prot · FW0943 · 1973-12-31 00:00:00 — För det andra: den fråga jag ställdegällde inte vad i Glömminge hade sagt här i debatten utan denreservation som i Glömminge undertecknat, 1 den reservationenstår det nämligen att "de följder av affärstidsregleringens slopande somhittills kunnat iakttas" - man talar aUtså inte om framtiden utan omhittUls iakttagna följder - "är helt tUlräckliga för att motivera att enreglering av affärstiderna återinförs". Den fråga jag ställer är hur dettauttalande går ihop med affärstidsnämndens konstaterande så sent som inovember, då man sade att det ännu icke finns underlag för att göra någrasådana uttalanden. Som påpekade hade att, även om han inte var närvarande vid sammanträdet ,aktualisera frågan om en framställning från nämnden på gmndval av det siffermaterialsom då fanns tUlgängligt och som också hade tUlgång tUl. Jag beklagar djupt att jag här lämnade en felaktiguppgift. Jag tog för god denna uppgift när jag själv fick den , men jagborde ha kontrollerat den. I sak ändrar det emellertid ingenting, ty såvitt jag vet -och det skulle vara intressant att höra i Glömminge uppfattningom det har själv haft tillgång tUl promemorian från februarisammanträdetunder , och sekreteraren i affärstidsnämnden har uppfattat det såatt inte hade någonting att invända mot promemorian och deslutsatser som görs där. Dessutom skUjer sig ju den promemorian i sak inte ettdyft från tidigare promemorior och de slutsatser som har dragits i dessa, ochherr har väl deltagit vid behandhngen av dem. Jag hoppas att han nuinte vill ta avstånd från dem. Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs på bifaU tiU I:o) utskottets hemstäUan, 2:o) reservationen av i Glömminge m.fl. samt 3;o) motionen nr 1485 av , och förklarades denförstnämnda propositionen vara med övervägande ja besvarad. Då begärde votering upptogs för bestämmande av kontrapropositionenånyo de båda återstående propositionerna, av vUka den under 2:o) angivnaförklarades ha flertalets mening för sig. Sedan begärt voteringbeträffande kontrapropositionen, upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som viU att kammaren till kontraproposition ihuvudvoteringen angående näringsutskottets hemställan i betänkandet nr 15 antarreservationen av i Glömminge m. fl. röstar ja, den det ej viUröstar nej. Vinner nej har kammaren till kontraproposition i nämnda votering antagitmotionen nr 1485 av . Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: 1 enlighet härmed blev följande voteringspropositionuppläst och godkänd: Den som vUl att kammaren bifaller näringsutskottets hemställan i betänkandetnr 15 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nej har kammaren bifallit reservationen av i Glömmingem, fl. Investeringsplan för kommunikationsverken m. m. Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då iGlömminge begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Dennaomröstning gav följande resultat; § 2 Utgifterna på kapitalbudgeten inomkommunikationsdepartementets verksamhetsområde Föredrogs trafikutskottetsbetänkande nr 2 i anledning av Kungl. Maj:ts i propositionen 1973:1 gjordaframställningar i vad avser utgifterna på kapitalbudgeten för budgetåret1973/74 inom verksamhetsområde jämte motioner. Investeringsplanför kommunikationsverken m. m. I propositionen 1973:1 bUaga 8() hade Kungl. Maj;t under punkten 1 (s. 180-183)lämnat en sammanfattande redogörelse för kommunikationsverkens investeringar,avseende postverkets, , statens järnvägars och luftfartsverketsfonder, statens vägverks förrådsfond och fond samt fonden förSödertälje kanalverk. I detta sammanhang hade behandlatsmotionen 1973:1379 av herrar () och () vari hemställtsatt beslutade att anslagsramen för kommunikationsdepartementetskapitalbudget minskades med 135 mUjoner kronor i förhållande till Kungl.Maj:ts förslag. att med avslag å motionen 1973:1379 som sinmening gav Kungl. Maj ;t tUl känna vad utskottet anfört beträffandeinvesteringsplan för kommunikationsverken m. m. 1, beträffande minskning av medelsanvisningen av herrarLothigius (m) och Clarkson (m) som ansett att utskottet bort hemstäUa, att med bifall tUlmotionen 1973:1379 som sin mening gav Kungl. Maj;t tiU känna vad reservanternaanfört beträffande investeringsplan för kommunikationsverken m. m. HerrLOTHIGIUS (m): Jag har gått igenom vad som sagts i dennafråga sedan den nya kom tiU stånd på denna plats. Diskussionen mellanmig och den värderade ordföranden i trafikutskottet har förts . Jag harinte så mycket att tillägga tUl den diskussionen, och då varje minut i dennakammare kan kosta skattebetalarna ca , inskränker jag mig tUl attyrka bifall tiU reservationen vid punkten 1, HerrGUSTAFSON i (fp): Reservanterna vUl på den här punkten ha bortden tioprocentiga marginal som finns i fråga om investeringsanslagen inomkommunikationshuvudtiteln. Marginalen har till syfte att möjliggöra en höjningav medelsförbrukningen under löpande budgetår, om detta skulle visa sigmotiverat av konjunkturmässiga och andra skäl. tycker reservanterna att dennamarginal är obehövlig och olämplig. Utskottsmajoriteten har en rakt motsattuppfattning. Under det här budgetåret har marginalen tagits i anspråk bl. a.för angelägna arbeten inom och . Man har använt 15miljoner kronor för anskaffning av fler järnvägsvagnar, och man har använt 16miljoner kronor för sysselsättningsskapande arbeten inom SJ. säger reservanterna att regeringen skulle kunna gå tillriksdagen och begära tilläggsanslag i ett sådant läge. Men tänk om det visarsig möjligt att av konjunkturpolitiska skäl tidigarelägga investeringar som kanminska köerna för att få ny telefon, t. ex,, eller som kan öka SJ:skonkurrenskraft och snabbt skapa sysselsättning för arbetslösa! Skallvi då inte kunna göra dessa angelägna investeringar inom ramen för de 135mUjoner kronorna som marginalen omfattar utan att regeringen skall behöva läggafram en proposition med åtföljande, ganska lång, riksdagsbehandling? SärskUthindrande skulle ett sådant förfarande vara om den här möjligheten att ökamedelstilldelningen skulle uppstå då inte är samlad. Jag skulle vilja fråga om reservanterna har någonting attinvända mot de anslagshöjningar som t, ex, SJ har fått på denna punkt. Denna marginal är inte olämplig och inteobehövlig. Den är i allra högsta grad lämplig och nödvändig, och därför yrkarjag bifall tUl utskottets hemställan. Investeringsplan för kommunikationsverken m. m. Under detta anförande övertog herr talmannen ledningen avkammarens förhandlingar. Det har ställts en fråga till mig. Jagförstår, herr talman, fördelarna med detta system, men man kan mycket väl ochdet har vi sagt - gå tillbaka till och begäratilläggsanslag när ett sådant behov uppstår. Det är mot den bakgrunden vilägger fram vårt förslag. i har uppkallat mig till dennareplik, som kostat kammaren ca . i (fp): Om är chockerad över att detkostar pengar att debattera här i kammaren undrar jag: Varför väckte herrLothigius denna motion som kunde vara övertygad om aldrig skullebifallas? Investeringsplan för kommunikationsverken m. m. HerrLOTHIGIUS (m): Den motionen ingår i värt besparingsförslag. Dessutom är motionen väckt av mig. i (fp): börjar vi få intressanta synpunkter på denhär frågan. säger att denna motion ingår i moderatasamhngspartiets besparingsförslag. Innebär det alltså att anseratt de anslag som t, ex, under innevarande budgetår har gått till SJ - 15miljoner kronor för rullande material och till angelägnaarbeten för att öka SJ:s konkurrenskraft och som har skapat sysselsättning -är onödiga eUer för stora? För om anser att de är motiverade ärdet inte fråga om någon besparing. Därtill kommer ytterhgare en sak: Om detskulle visa sig att det av konjunkturpolitiska skäl skulle vara möjligt att t,ex, utnyttja den här marginalen som infördesunder stor enighet här i kammaren - för att skapa sysselsättning och samtidigtfå angelägna arbeten utförda, skall man då behöva vänta till höstriksdagen ioktober då en proposition skall framläggas, motioner väckas och behandlas osv,?Det tycker vi inte är motiverat så länge det är fråga om angelägna arbeten. Ochvi kan vara överens om att det både på t. ex. och pä SJ:s områdenfinns synnerligen angelägna arbeten, om vilkas nödvändighet vi alla är överens. När det gäller sysselsättningsfrågor ochmycket angelägna arbeten har vi i denna riksdag möjlighet att begäratilläggsanslag. Från moderata samlingspartiet har vi ingenting emot att mot denbakgrunden pröva de investeringsbehov som kan förefinnas utöver marginalen . i (fp): När vi får en betydande arbetslöshet räckersjälvfallet de inte till utan då måste anslagen bli betydligtstörre. Men meningen med den 10-procentiga investeringsmarginalen är just inom den ramen här gäller det skall hamöjlighet att i avvaktan på att hinner fatta de stora besluten genastvidta angelägna åtgärder. Det är detta som hgger bakom hela tanken på den10-procentiga investeringsmarginalen. Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemstäUan, dels reservationen nr 1 av herrar och , ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr begärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vUl att kammaren bifaller trafikutskottets hemställan i betänkandetnr 2 punkten 1 röstar ja, den det ejviU röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 1 av herrar Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Ja - 269Nej - 34 Utskottets hemställan bifölls. Kungl, Maj:t hade (s, 194-210) föreslagit atttiU Telean-läggningar m, m, för /74 anvisa ett investeringsanslagav , I detta sammanhang hade behandlats motionerna 1973:41 avherrar Henmark (fp) och i (fp), 1973:478 av m, fl, (m, s, c, fp, vpk) varihemstäUts att som sin mening gav Kungl. Maj:t tUl känna vad imotionen anförts om önskvärdheten av att införa post- och postlådenummer i denallmänna telefonkatalogen, 1973:480av (), 1973:739av m. fl. (m), 1973:763 av herrar () och Henmark (fp) varihemställts att hos Kungl. Maj:t begärde ett återinförande avpostnummerförteckningen i telefonkatalogerna fr. o. m. nästa upplaga och attpostnummer för varje abonnent infördes så snart praktiska möjligheter förelågsamt 1973:768av m. fl. (s). Utskottet hemstäUde att skulle 1. till Teleanläggningar m.m, för /74anvisa ett investeringsanslag av , 2, avslå motionen1973:41, 3, avslåmotionerna 1973:478 och 1973:763, 4, avslå motionen1973:480, 5. avslå motionen1973:739, 6. avslå motionen1973:768, 2. beträffande införande av postnummer herrarGustafson i (fp), () och Clarkson (m) samt fröken () som ansett att utskottet under 3 bort hemställa, att i anledning av motionerna 1973:478 och1973:763 som sin mening gav Kungl. Maj:t tUl känna vad reservanterna anförtbeträffande införande av postnummer i telefonkatalogerna. Vid punkten hade avgivits ettsärskilt yttrande beträffande monopol på teletekniskainstallationer m. m. av herrar () och Clarkson (m). HerrGUSTAFSON i (fp); Under den här punkten, som gäller anslagentUl , behandlas en motion om att postnummer skall införas ikatalogernas adress för vade teleabonnent. Vi hade en sådan motion också förraåret, och då fick utskottet under hand uppgifter som visade att om manomedelbart skulle införa postnummer för varje teleabonnent i katalogerna skulledet bli mycket dyrt, eftersom telefonkatalogerna fortfarande redigerades manuellt. Därför avstyrktes motionen, men utskottet skrev följande: "Utskottet------- utgår från att härmed sammanhängandefrågor omprövas vid eventuell framtida övergång till datasystem," När generaldirektör var uppe hos utskottet iår framgick det att verket redan givit ut "datakataloger" för ett parområden utan att ha gjort den omprövning som utskottet förutsatte.Då årets motioner behandlats har därför reservanterna ansett att frågan harkommit i ett nytt läge. Enligt vår uppfattning bör postnummer successivtinföras i telefonkatalogerna i samband med övergång tiU dataredigering. Att detär önskvärt borde väl alla vara överens om. Postnumret är ju nu en nödvändigdel av postadressen. Ja, i större orter säger själva postnumret mycket mer änpostadressen, eftersom postnumret också ger upplysning om vilken del av ortensom avses. Alla borde alltså vara överens om att det är önskvärt attföra in postnumren i telefonkatalogerna, men utskottsmajoriteten säger nej avkostnadsskäl. Hur mycket skulle det då kosta att införa postnummer itelefonkatalogerna? Vi fick från först uppgifter som avsåg såväl manuelltredigerade kataloger som datasatta kataloger, och det var ganska svårt att fånågon ordentlig uppfattning om vad de verkliga kostnaderna skulle vara. Vibegärde då en uppgift på den årliga kostnaden vid en successiv övergång tillinförande av postnummer i de kataloger som redigerats med hjälp av datorer. Nuhar man från sida sagt att det är ytterst svårt att beräknaårskostnaderna med hänsyn till katalogens omläggningstakt, och det finns ävenen hel del andra omständigheter som gör beräkningarna osäkra. De siffror som uppgivits under hand av verket, och somfinns återgivna i betänkandet, är enligt min uppfattning alldeles för höga. Fördet första bör observeras att engångskostnaderna skulle spridas ut över en radav år - det kommer ju att ta innan man har gått igenom allakataloger och fått en datasättning och därför bör belastningen inte bli såstor. För det andra går det att förenkla den procedur somteleverket har räknat med i det här sammanhanget. har t, ex, tänktsig att i Stockholmskatalogen, där man numera inte sätter ut adressorten Stockholmför de abonnenter som har denna postadress, skulle man nu behöva föra in intebara postnumret utan också postadressen för varje abonnent. Manpåpekar följaktligen att det blir fråga om mycket mer än de fem siffrorna; manmåste föra in hela postadressen också. Men jag kan inte finna någon rimliganledning tUl att man skall göra det. Det är helt onödigt att införa någon nyprincip i det fallet. Det räcker alldeles utmärkt att bara ange postnumret i defall där postadressen sammanfaller med riktnummerområdet. På det sättet spararman in ganska stora summor. Dessutom har man förutsatt att det skulle vara så tidsödandeatt få fram postnumren att införandet skulle kunna göras först året efter detatt man gått över tiU datasättning. Detta är med förlov sagt, herr talman, heltorimhgt. har nämligen redan uppgift om postnumret för varjeteleabonnent. När vi får teleräkningar och annan korrespondens från ,finns postnumret angivet i vår adress. Uppgifterna finns alltså redantillgängliga. Därför är talet om att det skulle vara så besvärligt förteleverket att få fram postnummeruppgifterna inte något tungt vägande skäl, ochdärför kan man även här göra inbesparingar. Enligt min mening, herr talman, försöker genomatt nämna de här kostnaderna att bevisa alldeles för mycket. Jag tycker attsaken är ganska enkel. Skall man ange postadress i telekatalogerna, bör manange den viktigaste delen av postadressen, som är postnumret. Det finns, herr talman, en del andra motioner med yrkandenom att man skall sätta in postlådenummer osv. Jag anser för min del att detinte kan vara motiverat för att så i detalj gå in på föreskrifter omhur ett verk skall agera. Det finns också en motion om att man skall ha kvarden särskilda postnummerförteckning som tidigare fanns i inledningen tilltelekatalogen. Det vore nog i och för sig bra att ha en sådanpostnummerförteckning, men i avvaktan på att man skall få postnummer för varjeabonnent får vi väl finna oss i att vara utan denna speciella förteckning. Med detta, herr talman, vUl jag yrka bifall tUlreservationen på denna punkt. HerrLOTHIGIUS (m): Inte heller här skall jag fördyra debatten.Jag ber att få instämma i synpunkter och bara göra det tilläggetatt när vi debatterade denna fråga hade vi som underlag en motionfrån ett tjugotal ledamöter av denna kammare representerande olika partier. Denmotionen stöddes mycket kraftigt i debatten av försocialdemokraterna. Jag tycker alltså att ett införande av postnummer itelekatalogerna är en rimlig och riktig begäran med tanke på datautvecklingenoch det praktiska förfarande som det skulle innebära för alla abonnenter. HerrMELLQVIST (s); Det har talats mycket om fasta kostnader. Manär nästan rädd för att över huvud taget begära ordet, när man hör de väldigasummor som har räknat fram om vad det kostar att besvärakammaren. Dessa siffror är väl baserade på de fasta kostnaderna, föreställerjag mig, och i så fall spelar det mindre roll hur man använder här.Det blir då strängt taget billigare att hälla på litet längre än; att som herrLothigius bara tala och sedan räkna om kostnaderna till ca 3 000kronor. Den reservation som finns på denna punkt har tagit uppfrågan om postnummer. Det är riktigt som utskottets ordförande säger att viframför allt av kostnadsskäl inte kan följa motionärerna och reservanterna.Det är dock fråga om en investering på i runt tal , om manslår ihop engångskostnaderna med tryckkostnaderna för att framställa dessapostnummer. Och vi har ju inte mindre än 24 olika telefonkataloger i landet -de upptar ungefär en hyUmeter, Jag utgår från att de som bor t, ex, inomGöteborgsområdet skriver inte bara brev inom detta katalogområde utan även tUllandet i övrigt. Då kanske det är lika lätt att använda sig av"Hörjels" liUa röda, som är en mycket behändig skrift, där jag kan tareda på precis det postnummer som jag har behov av att få fram. Telefonkatalogerna är ju mycket omfattande, och de blirännu mer omfattande om man skall klämma in också postnummer efter varjetelefonnummer. Och det är som jag sade förut; Jag är inte betjänt avtelefonkatalogen när det gäller postnumren, om jag skall söka mig utanför mitteget katalogområde. Då måste jag endera använda postens hlla röda eller köpa inhela raden av kataloger för att kunna få reda på vUket postnummer enviss adressat har. Det är inte minst dessa praktiska synpunkter som vi inomutskottsmajoriteten anlagt på denna fråga, varjämte vi naturligtvis tagithänsyn till de kostnader som är förenade med ett genomförande av reformen. Jagfinner det ganska märkligt att som man här i andra sammanhang ärstark anhängare av att försöka bringa ned de statliga utgifterna, så är man idetta fall beredd att öka dem högst betydligt för att ge s, k, god service. Med det sagda ber jag, herr talman, att få yrka bifalltill utskottets hemställan på denna punkt. HerrGUSTAFSON i (fp) kort genmäle: Det är så att en postadress utanpostnummer är en ofullständig postadress, försöker på allt sättstimulera till användandet av postnummer, och användandet av postnummer spararstora pengar för postverket när det gäller brevsortering och annat. Då är detväl orimligt att tänka sig att i den mest använda adressförteckning som finnshär i landet, nämligen telefonkatalogerna - för har självt sagt attdet är känt att de i stor utsträckning används som adresskalendrar skall detinte finnas en korrekt postadress. Jag tycker som sagt att det är heltorimligt, och det är därför som jag yrkar bifall tUl reservationen. Då säger utskottets vice ordförande att det kostar såmycket pengar. Ja, den summa som vice ordföranden nämnde avser samtliga engångskostnaderplus en beräknad årskostnad. Jag har tidigare visat att engångskostnaden blirutspridd över och dessutom att kostnaderna är alldeles för högttilltagna av . Detta har utskottets vice ordförande inte kunnatvederlägga. har t, ex, utgått från att man måste upprepaadressorten varje gång, fastän man inte gör det . Det är onödigt,och där har vi en betydande besparing. Man har sagt att det är så besvärligtatt få fram postnumren på teleabonnenterna. Men dessa har man ju redan - i allahandlingar som skickas till oss från står vårt postnummer. Därför är de uppgifter som kommer från förhöga. Jag tycker det är en självklarhet att adressuppgifterna itelefonkatalogerna skall vara korrekta även de uppgifter som televerketlämnar ut. () kort genmäle; Vi har självfallet bara de uppgifter att gåefter som de ansvariga myndigheterna lämnat, och det är dem som utskottet harredovisat i sin skrivning. har ju av alla brevförsändelserhär i landet postnummer. Dessa postnummer har man självfallet fått fram genomden bok som postverket har iordningställt för alla som utnytdar dess tjänster.Det tycker jag säger allt. Det föreligger alltså inget behov av att itelefonkatalogen också ta in ett postnummer, som i och för sig kan skapa enganska oredig kontakt med telefonnumret. Man kan nämligen blanda Uiop de bådanumren på ett sätt som vederbörande inte är betjänt av. Jag vidhåller mitt yrkande om bifall tUlutskottets hemställan. i (fp) kort genmäle: I de uppgifter som vi har fått av televerketutgår man från en metod som beskrivits av verket. Jag har här framhåUit att detgår att avsevärt förenkla förfarandet och därmed pressa ner kostnaderna. Hur osäkra kostnaderna är visar också det förhållandet attengångskostnaderna, som i betänkandet har angivits dill 6 å ,består av en post på 4 miljoner för engångsuppläggningen, vUket inkluderarframtagning av datorprogram, datorkörningar, katalogkort, kontrollerm. Vidare sägs det att om man behöver göra mera omfattandekontrolloperationer kan kostnaderna öka med 2 å 3 miljoner. Kostnadsuppgifternaär sålunda av naturliga skäl mycket ungefärliga, och det betonas attkostnaderna är mycket svåra att beräkna. Därför utgår jag från att de inte blirav den storleksordning som här har sagts. Men det viktigaste är fortfarande att om man lämnaradressuppgifter i telefonkatalogen, så bör de vara korrekta. () kort genmäle: I detta sammanhang sätter jag faktiskt störretillit till uppgifter än till de uppgifter som utskottetsordförande här De kanske också i och för sig bygger på ett visst sakmaterial, men sålänge de inte är styrkta fäster vi inom utskottsmajoriteten större vikt vidteleverkets uppgifter. I motionen 763, som vi nu diskuterar, harherr Henmark och jag hemställt dels om återinförande av postnummerförteckningeni telefonkatalogerna fr. o. m. nästa upplaga, dels att postnummer för varjeabonnent införs så snart praktiska möjligheter föreligger. Vad först själva postnummerförteckningen anbelangar vUljag påminna om att den fanns i telefonkatalogerna t, o, m, , Tyvärr togsdenna service bort, bl, a, på grund av att postverkets avgift till televerketför införandet av förteckningen uppgick till . Jagvill bara påpeka att man naturligtvis inte kan räkna på det sättet när detgäller en affärstransaktion mellan två statliga verk. De verkliga kostnader somman kan diskutera är tryck- och papperskostnaderna, och då rör det sig om ettbetydligt mindre belopp. Vår mening var att förteckningen skall återinföras itelefonkatalogerna i avvaktan på att varje abonnent skall få sitt postnummerinfört i katalogen, I och med att detta införande sker upphör ju behovet avnämnda förteckning. De praktiska möjligheterna finns nu: två katalogdelar -Ystads- och Gotlandsdelarna - har framstäUts genom data, tyvärr dock utan attpostnummer för varje abonnent har införts och tyvärr utan att det har gjortsnågot seriöst försök till detta. Låt oss se hur vårt södra grannland har löst problemet, IKöpenhamns och Aarhus' telefonkataloger finns en förteckning över postnumren.Inom övriga områden och det är det som är det intressanta i detta sammanhang finns för de flesta abonnenter en text, där det står; "PR AA, , , PR BC" etc, med hänvisning tiU ett register i bödan av katalogen.Längst ned i detta register står det att de abonnenter som icke har dennabeteckning i katalogen har det och det postnummret, I de danska katalogernafinns det således plats för fyra bokstäver och ett mellanslag. Skall det dåvara så omöjligt att få in fem siffror i de svenska telefonkatalogerna?