prot · FW0966 · 1973-12-31 00:00:00 — Flera av motionerna har mycket den långtgående krav, t. ex. beträffande om- och utbyggnad av i. -i 10-73 liU en kostnad som vida överstiger mUjardbelopp. , kända sparsamhetsivrare, ställer i sinamotioner stora " statliga trafikkrav på SJ och dess rullandemateriel samt kräver upprustning av poiitiken, m. m. bannätet och enförbättrad service för resenärerna - allt detta utan att med ett ord ange påvUket sätt dessa insatser skall kunna finansieras. Jag vågar säga all utskottet mycket seriöst har behandlatalla dessa motioner och sammanfört sina synpunkter under olika mbriker. Jag viUåterge något av det som utskottet uttalat. Vid förra årets riksdag behandlade utskottet också detrafikpohtiska frågorna. Utskottet erinrade därvid om de uttalanden rörandetrafikpolitikens framflda utformning och inriktning som gjordes av riksdagen1969 och 1971. Vidare hänvisade utskottet tiU innehållet i de direktiv sommeddelats den nu arbetande trafikpolitiska utredningen. I dessa direktivframhåUes att del är av största vikt att betingelser skapas för ensamhäUsekonomiskt riktig utveckling och fördelning av transportarbetet. Dethar, heter det vidare, efter hand framstått klart alt man i vidare utsträckningän som föutsattes vid trafikpolitiska beslut måste förena denmarknadsmässiga rörelsefriheten med en planmässig samordning och styrning.Inom den ram och på de vUlkor som bestäms genom åtgärder av sistnämnda slagskall möjligheter finnas för trafikutövarna inom respektive trafikgrenar att imarknadsmässiga former göra sig gällande efter sina särskilda föratsätlningar. Mot denna bakgrand har en omprövning ansetts böra ske avkostnadsansvarets utformning och tillämpning. En sådan omprövrung förklarasmotiverad med hänsyn tUl de olägenheter som följer medkostnadsansvarighetsprincipens nuvarande hårda knytning tUl varje särskildtrafikgren. Betydelse måste i ökad utsträckning tUlmätas lUlgångentill en mera övergripande fortlöpande trafikplanering, som kan ge underlag förbedömning av framtida transportalternativ. Därvid erinras om regeringensuppdrag till länsstyrelserna atl till senare hälften av 1974 genomföra en sådanplanering i enlighet med de anvisningar som successivt utfärdats på grundval avförslag från den s. k. trafikplaneringsutredningen. Denna planering anses - iförening med andra trafikpolitiska instmment -kunna skapa bättreföratsätlningar att genom prioritering uppnå en samhällsekonomiskt lämpligfördelning av transportarbetet på olika transportgrenar. 1 direktiven tas också upp frågan om behovet av särskUdaåtgärder när det gäUer godstrafiken på landsväg, vUka kan vara motiverade för att främja en sund och balanserad utveckling. För att motverka en från trafikpolitiska, trafikmässiga och inte minst arbetssociala synpunkter oacceptabel snedvridning av utvecklingen har också en skärpning beslu tals i fråga om företagarnas ansvar för att gällande arbetstids- och belaslningsbeslämmelser följs. De sakkunniga som är i arbete skall i detta sammanhang överväga de ytterligare åtgärder som krävs för att främja en rationell och sund utveckling på landsvägstrafikens område. Nr 66 Det är utskottets uppfattning attgenom det beslutade utrednings- Onsdagenden arbetet material skall kunna erhållasför en bättre bedömning av de 11 april1973 trafikpolitiska frågorna samt attföratsätlningar därmed skulle kunna ------- ;----- ; skapas för ett fuUföhande av statsmakternas intentioner på trafik- Denstatliga ti-afik- politikens område. Utskottet understryker vikten av att utrednings- p et ,m. m. arbetet drivs med skyndsamhet. Detkan också visa sig önskvärt och lämpligt alt utredningen söker framlägga delförslag tUl provisoriska åtgärderoch arrangemang som kan stödja strävandena att fyUa den Utskottet konstaterar också att de för utredningenmeddelade direktiven i väsentliga delar torde innebära etl tillgodoseende av demånga synpunkter som motionsledes har anförts. I likhet med några motionärerfinner utskottet det dock angeläget att vid den samordning av de olikaIrafikgrenarna och den avvägning dem emeUan som utredningen vid sina bedömningar har att eftersträva ävensjöfartens roll något uppmärksammas. Utskottet viU erinra om att i de tidigare nämnda uppdragentUl länsstyrelserna om regional trafikplanering bl. a. upptagits frågan om deninterregionala trafiken. Del framhåUs att den inlerregionala trafiken börbeaktas i den regionala trafikplaneringen med hänsyn dels tiU behovet att ilämplig utsträckning samordna de regionala transporterna med de meraövergripande trafikströmmarna tUl och från övriga delar av landet, dels tUl deåterverkningar i fråga om dimensioneringen av den egna regionens transportnätoch trafikanläggningar som de övergripande trafik-strömmarna kan ha. Det framhölls vidare alt den regionala trafikplaneringenavses ske i nära samverkan mellan länsstyrelserna ochtrafikplaneringsutredningen, mellan länsstyrelserna inbördes samt mellanlänsstyrelserna och kommunerna. Därvid konstaterades att länen med hänsyn tUlallmänhetens och näringsUvets kontaktmönster inte alltid urtrafikplaneringssynpunkt sett utgör funktionellt lämpligt avgränsade områden.En regional trafikplanering för ett län måste på lämpligt sätt avstämmas medmotsvarande planering i ett eller flera angränsande län. Då del gäller SJ:s verksamhet framhålls iutredningsdirektiven atl det givetvis är av stor vikt att SJ även ifortsättningen vidtar energiska åtgärder i olika avseenden för att öka företagelsmöjligheter att hävda sig rent marknadsmässigl. Därvid bör SJ:s marknadsföringoch utbud av transporttjänster också anpassas så att möjligheter tUlsamlransport med landsvägssektorn i all möjlig mån tas tUl vara. 1 detta sammanhang torde närmare böra övervägas i vilkenmån konstruktionen av SJ:s taxor i olika hänseenden är den rätta för alt SJ på ett samhäUsekonomiskt riktigt sätt skaU kunna fuUgöra sin andel i trafikarbetet. De taxor som vi nu tillämpar går i sina huvuddrag tUlbaka tiU det förslag som lades fram av den s. k. järnvägstaxe kommittén. har en viss successiv anpassning skett, som SJ i anslutning tUl trafikpolitiska beslut också har fått ökad rörelsefrihet i taxemässigt hänseende. Det bör ankomma på de sak kunniga att enligt direktiven närmare överväga frågan om den lämpliga 54 utformningen av SJ:s taxor. Isammanhanget skall beaktas SJ:s kostnads- struktur,marknadsförhåUanden och servicemöjligheter. Det sägs vara av Nr 66 stor vikt alt taxorna ges sådan utformning atl de i önskad utsträckning den stöder marknadsföringen av SJ.s transportljänsler och i högre grad Hapril 1973 medverkar tUl ett effektivt utnyttjande av SJ.s kapacitet.------------------------------ Angeläget sägs också vara att överväga omfattandemöjligheter alt ti S ''V-bättre anpassa SJ:s taxor på längre avstånd, så att de dels i större poUtiken, m. m. utsträckning kommer attligga i linje med samhäUets allmänna regionala och näringspolitiska mål, delsförbättrar SJ:s möjhgheter atl hävda sig i fråga om persontrafik, godsslag och sändningsstorlekar som SJ har naturliga förutsättningar atlomhänderha. En utgångsform förklaras slutligen vara att SJ även ifortsättningen skaU ha en betydande kommersiell rörelsefrihet att medmotsvarande avvikelser från taxorna kunna träffa fraktavtal, medge rabatteretc. SJ:s möjligheter härvidlag från marknadssynpunkt skaU av de sakkunnigaövervägas från principieUa utgångspunkter. Beträffande frågan om SJ:strafiksvaga bandelar och SJ:s separalredovisning av dessa anses också motbakgrund av de erfarenheter som efter hand vunnits av denna Separatredovisning anledning finnas att överväga en ändrad prövnings-och handläggningssamordning. Det understryks sluthgen att vid utredningsarbetet skaUfrågorna om SJ:s taxekonstruklion och en omprövning av SJ:s trafiksvagabandelsnäl ges hög prioritet. I anslutning tUl det sagda viU utskottet erinra om sitttidigare uttalande vid förra årets riksdag att en förutsättning vidtrafikplaneringen måste vara all försörjningen med kollekliv trafik håUs på enlUlfredssläUande nivå. Stor försiktighet måste därför, såsom riksdagentidigare understrakit, iakttas beträffande järnvägsnedläggelser. Kommunikationsministernhar också framhållit att regeringen kommer att iaktta viss återhåUsamhet ifråga om beslut rörande nedläggning av ytterligare järnvägslinjer. Enligt vadutskottet erfar innebär detta att några beslut om järnvägsnedläggelser - annatän i rena undantagsfall inte kommer att fattas före planeringsarbetets slutunder senare delen av 1974. Det kan vidare erinras om atl Kungl. Maj:t genom beslutden med giltighet lUls vidare föreskrivit att statens järnvägari fråga om busslinjetrafik och med hänsyn till linjesträckning ochtrafikförhållanden i övrigt dels har en regional karaktär genom all i ickeoväsentlig utsträckning tillgodose behov av persontransporter meUancentralorter i olika kommunblock, dels skall iaktta återhållsamhet i fråga omsådan begränsning av trafiken som påtagligt försämrar resemöjligheterna mellansådana orter. Av del anförda torde framgå och jag har ansett detönskvärt alt tiU kammarens protokoU få ta in de huvudsakliga uppgifter som dentrafikpolitiska kommittén har fåll sig ålagda all denna kommitté kommer attägna stor uppmärksamhet åt de spörsmål som har tagils upp i de olika motionernaoch även i de reservationer som jag här har nämnt. Mot den bakgranden avstyrkerutskottet begäran om tilläggsdirektiv liU kommittén för alt utreda luftfartensroll i den framtida trafikpohliken. Då det gäller prispolitiken för inrikesflyget, som enligtreservanterna bör omprövas, vUl jag framhålla att kommunikationsministern förra 55 Nr meddelade att en sådanomprövning skall göras. Onsdagenden Därmed bör reservanterna på denpunkten vara tUlfredsställda. 11 april1973 ' reservationen 2 framfördasynpunkter, inte minst när det -------------------- gäller SJ, och de långtgående krav som där redovisas också skaU bli DenStatliga trafik- föremål för trafikpohtiska utredningens arbete, ärdet risk för att poiitiKen, m. m. utredningen blir av sådanomfattning och förorsakar sådan tidsutdräkt att ingen kanönska detta. Reservationen 1 avstyrker utskottets hemställan omtilläggsdirektiv tiU utredningen att sjöfartens roll i den framtidatrafikpoUtiken skaU uppmärksammas och prövas. Del förefaller som omreservanterna tänker sig en vittgående utredning. Vad det är fråga om är välnärmast att undersöka om inom de områden kustområden där ingen järnvägfinns, viss del av den tunga trafiken kan överföras från landsväg tillkustsjöfart. Reservationen 3 vUl också ge trafikpohtiska utredningen iuppdrag atl "bryta med trafikpolitik och övergå tUl en nytrafikpolitik". Även sjö- och kanalfarten kommer in i bilden. Men tidigarehar reservanten anslutit sig till reservationen 1 som avböjer att sjöfartensroU skall uppmärksammas. Det förefaller vara litet märkligt att man talar omsjöfartens och kanaltrafikens framtid som man har gjort och avstyrkeratt sjöfartens roll och som jag tolkar del närmast kustsjöfartens roll uppmärksammas i det pågående arbetet inom den trafikpolitiska utredningen utanatt arbetet därför bhr fördröjt. Reservationen 4 handlar om den s. k. trängselavgiflen.Herr har närmare utvecklat sina synpunkter härpå. Utskottsmajoritelenhar den uppfattningen att reservanterna bör kunna ge sig till tåls tillsresultatet föreligger av del utredningsarbete i bl. a. denna fråga som pågårinom vägkostnadsutredningen. Reservationen 5 är en gammal bekant och gäller samordnadsatsning på kollektivtrafikteknikens område. Utskottet har sig bekant atl inomSvenska utvecklings AB och i nära samarbete mellan detta bolag och vissabUtUlverkare pågår en intensifierad verksamhet i del av reservanterna angivnasyftet. Utskottet anser att önskemålet i reservationen är uppfyUt eftersomUfvecklingsbolaget närmare skall uppmärksamma de synpunkter som framförts. Debatten kring den stora problematik som rörtrafikförsörjningen inom landet har varit mycket lång. i tog i sitt anförande uppsjöfarten. Han talade vidare om flygtrafiken och busslinjetrafiken på Golland,och det är aUdeles riktigt som utskottets ordförande redan anfört att utskottetpå den punkten skrivit Uiop sig och intagit en positiv ståndpunkt tUlutvecklingen av denna form av koUektivtrafik just på . Järnvägania skaU enUgt vara hela folketsjärnväg. Det är en gammal och mycket vacker devis. Tyvärr har den kommit något i skymundan på grand av den väldiga satsning som ägt rum inte minst på privatbiUsmens område. Jag tror att flertalet i denna kammare delar uppfattningen att skaU få ökade möjligheter tekniska men även ekonomiska att leva upp till denna devis och göra järnvägen 56 just tiU hela folkets järnväg. Detkrävs då självfaUet stora insatser på olika områden,men kanske ändå inte insatser som är av större omfattning än att det helaskulle kunna förverkUgas. Här har givetvis också den trafikpolitiska kommitténsarbete avgörande betydelse när det gäUer att komma fram med konkreta förslag. tog upp det tidigare beslutet om ändraddistrikts-mdelning inom SJ. Han argumenterade närmast för att de kommersiellaavdelningarna i , och borde rastas upp och få densammansättning och styrka som behövs för att man på detta vikliga avsnitt skallkunna tiUvarata SJ:s och SJ;s kunders intressen. Den nuvarande organisationenkan givetvis utökas för den händelse omsättningen får sådan storlek att detkrävs större personeU bemanning pä de kommersieUa avdelningarna. Men innan desstycker jag att det är klok politik atl man nöjer sig med den organisation somblir kvar sedan distriktsorganisalionen som sådan har avvecklats. sade väl inle så mycket som det finnsanledning att polemisera mot. Han anslöt sig i huvudsak tUl utskottels ordförandesargumentering för reservanternas ståndpunkt. i slutligen talade om departitrogna som har hoppat över skaklarna, som han uttryckte det. Han fannväl det ganska anmärkningsvärt. Jag skall inte polemisera mot detta ulan viUbara upprepa vad jag sagt, nämligen att det även i de aUra bästafamiher kan förekomma att man har olika uppfattningar och kommerfram tUl oUka ställningstaganden. Det ställningstagande som majoriteten avs-ledamöterna i utskottet har anslutit sig lUl är att man inte helt kan kommaförbi sjöfartens roll när man skall analysera Iransporlproblemen inom landet.Vi anser att det bör vara möjligt - utan atl det blir någon stortidsförskjutning i den trafikpolitiska utredningens arbete - att ägna ävensjöfarten och framför allt kustsjöfarten någon uppmärksamhet i delsammanhanget. Med det anförda, herr talman, ber jag atl få yrka bifalltUl utskottets hemställan på samtliga punkter. Den statliga trafikpoUtiken, m. m. HerrGUSTAFSON i (fp) kort genmäle: Utskottets värderade vice ordförandeuttryckte sig med mycket stor försiktighet när det gäller sjöfartens roU i dentrafikpolitiska utredningens arbete. Han sade att den skall någotuppmärksammas. Allra sist sade han alt man inte helt kan komma förbi att denmåste las upp. Jag tycker att det finns anledning alt understryka att utskottetföreslår att hos Kungl. Maj:t begär sådant liUägg i direktiven tiUden trafikpolitiska utredningen att även sjöfartens roll i den framtidatrafikpolitiken uppmärksammas och prövas. Det är alltså fråga omtUIäggsdirektiv tUl utredningen, och jag föratsätter att arbetet måste gå tUlså att man inom utredningen tUlsätter en särskUd arbetsgrupp, som arbetarparaUeUt med alla de andra som finns för att inte sjöfartens viktiga roll i delhär sammanhanget skall komma bort. När det sedan gäller kollektivtrafiktekniken verkade herrvice ordföranden ganska nöjd med det läge som är. Jag anser det vara olyckligtatt vi har utvecklingsarbete och forskning spridda över många områden inom industrin, inom olika forskningsinstitutioner osv. Nr 66 innebära, atl del inte kan bli eneffektiv satsning. Onsdagenden faktiskt atl motiven för etl bifaUtUl den samordnade satsningen nu är 11 aorU1973 starkare än de någonsin varit fömt.Vi får inte komma på efterkälken, när -------------------- länderna ro.nt omkring oss verkligen kan visa på nya utvecklingsmetoder. skapar konkurrenskraft inte minst för järnvägarna. politiken, m. m. jg j. jjjg bedrövad över del sättpå vUket behandlade frågan omde kommersiella dislriktsenheterna. Som här påpekade var enförutsättning för atl vi skulle bli eniga vid beslutet om SJ;s organisation attdistriktsenheterna verkhgen fungerade på ett effektivt sätt. hade mani i praktiken 4 man formellt 3 Personalen har halverats lUl 2. Orn del blir större efterfrågan, får man se om det går attutöka, säger . Men det är självklart atl del när del gäller enförsäljningsorganisation inte behövs någon försäljningspersonal, om man inteär villig all satsa på en utökning av verksamheten. Om man från börjanverkligen vUl satsa på en effektivmarknadsföring, kan man räkna med alt ett resultat kan uppstå. Därför hoppasjag atl kommunikationsministern kommer alt tillse all de intentioner, som fannsbakom hans proposition, också kommer alt förverkligas. () kort genmäle: Utskottels ärade vice ordförande herrMeUqvist sade i början av sitt anförande att har stora, javåldsamma fordringar på uppmstning av SJ och förbättrad service förresenärerna. Del är rikligt atl vi har stora fordringar, men det går inle atlfinansiera dessa på en gång. Men kapilahnvesteringar som är lönsamma har vialdrig varit rädda för. Vi tror alt man här kan vidta en rad åtgärder, som ärdirekt lönsamma. För det första fordras det givetvis - om man skall klara heladen här sitsen - en annan ekonomisk politik i vårt land, . Fördel andra fordras del en annan form för finansiering än -vad man för närvarandehar. Där har vi ett alternativ, som vi bl. a. framfört nä.r det så alt sägagäller våra tullvägar och där del skulle bli pengar över för de andra vägarnaoch Iransportsätlen. När det sedan gäller Irängselavgiflerna tycker vi altkommunerna själva skall få besluta i dessa frågor. Det är ju de storakommunerna med de täta samhällsbildningarna som har besvären av den tätatrafiken. I fråga om dislriktsenheterna vUl jag säga altjag är fullt införstådd med vad herr ordföranden anför på del området. Vi var idenna kammare överens om att de skulle effektivisera SJ:s marknadsföring.Effektiviserar man SJ:s marknadsföring genom all minska antalet människor? Dåhade tydligen personalen och distrikten rätt, när de uttalade sin oro för densituation som skulle uppkomma. Här blev det tydligen i praktiken fråga om ennedtrappning i stäUel för atl behålla en viktig del av arbetet inom dessadistrikt. i (vpk) kort genmäle: Herr talman! Om jag fattade rätt så tyckte han sig spåra en motsättning mellan all jag ansluter mig tiU reservationen 1 och en 58 formulering i reservationen 3, sombygger på kommunister- Han avser väl då närmast den passus i reservationen 3 där det står:"EU program för överförande av tung trafik från landsväg tUl järnväg börutformas. Även sjö- och kanalfarten, vUken är betydligt mihövänligare änlandsvägstrafiken, bör med i bilden." tycker jag nog det är skillnad på all antyda dettaförhåUande i reservationen och på att man kräver utökade direktiv för den nyautredningen. i replik till visar ocksåtydligt att man inte är riktigt överens om hur utskottets betänkande skaUtolkas på denna punkt. har uttalat sig myckel försiktigt medanherr klart har deklarerat alt det måste vara fråga om direktiv isådan omfattning atl del blir tal om en ny arbetsgrupp i utredningen. Vi harredan tidigare lUlsall fyra arbets-gmpper. Jag är rädd för att det för detförsta kommer att innebära ett merarbete för utredningen och för det andra kanförskjuta målsättningen gentemot de direktiv som är utfärdade för utredningen.Som jag ser det går målsättningen i första hand ul på atl få ell bättreförhållande meUan landsvägstrafik och järnvägstrafik, en livligt omdebatteradfråga. Redan när vi diskuterade frågan i utskottet sade jag alljag i och för sig inte tycker del gör någonting om utskottet skriver all manbör la med sjöfarten i bilden. Men jag tror att man kan göra det inom ramen förde direktiv som finns, och att det helt naturligt måste ingå i utredningensarbete att också ta hänsyn flll andra trafikmedel. Det är en väsentlig skUlnadmeUan del och alt yrka på utökade direktiv. Den statliga trafikpoUtiken, m. m. () kort genmäle: Utskottets talesman var mycket hovsam i sinkritik mot reservanternas förslag. Jag har begärl ordet närmast för atl göraett tUlrättaläggande av vad sade. sade att del fannsmotioner vilkas krav skuUe medföra kostnader på . Därvidavsåg han motionen 770 av m. fl. För det första är den här motionensåvitt jag vet ett första försök att rädda avfolkningsbygder från upptill . För det andra vet vi ingenting om kostnaderna, ifall motionenskrav skulle förverkligas. Motionärerna har gjort en mycket grov uppskattning,summan kan vara mindre och den kan vara större. Vad motionärerna har begärt äratt frågan skall utredas för atl se om man med en modern lågteknik genom ettnäringspolitiskt program skuhe kunna rädda stora delar av inlandet. Men kostnadernavet vi ingenting om förrän utredningen blir klar. HerrMELLQVIST (s) kort genmäle: För all börja med del sade såhar man i samband med alt denna motion väcktes gjort ett preliminärt överslagsom visar på att kostnaderna för alt förverkliga denna stort upplagda motionskrav skulle belöpa sig till ca . Det var denna kostnad jagvUle erinra om när jag berörde motionens omfattning. Jag är fullt införståddmed alt man kräver en utredning innan man viU sätta i gång det ganskagigantiska arbete som det innebär att dels göra en ny sträckning avinlandsbanan, dels göra denna upprustning som man har Nr 66 tänkt sig. den ' erinra om att pågår en utredning om oslkustbanans 11 aprU1973 förlängning från upp tUlUmeå. --------- ;--------- i talade om skiUnaden här. DenStatliga trafik- förstora upp den. Jag har utgått ifrån atl även om pohtiken, m. m. , som vi har föreslagit,beslutar att skriva tiU Kungl. tiUäggsdireklivså bör de direktiven kunna utformas på ett sådant sätt att det inte innebär enlidsförskjutning i trafikpolitiska kommitténs arbete. talar juom som vi aUtid brukar få höra att med en annan ekonomisk pohtik skiUle detfinnas föratsätlningar att klara av det programförslag som man från moderatsida har rest när det gäller upprastning av SJ ;s möjligheter att på ett bättresätt tUlvarata sin uppgift i etl modernt samhälle. Jag tror att SJ redan harsin uppmärksamhet riktad på alla tekniska möjligheter som står tUI buds för attpå ett framgångsrikt sätt, och säkerligen fuUt i linje med vad som förekommer iandra länder, bygga ut trafiknätet och göra framför allt järnvägsdriften merapraktiskt inriktad och mera ändamålsenlig än vad den kanske är på vissaområden. Utskottets värderade ordförande kom också in påtilläggsdirektiven. Jag får säga till honom som jag sade tUl ,alt jag utgår ifrån att del inte skall behöva uppslå någon längre försening. De kommersieUa enheterna är en svår fråga. Man kan ju inleha personal anställd på en avdelning bara för att ha en viss personalstyrka utanman måste väl alltid bedöma om det finns behov av personal i den utsträckningsom det görs gällande, och det måste ju vara den ansvariga myndighetens sak attgöra den avvägningen. Jag förutsätter att man har detta fullt klart för sig. i (fp) kort genmäle: Herr talman!Beträffande det sista som sade viU jag fästa uppmärksamheten påatt har gjort vissa uttalanden rörande omfattningen av dessakommersiella distriktsenheter. Jag sade förut att när det gäUer att bygga uppen försähningsorganisation kan man inte utgå ifrån den försähning som finns dåman startar organisationen ty i så fall är försähningsorganisationen onödig,ulan man måste utgå från de möjligheter som kan finnas att bygga upp enslagkraftig organisation. har departementschefen sagt ifrån att man skaUsatsa på detta. Om då förvaltningen skär ned personalen tiU hälften i ställetför att utöka den, finns det anledning också för att ha enuppfattning i denna fråga.