamöter som blir oväntat angripna ien riksdagsdebatt. Vidare tog upp voteringsmetoden och pläderadeför användning av seriemetoden. Alla voteringsmetoder är behäftade med vissabrister. Propositionens förslag om användning av den nuvarandeeliminationsmetoden har tillkommit efter det att tre riksdagsgrupper av fem hartillstyrkt det förslaget tUl grundlagberedningen. Den metoden överensstämmerockså med vad som tillämpas i föreningsliv och i kommuner. Ett argument somanförts mot eliminationsmetoden är att den skulle fresta till taktikröstning.Erfarenheterna visar att sådan taktikröstning inte förekommer särskUt mycketoch snarare har minskat i omfattning än tiUtagit. anförde ett exempel på taktikröstning av herrPalme i fredagens omröstning. Jag vet inte vad som förorsakade , men jag tycker att exemplet är dåligt valt av riksdagsmän kan mycket väl i enskilda ärenden vilja markera en sympatiför motförslag i en förberedande votering, men sedan i huvudvoteringen följapartilinjen utan att detta fördenskull skall stämplas som taktikröstning. Skall vi ha reella exempel på taktikröstning, som börligga betydligt närmare, kan vi gå till en tidigare votering somgällde AP-fondernas användning som riskvilligt kapital i näringslivet, därmoderaterna och taktikröstade på förslag, som de i Ny regeringsform och ny riksdagsordning in. Ny regeringsform och ny riksdagsordning m. rn. huvudvoteringeninte var beredda att stöda. Det vore förmätet av mig som siste anmäldeutskottsrepresentant att efter de här två dagarnas debatt i grundlagsfrågornaytterligare diskutera de frågor som särskUt uppmärksammats i det föreliggandeförslaget, nämligen regeringsmakten, regeringsarbetet och de grundläggande fri-och rättigheterna. Demokratin är fast förankrad hos folk, inte genomgrundlagsstadganden utan genom folkets deltagande i landets styrelse ifolkrörelser, i kommuner och här i riksdag. Det är viktigt attriksdagens stäUning som folkmaktens främsta organ bevaras och utvecklas. Det ärriksdagen, inte i första hand några välformulerade paragrafer i en grundlag,som skapar skyddet för medborgarnas fri- och rättigheter, befäster demokratinoch skyddar medborgarna mot otrygghet och nöd. Då mäste vara representativför folkmeningen och effektivt kunna lösa sina arbetsuppgifter. ochledamöternas arbete mäste utvecklas i takt med samhället i övrigt. Det ärdärför tillfredsställande att arbetsformer nu blir föremål för enfortsatt översyn om kammaren biträder förslag på denpunkten. Jag ber att på samtliga punkter fä yrka bifaUtUl hemställan i dess betänkande nr 26. HerrROMANUS (fp) kort genmäle: De första frågorna, om formerna fördebattbegränsning, som och jag har diskuterat, är naturligtvisinte någon stor och avgörande fråga. Oavsett vilken lösning man väljer innebärdet inte några allvarliga risker för funktion, utan det gällerframför allt att undvika vissa nackdelar i undantagssituationer. Om man skall införa tidsbegränsning är det självklart attdet ställningstagandet inte bör föranleda en lång debatt om man har rätt attyttra sig i , lär det heller aldrig blir fräga om några långa debatter.Men själva frågan om införande av tidsbegränsning kan vara ett viktigtpolitiskt avgörande, och därför bör man, innan detta avgörande träffas, hamöjlighet att redovisa argumenten för och emot. Den andra reservationen gäller hur man skaU behandla detalare som inte förhandsanmält sig. De effekter som jag har pekat på kanuppstå: man riskerar att många anmäler sig för säkerhets skull och sedan hålleranföranden som de ursprungligen kanske inte hade tänkt hålla. Därigenom blirju debattiderna längre än de annars hade behövt bli. Det är givet att talmannen har mänga viktiga uppgifter,och då kan han naturligtvis ocksä få uppgiften att fördela tiden meUan talarna,men som huvudprincip är vi väl ändå ense om att automatiskt verkande regler fördebattbegräsningar är att föredra. Den tredje frågan, nämligen frågan om beslutsordningen, ärdäremot viktig. säger att alla voteringsmetoder har sinasvagheter. Ja, men frågan är vilka svagheter de har. Eliminationsmetodenssvaghet, som jag har pekat på, är att den, genom att taktikröstning förekommer,kan leda till att det förslag som egentligen bäst svarar mot riksdagensuppfattning, blir bortröstat i en förberedande omröstning. Det är enligt våruppfattning en avgörande svaghet, och därför bör man inte välja den tror jag att beklagligtvis inte haruppfattat vad som avses med begreppet taktikröstning trots att det begreppetutreds ganska ordentligt i en utredningspromemoria. Det innebär att man i enförberedande votering röstar emot det förslag som man föredrar av de tvä somstår under omröstning, för att därigenom rösta bort en lösning ofta enmeUanlösning som skulle ha haft möjlighet att vinna stöd av ett flertal i riksdagen.Exempel på detta kan man framför allt finna från socialdemokraterna, eftersomde har varit i den situationen att de i en förberedande omröstning har fåttvälja mellan två förslag från andra partier. Att denna taktikröstningfortfarande förekommer hos vissa individueUa socialdemokrater finns det exempelpå. Det senaste stora exemplet var naturligtvis omröstningen omInvesteringsbanken. Jag skulle vilja fråga ; Vad är det förnackdel med seriemetoden, som gör att inte är anhängare av denmetoden? Ny regeringsform och ny riksdagsordning in. () kort genmäle; Det väsentligaste i förslaget om användningav eliminationsmetoden är naturligtvis det förhåUandet att den metoden allmäntpraktiseras här i landet och även har fått stöd av en bred majoritet blandriksdagens ledamöter genom yttranden från riksdagsgrupperna, där visserligenfolkpartiet gick emot metoden och där kommunisterna hade ett särskUt förslag,men där ändå tre partier enade sig om denna metod. Sedan, , kantaktikröstning förekomma inte bara i förberedande voteringar, utan det kan ju,som exemplet frän röstningen om AP-fonderna visar, också förekomma taktikomröstningarefter det att själva huvudavgörandet har träffats i ett ärende. HerrROMANUS (fp) kort genmäle; Det enda argument i sakfrågan som herrWictorsson anförde, var att eliminationsmetoden stämmer bättre med vad som ärvanligt i svenskt föreningsliv. Men vi behöver inte tro att bara det som vi jälva har ärbäst. Om man tittar ut över världen, finner man att seriemetoden är denvanligaste, i synnerhet i de europeiska parlamenten. Även i användsden metoden. Det skulle väl inte vara någon nackdel för oss i av ökadeinternationeUa kontakter även på det politiska planet, om vi kunde dra nytta avde erfarenheter som har gjorts utomlands. Jag beklagar att inte satt sig in iproblematiken. Att han inte har gjort det framgår av att han säger atttaktikröstning kan förekomma även i huvudvoteringen. Ja, men det är inte ensådan taktikröstning som vi talar om här, utan här talar vi om den, som är denavgörande svagheten i vårt beslutsförfarande. Den typen av taktikröstning kanförekomma bara i förberedande votering, när man aUtså röstar bort det förslagsom man egentligen tycker är bättre för att rösta fram ett motförslag då socialdemokraternat. ex. röstar fram ett moderatförslag som motförslag i huvudvoteringen. Det ärden typen av taktikröstning Ny regeringsform och ny riksdagsordning in. som hörihop med det problem vi diskuterar. Sedan får jag kanske tillägga, även om det inte hör hit,att det exempel som nämnde inte alls var någon taktikröstning.Folkpartiets uppfattning när det gällde AP-fonderna var att fonderna inteskall användas för aktieköp. Det var vår huvudståndpunkt. När vårt förslag hadefaUit i den första omröstningen fullföljde vi naturligtvis den linjen genom attrösta för att de möjligheter, som då ändå hade införts, skulle begränsas sämycket som möjligt. När vi inte hade lyckats förhindra att fonderna använtstill aktieköp ville vi åtminstone genom att stödja centerreservationen försökaförhindra att man köper av aktierna i något företag. Det ärinte någon ändring av uppfattningen, det är ett konsekvent fullföljande av våruppfattning att de här pensionsfonderna skall användas och placeras på etttryggt sätt. De skall inte användas för att styra företagen, vUket ärsocialdemokraternas linje. Det är alltså inte exempel pä taktikröstning i någonmening, vare sig i den mening vi här diskuterar eller i någon annan mening. Fröken (): Efter de mycket arbetstyngda veckor somkammaren nu har bakom sig torde man kunna räkna med att ledamöterna är rättmottagliga för de olika argumenten för vissa debattregler som syftar tiU attgöra våra debatter mera koncentrerade och dynamiska och därmed mera njutbaraför den aUmänhet som vi också talar för här i kammaren. Jag tror att deerfarenheter som vi fått av det nya enkammarsystemet hargjort att vi börjat fundera över nödvändigheten av att finna former för vårtarbete som gör det möjligt för riksdagsmännen att på ett ändamålsenligt sättfyUa denna alltmer maktpåliggande uppgift och hälla den kontakt demåste ha med sina valmän hemma i valkretsen. Jag har vid årets början försökt bidra tUl den debattengenom att väcka motionen 95, där jag tagit upp problematiken med en visskategori motioner. I förstone viUe jag ge dem benämningen följetongsmotioner.Jag fann emeUertid att den benämningen inte var riktig, eftersom en följetongändå innehåller något nytt varje gäng. Sedan övergick jag tUl att kalla dem förbis iter-motioner, men de kommer ju inte igen bara två eller ; underde som jag varit i har jag praktiskt taget fått varamed om att behandla så gott som likalydande motioner där utgången på förhandhar varit given. Utskottet finner sig inte kunna biträda min motion, ochjag har viss förståelse för utskottets argumentation - den fria motionsrättenhar vi verkligen anledning att slå vakt om. Men motionen kanske kan ses som ettutslag av den lätta desperation som många av oss har känt när vi år efter årkonfronterats med gamla "skivbekanta" i utskotten och tänkt på hurmycket av utskottens och kammarens dyrbara tid som skuUe ha kunnat ägnas åt nyaoch djärva tankar i stället för att användas tUl att samvetsgrant redovisa deskäl som år anförts för att avslå en motion. har jag naturligtvis inte avsett att man skaU inskränkarätten att väcka sådana motioner som har en politiskt betydelsefull uppgift att fylla, mendet finns ett antal motionärer här i kammaren som år kommer upp medsin pärm av gamla motioner, sätter nytt datum och nytt årtal på dem och lämnarin dem utan några ytterligare motiveringar för att de kommer tillbaka, trotsatt en ganska enig kammare gång på gång har avslagit motionerna. Om inte den här motionen har gjort någon annan nytta, såhoppas jag att den skaU ha den effekten att når herrar motionärer - för det ärmest herrar kommer tiUbaka med den där motionspärmen, kanske detänker på att det blir något av ett löjets skimmer över bis iter-motionerna,dessa gamla "skivbekanta" som kommer att mötas med ett igenkännandetsleende i utskotten. Själv får jag inte tiUfäUe att återkomma med denna motionsåsom någon följetongsmotion. Jag skuUe inte ha gjort det även om jag hadeblivit kvar i kammaren. Jag tror emeUertid att det kan vara av ett visst värdeatt denna motion blivit väckt såsom ett uttryck för den omsorg vi här ikammaren hyser om att det arbete vi utför skaU vara effektivt och te sig ävenför en större allmänhet såsom meningsfuUt. A'' regeringsform och ny riksdagsordning m. m. I detta anförande instämde i (s)och (). HerrAHLMARK (fp): Fröken har knappast svarat på min kritik från av hennes motion nr 95. Hon säger där, vilket är rätt aUvarligt, att manskaU överväga att i riksdagsordningen införa förbud mot att mer än en gångväcka en Ukartad motion . Hon tänker sig atttalmanskonferensen skaU få avgöra vUka motioner som skall få väckas och vUkasom över huvud taget inte skaU få remitteras tUl utskott. Fröken motion har med en kärv motiveringavstyrkts av ett enigt utskott. Men hon tycks ändå inte riktigt förstå atträtten att fritt väcka motioner i är ett av de viktigaste redskapenvi har att påverka samhällsutvecklingen. Det är den rätten hon viU upphäva. Vivet ju hur det är: genom att år efter är återkomma med en tanke, att argumenteraför den, att yrka på en reform som man tror på så att man väcker en opinion ochraserar motståndet steg för steg. TUl slut blir reformen genomförd; eller mantar ett steg i reformens riktning. Låt mig ge ett par exempel pä det orimliga i tankegången ifröken motion. reste kravet på enindexreglering av folkpensionerna. Prisstegringarna skuUe inte få gröpa urrealvärdet av de äldres pension. Jag tror att det var 1950 som det förslagetgick igenom. Det hade det knappast gjort om man mte hade tjatat. Gång på gång har folkpartister motionerat om skydd motobefogad uppsägning. a. på det sättet har man skapat en opinion. ser viatt ett skydd mot obefogad uppsägning kommer att bh verklighet. har vi motionerat om en sänkning avrösträttsåldern tiU . Gång på gång har våra motioner avslagits. Men vi haråterkommit. kommer att stäUa sig bakom den reformengenom den nya grundlagen. Ny regeringsform och ny riksdagsordning rn. Frågan om en allmän sysselsättningsförsäkring har vi frånfolkpartiets sida drivit . Motioner har väckts gång pågång, och de har till fröken förskräckelse varit rätt likartade. Ivår har vi tagit ett steg på vägen mot en sådan reform. Nästa steg kommersäkert att tas upp i nya motioner. För gav praktiskt taget ingenu-hjälp till , det fria utpost mot de vita rasistregimerna.Nästan varje år har vi motionerat om det stödet. Det har drivit upp biståndettill denna hårt pressade nation. Ett sista exempel; oppositionen har år motioneratom en ökning av antalet polistjänster för att öka tryggheten ochrättssäkerheten. Socialdemokraterna har avslagit motionerna. Men följderegeringen efter. Detta är bara några fä exempel från efterkrigstiden på hurman genom motioner skapar en opinion och driver på samhällsutvecklingen. Omriksdagen avslår ett förslag som motionärerna är övertygade om är riktigt ochvärdefullt så återkommer ofta motionärerna och försöker bryta motståndet. Detsvenska samhället skuUe vara åtskilligt sämre, om denna fria motionsrätt intefanns i vår riksdag. En av de få motioner som jag tror har varit överflödig ialla avseenden är däremot fröken . Men jag vUl inte ändrariksdagsordningen för att hindra att den upprepas. Jag yrkar bifall tillutskottets förslag på den här punkten. FrökenBERGEGREN (s): För det första vUl jag göra uppmärksam på attjag främst yrkade på att ledamöterna frivUligt skaU ålägga sig en vissåterhållsamhet med att väcka okynnesmotioner. För det andra borde ha observerat att jagnämnde just motioner av den typ som tog upp såsom sådanabeträffande vilka jag inte ansåg att man skulle införa någon ransonering. För det tredje har jag inte kommit med konkreta förslagutan har begärt en utredning. Jag vin tUlägga att när jag väckte denna motion ,möttes jag av ett spontant gillande från väldigt många ledamöter ur olikapartier, vUket kanske vittnar om att de gripits av samma lätta känsla av desperationsom jag hade gjort. Men jag instämmer helt och hållet i vad utskottet säger,nämligen att den fria motionsrätten är en viktig sak. Vi bör inte i onödaninskränka den. Men man skaU också hålla i minnet de gamla orden om att frihetär det bästa ting för dem som kan bruka den på rätt sätt. Om vi riksdagsmän,som bör gå i spetsen när det gäUer att på rätt sätt bruka friheten, inteförstår att göra det, undergräver vi därigenom respekten för den varsamhet somaUa människor bör iaktta då det gäUer att utnyttja de erkända fri- ochrättigheter vi har i landet. Är vi inte tiUräckligt vaksamma på den punkten,kan det hända att vi tvingar fram regler som vi i och för sig inte anserönskvärda. Överläggningen var härmed slutad. Punkten A(avslag på propositionen 1973:90) Propositioner gavs på bifaU tUI dels utskottetshemställan, dels motionen nr 1885 av i motsvarande del, ochförklarades den förra propostionen vara med övervägande ja besvarad. Punkten B (särskUda regler förregeringens handlande i extraordinära situationer) Utskottets hemställan bifölls. A'_>' regeringsform och ny riksdagsordning m. m. yttrade: Punkterna Coch F i utskottets hemställan företas till avgörande på sådant sätt, att förstbehandlas de frågor som beröres i de vid betänkandet fogade reservationerna ochi de motioner, till vUka bifall yrkats under överläggningen. Beträffande varoch en av dessa frågor upptas såväl det i reservationen eller motionenframlagda förslaget som utskottets motsvarande förslag. I fråga om vart och ett av de under F upptagna förslagentill grundlagsstadganden ställs särskilda propositioner på dels antagande såsomvilande för vidare grundlagsenlig behandling och dels förkastande. Slutligen ställs proposition på utskottets hemställanunder punkterna C och F i de delar beträffande vUka beslut icke tidigarefattats. Punkten C (de grundläggande fri- och rättigheterna m. Det imotionen nr 1881 av m. fl. under 3, 4 och 9 Propositionergavs på dels förkastande av detta förslag, dels antagande avdetsamma såsom vilande för vidare grundlagsenhg behandling, och förklaradesden förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan i begärt votering upplästes och Den som viU att kammaren förkastar det i motionen nr 1881av herr under 3, 4 och 9 framlagda förslaget röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren såsom vilande antagit nämnda förslag. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr i begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat; Utskottetshemställan under punkten C i övrigt Bifölls. Punkten D(rösträtt för invandrare) Propositioner gavs på bifall tiU dels utskottets hemställan, dels motionen nr 117 av m. fl., ochförklarades den förra 2 protokoll 1973. Ny regeringsform och ny riksdagsordning m. m. propositionenvara med övervägande ja besvarad. Sedan i begärt voteringupplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den somi vUl att kammaren bifaller konstitutionsutskottetshemställan i betänkandetnr 26 punkten D röstar ja, den det ejviU röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit motionen nr 117. Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då iLinköping begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Punkten E (arbetsformer) Utskottets hemställanbifölls. Punkten (statsformen) Det i motionen nr 1881 av m. fl. under 1 imotsvarande del samt 2 och 7 framlagda förslaget Propositioner gavs på dels förkastande av detta förslag,dels antagande av detsamma såsom vilande för vidare grundlagsenlig behandling,och förklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr i begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition; Den som vUl att kammaren förkastar det i motionen nr 1881 av herr under 1 i motsvarande del samt 2 och 7 framlagda den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren såsom vilande antagit nämnda förslag. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr i begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omiröstning gav följande resultat: Punkten F2 (utformningen av 1 kap. 1 § förslaget tiU RF) 1 KAP. 1 §FÖRSTA STYCKET FÖRSLAGET TILL RF Det ireservationen nr 7 av herrar och framlagda Propositionergavs på dels förkastande av detta förslag, dels antagande avdetsamma såsom vilande för vidare grundlagsenlig behandling, och förklaradesden förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan herrAhlmark begärt votering upplästes och godkändes följande Ny regeringsform och ny riksdagsordning rn. Den som vUl att kammaren förkastar det i reservationen nr7 av herrar Ahlmarkoch framlagda förslaget till 1 kap. 1 § första stycket förslagettill RF röstar ja, den det ejviU röstar nej. Vinner nejhar kammaren såsom vilande antagit nämnda förslag. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja - 261Nej - 48 Det i motionen nr 1881 av herrHermansson m. fl. under 1 framlagda förslaget Propositioner gavs på dels förkastande av detta förslag,dels antagande av detsamma såsom vilande för vidare grundlagsenlig behandling,och förklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr i begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vUl att kammaren förkastar det i motionen nr 1881av herr m. fl. under 1 framlagda förslaget till 1 kap. I § första stycketförslaget tiU RF röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren såsom vUande antagit nämnda förslag. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr i begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat; Propositioner gavs på dels antagande av detta förslagsåsom vUande för vidare grundlagsenlig behandling, dels förkastande avdetsamma, och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Ny regeringsform och ny riksdagsordning m. m. 1 KAP. 1 §FÖRSLAGET TILL RF I ÖVRIGT Det i reservationen nr 6 av i Luttra m. fl.framlagda förslaget Propositioner gavs på dels förkastande av detta förslag,dels antagande av detsamma såsom vUande för vidare grundlagsenlig behandling,och förklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr begärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vUl att kammaren förkastar det i reservationen nr6 av herr iLuttra m. fl. framlagda förslaget till 1 kap. 1 § förslaget till RF i övrigtröstar ja, den det ejvUl röstar nej. Vinner nejhar kammaren såsom vUande antagit nämnda förslag. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Det i motionen nr 1881 av herrHermansson m. fl. under 1 framlagda förslaget Propositioner gavs på dels förkastande av detta förslag,dels antagande av detsamma såsom vilande för vidare grundlagsenlig behandling,och förklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr i begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vill att kammaren förkastar det i motionen nr 1881av herr under 1 framlagda förslaget tiU 1 kap. 1 § förslaget till RF iövrigt röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren såsom vUande antagit nämnda förslag. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr i begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Ja - 294Nej - 16 Propositioner gavs på dels antagande av detta förslagsåsom vilande för vidare grundlagsenlig behandling, dels förkastande avdetsamma, och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Punkten (utformningen av 1 kap. 3 § förslaget till RF)Det i reservationen nr 6 av i Luttra m. fl. i motsvarande delframlagda förslaget Propositioner gavs på dels förkastande av detta förslag,dels antagande