prot · FW0970 · 1973-12-31 00:00:00 — har frågat mig om jag villmedverka till att samtliga program i TV under valrörelsen förses med textremsorså att döva och hörselskadade kan erhålla korrekt information, och frågat mig om regeringen avser alt ta någol initiativ för atl personer meddövhet som handikapp skall kunna få full del av den valinformation som spridsvia TV i den händelse inte anser sig hatillräckligt med medel för alt textsätta fler program än planerade. Jagbesvarar frågorna i etl sammanhang. En inom tiUsatt arbetsgrupp överväger förnärvarande frågor som sammanhänger med en ökad användning av textremsor iTV-programmen. Arbetsgruppen, som samarbetar med den statligahandikapputredningen, behandlar också andra åtgärder för alt öka de döva och dehörselskadade människornas utbyte av TV-programmen. Enligt vad jag erfaritundersöker gruppen i sammanhanget hur de särskilda valprogrammen kan utformasför all de här aktueUa gruppernas behov skaU kunna tillgodoses. Mot bakgrundhärav finner jag inle några särskilda åtgärder från min sida päkaUade. Om textsättning av valprogram i TV Bakgrunden tUl min fråga är all del i vårtland finns omkring 650 000 hörselskadade människor. Av dessa är omkring entredjedel beroende av tekniska hjälpmedel medan andra är helt döva och måste hatillgång tUl teckenspråkkunniga tolkar, som del tyvärr råder mycket stor bristpå. Man har redan i en statlig informationsutredningfastslagit atl alla medborgare skall ha rätt till likvärdig information, menmöjligheterna för de döva människorna att ta del av en valrörelse och få ennyanserad grund för sitt politiska ställningstagande är myckel små. Genom sitthandikapp är de hörselskadade helt eher delvis avskurna från allainformationskällor med undantag av tidningar och annan tryckt information ochTV. Sannolikt är TV:n det mest betydande mediet i valrörelsen, men harTV hela liden skyllt på tekniska svårigheter och icke velat göra någonting åttextningen av programmen. Jag ber nu all få lacka utbildningsministern för svaret. Detär väldigt bra att det finns en arbetsgrupp inom som övervägerjust dessa frågor. Jag visste faktiskt inle del. Men jag hade blivit ännugladare, om utbildningsminislern dessutom hade uttalat den förhoppningen, allarbetsgruppen verkligen skulle bh färdig med sitt arbete i god lid förevalrörelsen och all resultatet av delta arbete skulle bli positivt. Då tror jagalt inte längre skuUe kunna skylla på tekniska svårigheter närdet gäUer att tillgodose de dövas demokratiska rättigheter. 1detta anförande instämde i (c). FruMARKLUND (vpk): Jag ber också all få tackautbildningsministern för svaret på frågan. Bland de hörselskadade och de döva är frågan om hur de påbästa sätt skall kunna tillgodogöra sig TV-program naturhgtvis en stor ochväsentlig fråga. Atl man från deras sida och främst från den organisation somföreträder dem, , särskUl starkt för fram frågan omtexlsältning av programmen inför höstens val beror naturligtvis i första handpå att man tycker sig ha stått utanför vahnformation av det här slagettillräckligt . De har aldrig kunnat följa TV-programmen inför valen tidigare. anser man, eftersom de tekniska fömtsätl- Nr 70 ningarna är bättre ,alt man också borde kunna få en större den " programutbudet i TV inför valet texlsatt. 13 anril1973 '' frågan om alt bereda denna grupphandikappade ökade möjlig- ------ 7------- : heter alt allmänt tillgodogöra sig programutbudet från ' ° ' diskuteradeshär i kammaren redovisades det J . arbetesom pågår för atl lösa de tekniska problemen, och kullurulskollel atteinatta jan nämnde dii de organisatoriska,personella och ekonomiska problem som somspeciallärare skulle hänga samman med en aUmän användning av textremsor.Men om nu frågan begränsas till att gäUa just program inför ett val borde problemen inte vara lika stora. Det är angeläget atl nå ul med valinformationenockså tiU dessa grupper människor, det är vi säkert Det var även representanterna för de fem riksdagspartierna när de utfrågades för sedan om vad man viUe göra för de Program inför valet innehåUer ju ofta också en ingåendesamhällsinformation. Det är någol som de här grupperna väldigt länge varitställda utanför. Jag delar därför förhoppning om att utbUdningsministernmedverkar till atl den här arbetsgruppen verkligen kan komma fram tiU ettpositivt resultat och att det redan inför det här valet kan bli möjligt för dedöva och hörselskadade atl få en bättre information om vad valet gäller, att fåveta hur de skall väha rent tekniskt och all få all den information som viandra får inför valet. Självfallet är jag angelägen om attarbetsgruppen skall bli klar med sill arbete . Överläggningen var härmed slutad. § 8 Om möjlighet för adjunkter m. fl. att erhålla tjänstsom speciallärare Herr utbildningsministern ordet för att besvara fröken () i kammarens protokoll för den4 april intagna fråga, nr 169, och anförde: Fröken har frågat mig vilka åtgärderjag avser atl vidtaga i avsikt att göra del möjligt för adjunkter ochjämförbara lärare alt erhålla tjänst som speciallärare. I skrivelse lUl Kungl. Maj:t angåendeinräknande av specialundervisning i vissa tjänster som lärare vid och gymnasieskolan m. m. har anfört att lärare i läroämnen, övningslärare och lärare i yrkesämnen till skillnad från klasslärare har sin undervisning koncentrerad tiU ett fåtal ämnen. Del skulle därför vara svårare för dessa lärarkategorier än för klasslärare att få erforderligt timunderlag för hela speciallärarljänsler. Med hänsyn härliU och med hänsyn till att utredningen om skolans inre arbete () överväger bl. a. frågor kring specialundervisningen är inte beredd att förorda särskilda lärartjänster för specialundervisning för de ifrågavarande 184 lärarkategorierna. Som en omedelbaråtgärd föreslår överstyrelsen i stället a. atllärare i läroämnen, övningslärare och lärare i yrkesämnen, vilken genomgåttspecialutbildning vid lärarhögskola eller yrkespedagogiskt insritul, åläggsskyldighet atl meddela specialundervisning av den art för vUken lärarenutbildats och all sådan undervisning helt eher delvis får inräknas i tjänsten. Jag delar uppfattning atl man böravvakta bl. SIA:s redovisning innan man tar ställning lill frågan ominrättande av speciallärartjänster för de lärarkategorier som är aktueUa. Överstyrelsens förslag tiU mera omedelbara åtgärder,nämligen all ifrågavarande lärare med erforderlig specialutbildning skulleåläggas skyldighet att meddela specialundervisning och alt sådan undervisninghelt eller delvis får inräknas i tjänsten, är föremål förberedning inom . Fröken (): Jag tackar utbildningsministern för detbesked som han har gett beträffande de möjligheter som tydligen i framtidenkommer all stå lärare i läro- och övningsämnen liU buds alt få tjänster ispecialundervisning. Frågan om speciallärarljänsler för ämneslärare har undersenare år varit synnerligen aktuell. ges en ettårig utbUdningför speciaUärare i , , och . Såväl folkskolläraresom ämneslärare äger tillträde lill denna utbildning, men del är endastfolkskollärare som har formell behörighet till speciallärartjänster. Inte hellerfinns del möjlighet för lärare i s. k. läro- och övningsämnen medspeciaUärarutbildning att inräkna specialundervisning som del av sin ordinarietjänstgöring. Det förefaller onekligen omotiverat att anordna en ettårigspärrad utbildning för en grupp människor, som sedan inte bereds tiUfälle attarbeta inom det område utbildningen är avsedd för. Med tanke på atl detsommaren 1972 rådde brist på ca 4 500 utbildade speciallärare verkar ett sådantförfarande helt otroligt. har också vid flera tUlfällenpåtalat rådande förhållanden i skrivelser såväl lill som lillKungl. - som utbildningsministern här nämnde. Som skäl för behovet av såväl utbildning som tjänster förspeciallärare i s. k. läro- och övningsämnen anger man bl. a. att behovet avspeciaUärare på både gymnasieskolan och högstadium bör täckas avlärare som har för denna skolform normal behörighet som grund förspecialutbildningen. Det går inte all eftersätta kraven på en relevant yrkesutbildningför dessa lärare om man vill ge de berörda eleverna en utbildning som ärlikvärdig den som övriga elever får. Del är också angeläget all det inomspecialundervisningen på högstadiet och gymnasieskolan finns lärare som välkänner undervisningen i vanliga klasser och som kan tjänstgöra ispecialundervisning och vanlig klass. Lärare i båda undervisningsformerna kanha nytta av all utbyta erfarenheter med varandra. har omkring 1 100 låg-ochmellanstadielärare erhållit specialutbildning vid lärarhögskolorna mot endastett 90-lal vidareutbildade folkskollärare, ett 60-tal adjunkter/ämneslärare ochett Om möjlighet för adjunkter in. att erhålla tjänst somspeciaUärare Ang. utfommingen av skolhälsokort Mot bakgrunden av dessa siffror synes det angelägel med enprioritering av specialutbildning av lärare i läro- och övningsämnen. Behovetav speciallärare i allmänhet är stort och i särskild grad gäller det dennagrupp av lärare. Det finns ingenting som säger att de personligakvalifikationer, som man kan viha se hos en speciallärare, skulle vara mindrevanliga bland lärare i läro- och övningsämnen än bland övriga lärare. För dagen särskilt aktueU är frågan om hur de lärare iläro- och övningsämnen som redan har speciaUärarutbildning skaU få möjlighetatt fungera som speciallärare. har utbUdningsministern gett besked om altfrågan är föremål för beredning inom utbildnings-departemenlet.Det beskedel kommer säkerligen de speciaUärare som finns ute på fältet attbh väldigt lacksamma atl få. Önskvärt är naturligtvis atl del så snart sommöjligt blir resultat av den utredning som pågår. Överläggningen var härmed slutad. §9 Ang. utformningen av skolhälsokort Herr utbildningsmmislern erhöll ordet för alt iett sammanhang besvara dels () i kammarens protokoll för den 5april intagna fråga, nr 173, dels (vpk) i kammarens protokoll förden intagna fråga, nr 181, och anförde: och har frågat migom jag kommer att inskrida mot den planerade utformningen av skolhälsokortet,som uppges komma att innehålla bl. a. sådana uppgifter om eleverna somaggressivitet, skolk, snatteri, svartsjuka och familjebakgrund. Inom har utarbetats etl förslag lillnytt formulär för skolhälsokort, kaUal elevhälsovårdsjournal. Ett formulär för skolhälsokort bör naturligtvis utformasså att det fungerar som etl effektivt hjälpmedel för skolhälsovården. Men ävenandra väsentliga inlressen bör lika självfallet tillgodoses. a. bör tillsesall enskilds personliga integritet skyddas mot otillbörligt intrång. Kravet påsådant skydd innefattar inle bara alt skolan faktiskt respekterar det privataområdet i tillbörlig utsträckning utan också all eleverna och föräldrarna s;kaUkunna lita på all del förhåller sig så. Jag räknar med alt den pågåenderemissbehandlingen kommer alt allsidigt belysa frågan i vad mån del föreslagnaformuläret uppfyller de krav som bör ställas. Vidare utgår jag ifrån atlskolöverstyrelsen vid sitt slutliga ställningstagande lill del föreslagnaformuläret kommer att särskilt pröva om del kan anses förenligt med kravet påskydd för enskilds personliga integritet att samla uppgifter orn eleverspersonliga förhållanden i den omfattning som antyds av förslaget. Om det behövsetl ingripande från min sida kan bedömas först sedan tagitslutlig ställning till förslaget och remissyttrandena. HerrCLARKSON (m): Jag tackar statsrådet för svaret påmin enkla fråga. Bakom densamma ligger ju en myckel kraftig opinionsstorm blandlärare, föräldrar och skolpsykologer mot den tänkta utformningen av detskolhälsokort som man prövar i . På en sida i detta kortskall uppgifter om skolbarnens mihö och beteende antecknas helt lapidariskt iform av kryss i kolumner. Delta kan bli en mycket svår belastning för elevernai framliden. Jag såg i en tidning all 200 skolpsykologer,som hade samlats på en konferens, hade gjort följande uttalande: "Genom all fästa dylika omdömen på papper får dessaomdömen karaktär av vetenskaplighet och sanning. Omdömen försvidare år trots att de kan vara resultat av tillfälliga förhållanden,personliga motsättningar och enbart spegla en viss persons uppfattning." Det är synnerligen aUvarliga frågor det rör sig om. Det ärinle alltid man har anledning alt vara tacksam och t. o. m. någol glad översvar som man får på enkla frågor, men jag är del med tanke på atlstatsrådet visar en mycket klar uppslutning kring de tankegångar somjag tror mig representera när jag reagerar mot etl skolhälsokort av dennautformning. Jag tackar för det. (vpk): Jag ber all få lacka utbUdningsministern försvaret också på min enkla fråga. "En kuslig registrering" del är bara ett av demånga starkt kritiska omdömen som har fäUts om det förslag till skolhälsokortsom har utarbetats av de ansvariga för skolhälsovården och som skulle följaskoleleven eller åtminstone genom alla de skolformer som haren stadgemässigt ordnad hälsovård. Etl kort med uppgifter om sjukdomar, om vaccinationer ochresultat av läkarundersökningar är naturligtvis motiverat för all geskolsköterskor och skoUäkare orientering om eleven när denne behöver söka uppskolhälsovården. Men jag kan inte se atl uppgifter om skolk, snalleri, blyghetosv., som detta kort innehåUer, skulle vara så effektiva hjälpmedel förskolhälsovården att de skaU behöva hänga med eleven från den stund de noteraspå papperet och till dess atl han eller hon lämnar skolan - i synnerhet som juuppgifter av detta slag knappast någonsin kan göras så säkra alt de kan liggalill grund för bedömning av eleven. Det riktiga måste naturligtvis vara atlkonkret la kontakt i de fall där eleven behöver hjälp med någol slag avproblem. Man kunde kanske misslänka all idén om en registrering avdetta slag är en följd av det alltmer utbredda slorskolelänkandet. 1 demaslo-donlskolor som finns kan det naturligtvis bli svårt med personligakontakter mellan lärare och elever. De uppgifter det är fråga om är alltså meningslösa. Mankunde naturligtvis också la upp inlegritelsaspeklen i delta sammanhang, men jagtycker alt utbildningsministern i sitt svar betonar denna på ell myckel brasätt. Jag är glad för denna betoning av respekten för privatlivet. Del är juden respekten som man mest har saknat i det förslag som vi nu diskuterar. den 13 aprU 1973 Ang. utformningen av skolhälsokort Om ökat anlitande av tåg vid statstjänstemänstjänsteresor Jag har grundad anledning all tro altlekmannastyrelsen och generaldirektören för mycket nogakommer att granska detta ärende innan fattar sitt beslut. Överläggningen var härmed slutad. § 10 Om ökat anlitande av tåg vid statstjänstemänstjänsteresor Herr komrnunikationsministernNORLING erhöll ordet för att besvara i (c) den 1februari framställda inlerpellalion, nr 28, och anförde: i har frågat rnig omjag är beredd alt vidta åtgärder så att statstjänstemän i första hand användertåg vid tjänsteresor. Bestämmelserna om förmåner vid statstjänstemannens resorär avlalsbara. l-örhandlingar pågår meUan ochpersonalorganisationerna om ändrade regler rörande resekostnadsersättning ochtraktamente. Förhandlingarna avses leda lill ell särskilt rese- ochIraktamenlsavtal, som alltså skall ersätta del nu gällande allmännaresereglementel. Med hän;;yn tUl nämnda förhållanden är jag inle beredd attgöra någol närmare uttalande i frågan. i (c): Jag ber att få framföra milt tack tillkommunikationsministern för svaret på min interpellation. Denna föranleddes iförsta hand av att orsaken lill de nedläggningar av järnvägslinjer som harförekommit har sagts framför allt vara att antalet resande minskar i sådanomfattning alt järnvägsdriften är lönsam. En förutsättning för ökadlönsamhet bör därför vara all SJ:s tjänster i större utsträckning än vad som nusker las i anspråk av allmänheten. För skulle en ökadresandefrekvens på tågen betyda bättre ekonomi och för samhället en vinst genomatt mindre anslag därigenom skulle behöva ges till SJ för olönsammajärnvägslinjer. Särskilt inom våra statliga verk företas ett betydandeantal resor , och jag finner del ganska naturligt all dessa verk skulleföregå med gott exempel och rekommendera sina tjänstemän all anlita tåg, isynnerhet vid längre resor. Statsrådet vill inte uttala sig om detta utanhänvisar lill en utredning, som i del här sammanhanget egentligen för migsaknar inlres;>e. Även för kommunikationsministern borde det väl ändå framståsom önskvärt all de statliga verken i större utsträckning än vad som skeranlitar "hela folkels järnväg". Några exempel kan belysa hur man frånstatligt håll nu utnyttjar . Vid etl verk belöpte sigbilkostnaderna för tjänstemän under etl år lill ca , medanflygkoslnaderna uppgick lill ca ochtågrese-kostnaderna också stannade vid ca . ämbetsverkuppgick kostnaderna för bilresor tiU ca och för flyg- ochtågresor till ca . Siffrorna anger klart att statens järnvägarvid de här verken liksom i övrigt är missgynnat. Jag, tror personligen alt en rekommendation från ansvarigthåll - i detta fall från kommunikationsministern - till de statliga verken attbättre gynna vid tjänsteresor skulle medföra att även privataföretag kom att föha rekommendationen. Det borde i hög grad hgga ikommunikationsministerns intresse att medverka till en sådan utveckhng.Resandefrekvensen inom både statliga verk och näringslivet i stort är av sådanomfattning atl den kunde starkt bidra till all statens järnvägars ekonomi, omman bara ville utnyttja SJ:s tjänster, avsevärt skulle förbättras. Jag barabeklagar att statsrådet inte viUe uttala sig om önskvärdheten av detta. Under detta anförande övertog herrförste vice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. Jag skaU gärna till iFalköping säga alt om någon är intresserad av ett ökat anlitande av tåg vidresor, så är det jag. Vid en rad tillfällen har jag gett uttryck för denuppfattningen att om vårt folk i större utsträckning än vad nu är fallet skulleanlita tåg, så skulle våra diskussioner om SJ :s ekonomi, om tågindragningarosv. kunna föras på ett helt annat och mera positivt sätt än vad som förnärvarande tyvärr får ske. Därom torde vi kunna vara helt eniga. Men vad i har frågat om är huruvidaåtgärder skulle kunna vidtas av regeringen så att statstjänstemän i första handanvänder tåg vid tjänsteresor. Om jag hörde rätt, sade all denutredning som jag talade om i mitt svar saknade - för intresse. För mig kan den ju inte göra del. Som jag har sagt i svaret är numerabestämmelserna om förmåner vid statstjänstemäns resor avlalsbara. Vi har engod princip bland mänga i vår riksdag, nämligen att vi med stor aktsamhetföljer - och inte lägger oss i - förhandlingar mellan arbetsmarknadens parter.Jag utgår ifrån som självklart att och jag även pä den punktenhar gemensamma uppfattningar. Om vi nu har det, kan vi återigen knyta ihop vårauppfattningar så till vida att om man vid bestämmandet av resor fårmöjligheter som då kan vara betingade av med vilken snabbhet man bör färdasfram i tjänsten för att kunna utföra sina uppdrag all uppmuntra till ett meralivligt och omfattande resande med låg, då tror jag all del skulle gynna allaparter och inle minst dem som reser med tåg. Jag kan väl få avrunda med attsäga all en tågresa inle har blivit mindre bekväm än den var förr,den är säkert mer bekväm . Men, som sagt, delta är två frågor, . Ättman skulle gå in i pågående förhandlingar avvisar jag, men jag är positiv lillatl i övrigt uppmuntra lill lågåkande. i (c): För att inte några missförstånd skall behövaförekomma meUan mig och statsrådet vill jag säga alt det inle är minavsikt Om ökat anlitande av tåg vid statstjänstemänstjänsteresor Ang. färdigställandet av st or flygplatsen allstatsrådet skall gå in i några förhandlingar. Jag är medveten om all sågör man bara inte. Men vad jag menade med min interpellation var närmast attstatsrådet på något sätt skulle göra etl uttalande som innebär att destatliga myndigheterna och verken åläggs att se tiU att deras tjänsteresor skaUske i största utsträckning på järnväg där det så anses kunna vara lämpligt. Mankan dock inte bortse från atl ett sådant uttalande skulle ha en mycket storverkan i så måtto att det för vederbörande verkschefer skulle bli ettobservandum all se till att deras tjänstemän använder järnvägen i störreutsträckning än vad som sker. Jag är tacksam över att statsrådet har lämnat ettkompletterande svar på min interpellation. Om jag tycker att det skriftligasvaret var negativt, så tycker jag det senaste svaret var mycket positivt. Jagär som sagt tacksam för det, och jag hoppas att det verkligen når fram så attvi får en ökande resandefrekvens på våra järnvägar och SJ blir hela folketsjärnväg. Överläggningen var härmed slutad. §11 Ang. färdigställandet av storflygplatsen vid Herr kommunikationsministern erhöll ordet för attbesvara i (fp) framställdainterpellation, nr 31, och anförde: i har frågat migvilka åtgärder jag tänker vidtaga för all åstadkomma ett snabbarefärdigställande av storflygplalsen vid . Genom beslut fastställde Kungl. formeroch tidplan för arbetenas bedrivande pä den nya storflygplalsen i Göteborgsregionen.Vägledande för beslutet var all på alla sätt försöka tillvarata möjligheterna allpåskynda projektels genomförande. Av detta skäl beslöts att upphandlingen av defältarbeten som ingår i projektet skall ske i en åtminstone inom statliganläggningsverksamhel - mindre vanlig form, som innebär alt upphandhng görs påpreliminära handlingar, varvid förutsättningen är atl entreprenören sedandeltar direkt i del successiva projekteringsarbetet. Med en sådan uppläggningav arbetet kan mark-arbetena påbörjas innan projekteringen avanläggningsarbetena slutförts. Detta innebär atl anläggningsarbetena på den nyaflygplatsen kan påbörjas . Då den totala produktionstidenberäknas lill , bl. a. beroende på de myckel stora massförflyrtningar avhuvudsakligen berg .som det här är fråga om, beräknas flygplatsen sålunda kunnalas i bruk . Tidpunkten överensstämmer med den målsättning somangavs i överenskommelsen mellan staten och berörda regionala intressenter omanläggande av flygplatsen. Genom den valda arbetsformen har förutsättningar skapatsför snabbaste möjliga genomförande av storflygplalsprojeklel. Vad jag i.åretsstalsverksproposition ullalat om alt luftfartsverket såvitt möjligt börpåskynda arbetenas genomförande skall ses som en markering av angelägenhetenav atl aUa länkbara åtgärder vidtas för alt förkorta byggnadstiden.Sysselsättningsläget i regionen är givetvis etl särskUt skäl atl på allt sättta rill vara den tillgängliga arbetskraften på byggnads- och anläggningssidan. i (fp): Del var många som blev glada när de lästeårets statsverksporposition, där departmenlschefen beträffande den nya storflygplatseni säger föhande: "Enligt nuvarande planer inriktarluftfartsverket sitt arbete på ell färdigstäUande av flygplatsen under år 1977.Med hänsyn bl. a. till den begränsade kapacitet som kan erbjuda denstarkt expanderande flygtrafiken i regionen är det enligt min mening angelägetatl verket såvitt möjligt påskyndar genomförandet av . SkuUeetl sådant påskyndande leda liU ett ökat medelsbehov torde den tioprocentigamarginalen utöver investeringsramen få tas i anspråk." Detta måste ju fattas så alt departementschefen ansåg delvara möjligt att få flygplatsen färdig , och departementschefen varockså villig att, om man skulle kunna forcera arbetet, lUlåta att den marginalsom finns tas i anspråk. Det var som sagt många som blev glada. Det varflygplatsdirektören på som har stora bekymmer för hur han skall kunnaklara trafiken framför allt 1976 och , då det ju blirutomordentligt stora svårigheter. Det var arbetslösa anläggningsarbetare ochtekniker i som trodde atl man på delta sätt skulle tillmötesgå de kravsom byggarbelsgmppen har kommit med, alt det här projektet skulle las med somett av dem som skulle lidigareläggas. Och vi var glada inom trafikutskottet,för vi hade ju fått atl enhälligt uttala alt man såvitt möjligtskulle påskynda färdigställandet av flygplatsen. I del nu lämnade svaret - som jag givelvis är tacksam för säger emellertid statsrådet alt flygplatsen beräknas kunna las i bruk hösten1977.