prot · FW0956 · 1973-12-31 00:00:00 — (fp, c, m) vari.hemstäUts att beslutade att underutbUdningshuvudtiteln höja anslaget Bidrag tiU nykterhetsorganisationer m. m.med tUl , varigenom medlen tUl grundbidrag tillnykterhetsorganisationerna kunde höjas med och anslaget tiUinstruktörsbidrag med likaledes , allt i enlighet medskolöverstyrelsens äskanden. Bidrag till nykterhetsorganisationer m. m. 1973:909 av i (fp) i vad avsåg hemställan att beslutade höja anslaget Bidrag tillnykterhetsorganisationer m. m. med till sammanlagt 3 142 000kronor samt 1973:1228 av m. fL(s) vari hemstäUts att tiU Bidrag till nykterhetsorganisationer m. m.för /74 anvisade . att i anledning av propositionen1973:1 samt motionerna 1973:454 och 1973:909, sistnämnda motion i denna del,ävensom med bifall tUl motionen 1973:1228 tiU Bidrag tiUnykterhetsorganisalioner m.m. för /74 anvisade ettreservationsanslag av . 2. av herrar Källstad (fp), i () och Nisser(m) som ansett atl utskottet bort hemställa, att i anledning av propositionen 1973:1 ochmotionen 1973:1228 samt med bifaU tiU motionerna 1973:454 och 1973:909,sistnämnda motion i denna del, lUl Bidrag tUl nykterhetsorganisalioner m.m. /74 anvisade ett reservationsanslag av . i Agnas (m): Tiden är kort och dyr, och riksdagsrytmen ärtröttande, men det måste ändå sägas att nykterhetsorganisationerna är värda ettbättre öde än att år ligga kvar på ett oförändrat anslag istatsbudgeten. Jag yrkar därför bifall till reservationen 2, som bl. a. innebärbifaU till motionen 454 tiU årets riksdag från den borgerliga nykterhetsgruppenmed herrar i och förste vice talmannen somförsta namn. Vi har med smärta varit tvungna alt gå förbi punkten 5.Där hade det enligt min mening varit nödvändigt att uppräkna bidraget lUl CAN.När vi nu kommit flll punkten 6, tycker jag emellertid all talet om sparsamhelinte alls går att föra in som en motivering här. Jag upplevde anförande vid punkten 2 ikulturutskottets betänkande nr 11 som något besynnerligt, ty vad är egentligenekonomi? Jo, det är all lägga pengar där de förräntar sig bra eller där dekanske Bidrag till nykterhetsorganisationer m. m. förhindrarstora utgifter på annat håU, Sparsamheten måste läggas på rätt plats. Nykterhetsorganisationernas insatser är så värdefulla attstaten skiUle tjäna stora pengar på att främja deras verksamhet. Pånykterhetsfronten har vi ett läge, där liksom en förödande farsot drar fram,särskilt bland ungdomen. Jag var ute i ett kort ärende och hördeutanför detta hus skriken på torget, som vi hör då och då. Detta ensamt behövernaturligtvis inte tyda på någon katastrof, men vi vet att det finns många oroandesaker. Jag vill här passa på att ge nykterhetsorgarusationerna enblomma. Jag har själv haft möjUghet att som ung vara med i lOGT. Det fanns dåtvå loger, med de något beledda namnen "Vinterns ros" och "Umansstrand", som jag var med i under min tidigaste ungdom. efteråt förstårjag vad detta har betytt för mig av trivsel i tillvaron och till och rned godhälsa. Logerna först den ena och därefter den andra, eftersom en av dem ladesner när de sammanslogs gav mig hjälp, kontakt med andra unga människor ochmed äldre också kulturupplevelser, tillgång tUl bibliotek, böcker ochbildande verksamhet. Där förekom idrott, det företogs utflykter och höllsfester. är det en annan tid, och vi har andra som arbetar på denna front.Men jag vill inte bara rent historiskt hyUa dessa organisationer, utan jag trorockså all de har en uppgift att fylla . Jag har därför gärna velat hyUadessa ideella organisationer med några få ord här. Det är min övertygelse attde är omistliga i dagens läge. I motionen som är väl värd att läsa en gång till, om detär någon som förut har läst den men glömt den eller om det finns någon som harförsummat att läsa den betonas varför vi vUl ha den här uppräkningen avanslaget. Vi anser att kostnadsökningarna är sådana att det inte är realistisktatt tro att det i längden går att bara lämna stöd med det belopp som utgår. Med dessa ord vill jag därför helt kort yrka bifall tillreservationen vid punkten 6. Jag vill i hög grad instämma i vad herrNilsson i Ägnas sade beträffande det omistliga i folkrörelsernas arbete iSverige. De är omistUga i vår demokrati och vi har verkligen anledning attvärna om deras arbete, inte minst från ekonomisk synpunkt. En sådan folkrörelse är . Det är somherr NUsson här nämnde en rörelse, som har mycket svårt att kompensera sig förkostnadsstegringarna som dess verksamhet blir alltmer nödvändig medtanke på de ökande alkohol- och narkotikaproblemen. En stor del avkostnadsstegringarna för är en följd av ökade statligaskatter och avgifter, t. ex. arbetsgivaravgiften och mervärdeskatten. Man hardessutom fått ganska kraftigt ökade telefon- och postavgifter. har starkt prioriterat anslaget tillnykterhets-organisationerna och begärt en ökning av medlen till grundbidrag med200 och instruktörsanslaget också med . regeringensproposition är dock anslagsbeloppet oförändrat /74. Att beloppet inteökats aUs måste åstadkomma stora svårigheter för arbete. Därför viU jag yrka bifall till reservationen 2 vidpunkten 6, som innebär att bidraget tUl nykterhetsorganisalionerna i jämförelsemed Kungl. Maj:ts förslag ökar med , varav tiUsjälva nykterhetsorganisationerna som grundbidrag och tiUinstruktörsbidrag, allt i enlighet med äskanden. Bidrag till nykterhetsorganisationer m. m. i (s): Jag kan utan vidare understryka vad både herrNUsson och har sagt om nykterhetsorganisationernas betydelse, ochjag kan gärna bredda det till att understryka den betydelse folkrörelserna igemen har och kommer att ha . Jag tror inte att vi behöver diskuteradessa värderingar; där är vi fullkomligt ense. Det är ingen som har betvivlatdessa organisationers betydelse. Det är först när man kommit fram tUl självaanslagsbeloppet som meningarna har varit delade genom de olika motioner somförelegat. Som framgår har även utskotlsmajoriteten varit beredd atthöja anslaget med utöver vad som föreslås i propositionen. Jag vill gärna säga att det fanns trevare ute för alluppnå en samförståndslösrung. Majoriteten lade fram förslaget om 200 000 kronorvilket utgjorde hälften av det belopp varom man kunde diskutera. Vi har emellertid inte blivit eniga på denna punkt, ochdärför föreligger reservationerna. Del nämndes att man har alla dessa sprit- ochnarkotikaproblem. Jag vill bara i sammanhanget erinra om att statens ungdomsrådfick ett betydande belopp, som stäUdes till ungdomsorganisationernas förfogandeför att öka deras aktivitet på dessa områden och motverka de problem som spritoch narkotika innebär för inle minst ungdomen. Med dessa ord, herr talman, skall jag be att få yrkabifall tUl utskottets förslag. Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs på bifall tUldels utskottets hemställan, dels reservationen nr 2 av m. fl.,och förklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr i Agnas begärt votering upplästes och godkändes följandevoterings-proposition: Den som vill att kammaren bifaUer kulturutskottets hemställan i betänkandetnr 14 punkten 6 röstar ja, den det ejviU röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 2 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Bidrag till de handikappades kulturella verksamhet rösträkningverkställdes votering med omröstningsapparat, röstning gav följande resultat: Bidrag till de handikappades kulturella verksamhet Maj:t hade under punkten B57 (s. 131-134) föreslagit att tiU Bidrag till de handikappadeskulturella verksamhet för /74 anvisa ett anslag av 4 5 15 000kronor. 1 delta sammanhang hade behandlats motionerna 1973:678 av m. fl. (fp,c) vari hemställts alt beslutade att för /74 anvisa225 för överföring av tidigare producerade talböcker till kassetter, 1973:684 av m. (fp, c) vari hemstäUts atl under utbildningsdepartementetshuvudtitel, B 57 Bidrag till de handikappades kulturella verksamhet /74 anvisade ett i förhållande till Kungl. Maj:ls förslag med330 förhöjt anslag till De blindas förening för biblioteksverksamhetoch framställning av Utteratur för synskadade högskolestuderande, 1973:1229 av herrar iUlfsbyn (c) och () vari hemställts att till Bidrag till dehandikappades kultureUa verksamhet anvisade ett anslag av /74, 1973:1239 av () ochfröken () vari hemställts atl till Bidrag till dehandikappades kulturella verksamhet för /74 anvisade ett anslagav samt 1973:1241 av m. fl. (vpk) vari hemställts altriksdagen beviljade ett förslagsanslag till De blindas förening för budgetåret1973/74 med dels till föreningens bibUoleksverksam-het, dels250 till den av föreningen bedrivna studielitteralur-verksamhelenför synskadade studerande vid universitet och högskolor. 1. all riksdagenmed bifaU tUl propositionen 1973:1 och med avslag på motionen 1973:1241 i dennadel beslutade atl ifrågakommande medelsanvisning till Bidrag till dehandikappades kulturella verksamhet skuUe ske i form av ett obetecknal anslag, 2. atl ianledning av propositionen 1973:1 och motionerna 1973:678, 1973:684, 1973:1229,1973:1239 och 1973:1241, sistnämnda morion i vad gällde anslagsbeloppel, tUlBidrag tUl de handikappades kulturellaverksamhet för /74 anvisade ett anslag av . 3. av herrar i och i ,, samt herrar , och (samtliga s) som ansett att utskottet under 2 bort hemställa, atl rUcsdagen med bifaU till propositionen 1973:1 och medavslag å motionerna 1973:678, 1973:684, 1973:1229, 1973:1239 och 1973:1241,sistnämnda motion i vad gäUde anslagsbeloppet, tUI Bidrag tUl de handikappadeskultureUa verksamhet för /74 anvisade ett anslag av 4 515 000kronor. Det är ingen svårighet att göra upp en längönskelista på utbyggnad av anslag tiU de handikappade. Det är också utan aUtvekan ett av de angelägnaste områdena för såväl social som kultureU insats. I socialhuvudliteln görs , precis , enkraftig uppräkning av flera av anslagen. Detsamma har utbUdningsministern gjortmed del anslag som vi nu behandlar, nämligen bidraget tiU de handikappadeskulturella verksamhet. Det anslaget är uppräknat med en halv miljon, vilketinnebär en rejäl lyftning framför aUt när del gäUer att förbättra tillgången påtalböcker och studielitteratur tUl högskolestuderande synskadade. Men dethindrar inte att vi har fått en lång rad motioner med förslag om ytterligarehöjningar, som emellertid avsevärt skulle förändra den prioritering som skettoch i viss mån ställa en del av minoritetsgrupperna bland de handikappade i enorättvis situation. De borgerliga och kommunisterna har fallit i varandrasarmar och höftal tUl en höjning på , som man dock inte riktigtvet vad den skall användas tiU. tror jag att alla riksdagensledamöter är beredda att hålla med mig om alt det inte är svårt finna skäl förmUjonbelopp i höjning av delta anslag, om det behandlas skUt från övrigaanslagskrav. Det tror jag man inser också pä Kungl. Den anslagshöjning som de borgerliga och kommunisternaföreslår utöver den höjning på en halv mUjon som Kungl. Maj:l begärt är som aUaförstår mer avsedd att höja den egna glansen än att ge handikapporganisationernanågot väsentligt handtag. Del framgår inte minst av att i den julaflonstämningsom kulturutskottets borgerliga och kommunistiska ledamöter befunnit sig i entid har de öst ur ymnighetshornel mihonbelopp över en redan penningslinnidrottsrörelse, medan de handikappade får nöja sig med . Om visocialdemokrater ansett oss kunna förfoga så lättvindigt över miljonerna kanjag försäkra att vår prioritering hade sett annorlunda ut. Jag beratl få yrka bifall till reservationen 3. Under punkten 7 i detta betänkande angåendebidrag tiU de handikappades kulturella verksamhet behandlar utskottet, som herrZachrisson redan nämnt, ett antal motioner med förslag om ökade anslag. Bidrag till de handikappades kulturella verksamhet 6 protokoll 1973. Bidrag tiU de handikappades kulturella verksamhet I en del av dessa motioner vUl man knyta anslagen tillvissa av de ändamål som finns uppräknade under denna rubrik. Del gällermotionen 678 av m. fl., som föreslår till överföringav tidigare producerade talböcker till kassetter. Det gäller också motionen 684av m. fl., där man föreslår i förhöjt anslag tUlDe blindas förening för biblioteksverksamhet och framställning av litteraturför synskadade högskolestuderande. I andra motioner under den här punkten föreslåsanslagsökning för andra ändamål. I motionen 1239 av och frökenSandell önskar man större möjligheter för handikapporganisationernasstudie-konsulentverksamhet. Motionärerna föreslår för det ändamålet en anslagsökningmed . Gemensamt för alla dessa motioner torde vara alt motionärernaönskar ökade resurser för att de handikappades isolering skall kunna brytas ochatt de handikappade i större utsträckning än hittiUs skall kunna ta del isamhällsarbete och kulturliv på skUda områden. Utskottsmajoriteten har blivit övertygad om det önskvärdai all dessa resurser ökas. Därför föreslår utskottet en uppräkning av anslagetmed utöver vad Kungl. Maj:l har föreslagit. Bidraget tUl dehandikappades kulturella verksamhet skulle därmed totalt bli . är bekymrad över att detta skulle innebäraorättvisa för en del grupper handikappade. Den slutliga fördelningen av dennaanslagsökning kommer ju regeringen att kunna göra. Därför finner jag herrZachrissons oro egendomlig på den punkten; jag har märkt atthan varit orolig över bristande vishet hos regeringen. Jag ber, herr talman, att få yrka bifaU tiU utskottetshemställan under punkten 7. Överläggningenvar härmed slutad. Utskottets hemställan bifölls. Propositioner gavs på bifaU till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 3 av i m. fl., ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan herrZachrisson begärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition; Den som vill att kammaren bifaller kulturutskottets hemställan i betänkandetnr 14 punkten 7 mom. 2 röstar ja, den det ejvUl röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifaUit reservationen nr 3 av i Vid omröstning genom uppresning förklarades tvekan kunnaråda angående resultatet, varför votering med omröstningsapparat verkställdes.Denna omröstning gav följande resultat: § 15 Vissa anslag inom handelsdepartementetsverksamhetsområde Föredrogs näringsutskottetsbetänkande nr 16 i anledning av propositionen 1973:1 i vad avser vissa anslagför /74 inom verksamhetsområde jämtemotioner. Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. Maj:t hade i propositionen1973:1 bUaga 12 punkten B 1 (s. 23 i utdrag av statsrådsprotokollet överhandelsärenden) föreslagit att till exportråd för budgetåret1973/74 anvisa ett reservationsanslag av . I detta sammanhang hade behandlatsmotionen 1973:818 av m. fl. (vpk) vari såvitt här var i frågahemställts att skulle avslå regeringens begäran om reservationsanslagtill exportråd om . alt med bifall tiU Kungl.Maj:ts förslag och med avslag på motionen 1973:818, såvitt här var i fråga, tiUSveriges exportråd för /74 anvisade ett reservationsanslag av . 1. av herrHallgren (vpk) som ansett att utskottet bort hemstäUa, atlriksdagen med bifaU tiU motionen 1973:818, såvitt här var i fråga, Maj :ts förslag om anvisande av reservationsanslag tiU (vpk): Jag behöver inle ta aUlför mycket avkammarens tid i anspråk. Det fördes en ganska ingående debatt när beslutet attinrätta fattades , och våra argument har inteförlorat i tyngd och saklighet . Under senare är har ett aUt närmare samarbete meUan statenoch det privatkapitalisliska näringshvet utvecklats. Staten stöder kapitalet påkreditmarknaden med direkta gåvor, med subventioner och med skatte- lättnader.TUl aUt detta kommer att staten gått in som delägare med storkapitalister imånga företag, särskilt i branscher med s. k. högt risktagande. Ökningen av de statliga åtgärderna har ofta motiverats medarbetsmarknadsskäl, atl staten genom gåvorna tiU kapitalet skulle minskaarbetslösheten. Vi har från kommunistiskt håll visat Uiåligheten idet argumentet. Arbetslösheten minskar inte därför att kapitalägarnas vinsterökar och därmed de krafter stärks vilka styr det ekonomiska system som orsakararbetslöshet. Också när det gäller exporten går staten in och stöderkapitalet. I årets statsverksproposition föreslås närmare 40 miljoner kronortill exportfrämjande verksamhet. Den större delen av de pengarna ingår i vadman betecknar som normala ekonomisk-diplomatiska nödvändigheter, och detreagerar vi inte emot. Men det finns också poster som mer eller mindre renodlatkan betecknas som en sorts reklam för exportföretagen, dvs. att skattemedeltill stor del används för atl täcka eller bidra till kapitalets utrikesreklam. Vi har i motionen 572 rUctat uppmärksamheten på del härförhållandel och i följdmotionen 818 yrkat avslag på anslaget tUl Sverigesexportråd, en organisation med ett institutionaliserat samarbete mellan statoch företagare, och dessutom yrkat avslag på ett reservationsanslag tUlexportfi-ämjande åtgärder. Utskottet har i sin skrivning ingenting anfört somegentligen motsäger det berättigade i dessa avslagsyrkanden. Jag ber därför att i det här sammanhanget fåyrka bifall lUI reservationen 1 av . För mig finns det ännu mindre anledning atlbli mångordig i detta ärende. Anslaget på den här punkten är en följd av detbeslut som fattade om inrättande av , där mdustrinbetalar sin del och staten betalar sin. Fullföljandet av det avtalet behöver viinte motivera ytterligare, vilket tycks mena att vi borde.Kanske man ändå inte skall säga så där nonchalant atl dessa pengar är gåvor tiUstorkapitalet. Jag undrar om inte många av dem som är anställda i vårexportindustri skulle bli väldigt ledsna om de här pengarna försvann och statenalltså slutade att visa intresse för atl öka vår export. Jag tycker att det ärmycket värdefullt att man på del här sättet ökar vårt näringslivs möjligheteralt exportera. Jag yrkar bifaU till utskottets förslag. HerrLÖVENBORG (vpk): Att 1972 fattade ett dåligt beslutär på inget sätt ett argument för oss, eftersom vi motsatte oss det beslutet.Vi har heller aldrig sagt att vi är emot exportfrämjande åtgärder över huvudtaget, men vi är emot en subvenlionspolitik av den här typen, eftersom viuppfattar dessa pengar som en direkt gåva till rika företag som sysslar medexport. Omkostnaderna för reklamen bör bolagen själva betala. Det är motiverat,inte minst mot bakgrund av den gåvopolitik - omfattande enorma belopp somförs gentemot kapitalet på alla möjliga områden. Vi gör imotionen, som åberopas i sammanhanget, en mycket imponerande uppräkning av hurden delen av den socialdemokratiska politiken fungerar. Det är jultomtepolitikpå alla områden. Jag är också övertygad om att politik framföraUt inriktar sig på att öka handeln med , som det nu heter. 1 denambitionen är man väl lika enögd som den svenska handelsstatistiken ger beskedom. Jag tror att man skulle kunna öka utrikeshandel med helt andrametoder, och jag tror knappast det sker genom anslag tUl . talar i sin helt vanliga stU för sinblandekonomipolitik, som är en blandning av ungefär samma typ som den bekantakycklingpastejen i historien: dvs. en häst blandas med en kyckling. Så serockså den svenska biandekonomin ut. Det här anslaget är bara en avUlustrationerna tUl det. Det finns inte stor anledning att ta upp endebatt i lärofrågor med . Han har sin åsikt, enkelspårig, enögdoch jag höll på att säga något annat på en-, men jag skaU inte göra det. Hanfår ha den uppfattningen för sig, men jag vill säga att kanske inteframför aUt har tUl uppgift atl hjälpa den svenska storindustrin. De flesta avvåra stora industrier klarar exporten alldeles utmärkt själva. Det är i mycketstor utsträckning den mindre industrin som hjälper med sinaansträngningar att främja exporten. Jag tycker atl man inte skall blunda fördet. Jag anser att vi bör yrka bifall till utskottets hemstäUan. (vpk): Jag skall inte kvittera artigheten med attkalla någonting annat än enkelspårig. Hans argumentation i dettafaU, Uksom i så många andra, är förklarlig därför atl han smälter så bra in irollen som regeringens tomtenisse när del gäller att försvara gåvopolitiken iförhållande till privatkapitalet. Skall man säga att då är densötare som man skrämmer barnen med? Överläggningenvar härmed slutad. Propositioner gavs på bifaU till dels utskottets hemstäUan,dels reservationen nr I av , och förklarades den förra propositionenvara med övervägande ja besvarad. Sedan begärt voteringupplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vUl att kammaren bifaller näringsutskottets hemställan i betänkandetnr 16 punkten 7 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifaUit reservationen nr 1 av . Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då begärderösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstning gavföljande resultat: Maj:t hade under punkten B 2(s. 2426) föreslagit att tUl Handelssekreterare för budgetåret1973/74 anvisa ett reservationsanslag av . 1 detta sammanhang hade behandlats motionerna 1973:808 av herrar iÖrebro (fp) och () vari hemställts att under anslagetFrämjande av utrikeshandel m. m. skulle anvisa för inrättande avtre tjänster med placering vid vardera ambassaderna i , ochHelsmgfors för främjande av den mindre industrins export samt 1973:939 av herrar i (c) och (). att med bifaU tiU Kungl. Maj:ts förslag och medavslag på motionerna 1973:808 och 1973:939 till Handelssekreterare för budgetåret1973/74 anvisade ett reservationsanslag av . 2. av herrar i Glömminge (c), i (fp), i (c), () och () som ansett attutskottet bort hemställa, att i anledning av Kungl.Maj:ts förslag, med bifall tiU motionen 1973:808 samt med avslag på motionen1973:939 till Handelssekreterare för /74 anvisade ettreservationsanslag av , varav för inrättandeav handelssekreterartjänster i , och Olso. Under punkten 8 i näringsutskotletsbetänkande nr 16 behandlas Kungl. Maj:ts förslag i statsverksproposilionen attför /74 skaU anvisas ett anslag på tiUhandelssekreterare. i från och har i anledning härav väckt motionen 808. MotionärernaframhåUer angelägenheten av atl starta en mera aktiv exportfrämjandeverksamhet i de nordiska länderna och därigenom få snabba exportresultat, isynnerhet för de mindre förelagen. föreslårdärför inrättande av tre tjänster som handelssekreterare på ambassaderna iKöpenhamn, och . För detta föreslås en höjning av anslaget med450 . Detta förslag har utskottets majoritet inte velat biträda, ochvi har därför avgivit reservationen 2 vid detta betänkande. Departementschefen har ökat anslaget under denna rubrUcmed . Men den höjningen är avsedd för de nyahandels-sekreterarkontoren i , och samt för ökande kostnaderför den löpande verksamheten i övrigt. Vi anser aUa att man bör göra aUt för atl placera desvenska tiUverkningsprodukterna i utlandet, och aUt som kan göras på denutländska handelsmarknaden bör naturligtvis göras - det är viktigt att statengör en satsning för att underlätta för den mindre industrin att placera sinaprodukter där. De nordiska länderna har spelat och kommer att spela en storroll för de svenska företagen i fråga om utrikeshandeln. Det förhållandet altDanmark numera tillhör Europamarknaden kommer att erfordra en stark bevakningför svensk småindustri på del kommer-sieUa området i . Vi reservanter anser att i ökade kostnaderför de föreslagna handelskontakterna är väl använda pengar. Man kan säkertutgå ifrån att de i exportaffärer mindre rutinerade, små företagen i förstahand vänder sig tUl de nordiska länderna för att avyttra sina alster. behandlade den här frågan avstyrkte man visserligenungefär samman yrkande som reservanterna har , men man var då intefrämmande för en förstärkning av den kommersiella servicen i de nordiskaländerna, som man ansåg hade en viss angelägenhetsgrad. Man förutsatte också iskrivningen att Kungl. Maj :t skulle bevaka behovet av sådan service. Med dessaord, herr talman, ber jag att få yrka bifaU liU reservationen. HerrANDERSSON i (fp):