prot · FW0954 · 1973-12-31 00:00:00 — Enligt min mening är det kravet välmotiverat, och jag vill därför yrka bifall tiU motionen 1382. i Nennesholm (c): Våra vägars beskaffenhet är av mycket storbetydelse när det gäller en bygds möjligheter att leva vidare och utvecklas påett naturligt sätt. Bra vägar betyder att näringslivets transporter kan fortgååret runt utan avbrott, vilket i sin tur betyder ökat intresse för nyetableringoch utvidgning av företag. De dåliga vägarna betyder naturligtvis motsatsen. Tyvärr är nu på många ställen i vårt land vägunderhålletotillräckligt, för att använda ett milt uttryck, och förbättringsarbetetlikaså. Jag skulle bra gärna vilja inbjuda kommunikationsministern tUl enbilresa från huvudorten i min nuvarande kommun, Reftele, till huvudorten i denblivande kommunen en helt vanlig dag, utan att hade reda påbesöket i förväg. Det är inte bara den vägen som är dålig; vi har ocksåandra vägar i den kommunen som vi har uppvaktat i länet om somvisserligen kallas vägar men som under långliga tider inte är det. Folk tvingasändå att på något sätt ta sig fram på dem. Jag kan ta ett exempel. Vi har ettpar samfällighetsväg. Den blir långtradartrafiken tvungen att ta i anspråk därför att den allmänna vägen är i sådåligt skick att den inte kan användas för sådan trafik. ringde en företagare till mig och klagadeöver vägen förbi och fram till sin industri. Han hade ringt både tiU och tUl ordföranden i kommunstyrelsen. Att han ringde berodde på att bilspeditionerna som fraktade råvarorna tUl företaget och de färdiga produkterna från företaget vägrade att utföra dessa transporter. Det var inte någon lång sträcka, och företagaren sade att 1015 lass grus på de av den allmänna vägen som det gällde skulle ha möjliggjort transporterna till och från hans industri. Men förklarade att man inte ens hade pengar till de gruslass som erfordrades och rekommenderade företagaren att flytta till närmaste stad eller till ett 46 annat samhälle med sitt företag. En företagare som bodde vid en annan väg i samma bygdrätade själv vägen och grusade även vissa stycken av den men blev då hotad medstämning för detta ingrepp. Han hade emellertid gjort det för att det skullebli möjligt att ta sig fram till företaget. Mot denna bakgrund måste man säga, att nog fanns det fogför den uppvaktning som länsmyndigheterna inom gjorde hoskommunikationsministern med begäran om ökad anslagstilldelning till länet. Jagär rätt övertygad om att länets vägmyndigheter gör vad de rimligen kan göra -det är pengarna som fattas. De vanliga människorna har svårt att förstå att man,som antalet bilar ökar och därmed också inkomsterna för staten ökar,starkt minskar väganslagen i kronor räknat trots penningvärdeförsämringen ochtrots den ökade vägförslitning som sker genom den starka trafikintensiteten.Jag tror att man skulle komma till ett bättre resultat om man lätvägförvaltningarna i länen ta hand om i varje fall en del av de pengar som AMSnu får till vägarna. AMS skulle då kunna göra bedömningen utifrån sinautgångslägen. Risk finns nu att expansiva områden - som hemma i Västbobygderna- där man har ett stort behov av vägar och vägförbättringar men där man intehar arbetslöshet blir utan pengar till vägar via AMS. , herr talman, skulle jag bara vilja säga någraord med anledning av den motion om transportförhållandena när det gällerVisingsö som väckts. Utskottet har vid sin behandling av motionen uttrycktförhoppningen att man vid prövningen av frågan skall tänka på de särskildaförhållanden som gäller för , så att det blir ökade möjligheter att gestatsbidrag och på det viset sänka kostnaderna för den bofasta befolkningen.Men förutvarande kommun har ju genom olika framställningar till vägverketförsökt att få en färjeförbindelse av det aktuella slaget till stånd, på sammasätt som den nuvarande huvudmannen har gjort. Det haremellertid blivit samma dåliga resultat. Jag yrkar bifall till reservationen 1 a. Under detta anförande övertog herr förste vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar. HerrÅKERLIND (m): I motionen 765 har vi begärt att riksdagensom sin mening ger Kungl. Maj:t till känna att ingen minskning av anslagenjämfört med planerad nivå bör tillåtas för de därefter närmastföljande åren i vad gäller byggande av länsvägar inom samtbyggande av riksvägar utanför inom . Anledningen till yrkandet är att flerårsplanerna förStockholms län visar på så kraftiga nedskärningar, att om flerårsplanernafullföljs och neddragningen av anslagen fortsätter även därefter följande år såfinns det snart inga anslag alls till vägbyggande i . Framförallt gäller det de yttre delarna av länet som regelmässigt eftersatts, men detfår så småningsom en negativ effekt för hela regionen. I den nya regionplanensägs att man särskilt skall satsa på länets ytterområden. Nynäshamnoch kommuner har särskilt nämnts. Utan en förbättradkommunikationsstandard kan det knappast ske. Vägarna i länets ytterområden är i allmänhet byggda förlänge sedan och för en helt annan trafik än den mycket tunga trafik som debelastas med . Den tunga trafiken till de olika hamnarna förFinlandsfärjorna ökar kraftigt . En utbyggnad vid Hallstavikspappersbruk gör att behovet av massaved där kommer att öka med över 50 procentinom en snar framtid. Det skall också köras på vägarna. TUl det kommer denökande fritidstrafiken. Jag har själv kört bil kors och tvärs genom vårt land inomsamtliga landskap utom och . Min erfarenhet är att detnaturligtvis finns många dåliga vägavsnitt på olika håll i landet, mengenerellt sett är vägarna i ytterområden bland de sämsta i helalandet. Det skall då ses mot bakgrunden av vad jag har sagt om denkraftiga ökningen av tung trafik och den ständiga trafikökningen på grund avden ökande fritidsbebyggelsen. AUt det här borde ju leda till en ökning avanslagen för . Men i stäUet planeras en kraftig sänkning. Vid ett besök i uttalade statsrådet den9 angående utbyggnaden av , att denna väg intebara har en regional betydelse utan att den blir en internationell led. Det ärdärför nödvändigt att påskynda byggstarten. Statsrådet skulle personligen kommaatt kämpa för att få med när femårsplanen reviderades i slutetav som han sade . uttalade statsrådet här ikammaren i ett svar tUl bl. a.: "Vi kan vara överens om attdet är angeläget att en utbyggnad av och skerså snart som möjligt." Något senare sade han: "Man skaU dock integlömma att vi även har andra vägar inom som det är angeläget attbygga ut." Jag kan instämma i detta. Men vad har då hänt ?Enligt de fastställda flerårsplanerna har man för byggande av riksvägar ochlänsvägar i angett följande siffror: i runda tal 164 miljoner. 164 miljoner, 153 miljoner, 127miljoner, 94,9 miljoner, alltså nära . Det är alltsåfrån och framåt en sänkning när det gäller det sammanlagdavägbyggnadsanslaget. Då får man tänka på att en stor del av detta går tillriksvägarna inom . Länsvägarna kommer tydligen atteftersättas ännu mera liksom riksvägarna utanför . Enligt dessa flerårsplaner finns så pass nödvändigavägombyggnader som mellan och och med alls trots de tidigare uttalandena! Jag finner det högst märkligtatt det är på det här sättet. När det gäller byggande av länsvägar säger nudepartementschefen i propositionen att "bortsett från , inomvilket byggandet av länsvägar beräknas minska med ca mellanår 1973 och 1974, innebär fördelningen att byggandet av länsvägar för landet iövrigt ökar med ca ." Trots de förhållanden som råder så beräknar alltsåregeringen en minskning av anslagen med 27 mihoner kronor till länsvägar iStockholms län för det närmaste året medan för landet i övrigt förutses enökning med . Man skulle kunna tro att trafikutskottet skulle ha någonmening om en så galen trafikpohtik, men utskottet säger absolut ingenting. Härhar vi i motionen påvisat vad som håller på att ske och som visar hur galenvägpolitiken är när det gäller vägarna i . Men utskottet sägeringenting i sakfrågan. Vår motion avstyrks tillsammans med ett dussintal andramed en tom fras. Man vill inte eUer kan inte säga något i sakfrågan. Jag tyckerdet är otillständigt. Det förstärker intrycket av att det håller på att växafram en oligarki här i landet. Jag yrkar bifall till motionen 765. HerrHUGOSSON (s): Här har en lång rad motionärer varit uppe,representanter för olika län. har representerats av ,län har representerats av , av herrMagnusson i Nennesholm och fröken och slutligen var uppe,som representant för . Samtliga har fört fram krav på ökadeväganslag tUl olika vägprojekt i respektive län. Jag vill, herr talman, inte ifrågasätta angelägenheten avde vägbyggnadsprojekt som man här så varmt har talat för. Man har samtidigtuttryckt en viss förundran över varför utskottet inte har ägnat dessa motionervederbörlig uppmärksamhet och att ett enigt utskott har avstyrkt de motionerman talat för och även en lång rad andra motioner i regionsfrågor. Orsaken tilldetta försökte jag klargöra i samband med ett replikskifte som jag hade medherr , Det gällde då en vägsträckning uppe i . Upprättande av flerårsplaner och långtidsplaner är enuppgift som har lagts på kommunerna och på länsstyrelserna för att sedan gåvidare till . Först om länsstyrelserna och inte är överensså går frågan till Kungl. 1 utskottet har vi den alldeles bestämdauppfattningen att denna beredning är den bästa. Det är ett decentraliseratbeslutsfattande som man i så många sammanhang talar varmt för. Vi liksom vårföregångare, statsutskottets fjärde avdelning behandlar därför de härregionala motionerna på detta sätt. Jag har klart för mig att många avriksdagens ledamöter vet om detta. Jag diskuterade med en motionär som sade att visstvet vi om att inte kan gå in och fatta beslut i enskilda vägprojekt,men jag borde väl ändå förstå att det här opinionsmässigt betyder mycket. Hanfick, sade han, en tvåspaltare hemma i sin lokaltidning. Det är väl detta som ärbakgrunden till att det kommer så många motioner här. Utskottet har alltsåyrkat avslag på dessa motioner. Sedan vill jag bara slutligen säga några ord till herrÅkerlind. Han pekar på att man drar ner anslagen i . Då skall manha klart för sig att i en sådan här storstadsregion som blir dettoppar vissa år vid färdigställande av t. ex. tunnelbanor. Det är ju otänkbartatt ständigt och jämt ha anslagen på en viss nivå. 4 protokoll 1973. interiktigt att föra ett sådant resonemang som gjorde här. Det äralltså i verkligheten inte fråga om att man drar ner anslagen till Stockholmslän. Vissa tidpunkter är det kostnadskrävande projekt som är på gång, och dåhöjer man anslagen. Med detta mitt sista inlägg ber jag ännu engång att få yrka bifall till utskottets betänkande. Det anförande som jag höll och som gälldeKristianstads län rörde närmast prioriteringen av det anslag som hadeanvisat. Jag påvisade där att trafikutskottet hade sagt i sittbetänkande, att man vid prioritering inom ett län måste ta hänsyn tUl länetsregionalpolitiska och näringspolitiska förhållanden. Jag påpekade samtidigtatt en flerårsplan som är uppgjord efter detta beslut och som är fastställdlägger hela investeringen på riksvägar på ett par Europavägar, som löper genomlänets ena hörn. Detta tillgodoser icke länets regionalpolitiska ellernäringspolitiska behov. Det är visserligen sant att har jag höllpå att säga motviUigt - rättat sig efter , men harlänsstyrelsen både i skrift och - tror jag - genom personlig uppvaktning sagtatt detta inte är bra, att det inte räcker. Man får väl ha respekt för att enlänsstyrelse i möjligaste mån vill ställa sig så att man inte kommer i direktmotsättning mot . Mot bakgrunden av trafikutskottets uttalande förraåret står aUtså detta faktum, att de nu uppgjorda planerna leder tiU att helalänets nät av riksvägar är ställda utan någon utbyggnad . i Nennesholm (c): Jag sade inte, , på något stäUei mitt anförande att jag kritiserade länets vägmyndigheter för derasprioritering av vägarbetena och vägförbättringarna. Jag sade att de gjorde sågott de kunde, och att jag inte på något sätt kunde anklaga dem. De hade fåttför litet pengar och kunde inte göra mer än vad som skett. Jag yrkar därför,herr talman, bifall till reservationen 1 a som innebär att vägförvaltningarnai länen får ytterligare medel så att de får större möjligheter att verka inomrespektive län. Jag viU sedan, herr talman, när jagändå har ordet, säga att när jag i mitt anförande tog upp Visingsöproblemet vardet för att understryka den önskan som befolkningen på har omfärjeleden mellan och får karaktär av allmän väg med kronan somväghållare, nämligen att den möjlighet till förhandsanmälan som finnsbibehålies när det gäller bussar och annan service. HerrÅKERLIND (m): säger, om jag uppfattade honomrätt, att utskottet inte behandlar regionala motioner. Det är märkligt, ty allamotioner skall väl sakbehandlas, såvitt jag förslår. nämner att det finns toppar itunnelbanebyggena. Jag har inte talat om tunnelbanebyggena, utan jag har talatom anslagen till byggandeav riksvägar och länsvägar. De siffror som jag läste upp visar att det kommer att ske en nedskärning med för lännär det gäller länsvägar. På s. 63 i propositionen anförs, följande: "Bortsett från , inom vUket byggandetav länsvägar beräknas minska med ca mellan åren 1973 och1974, innebär fördelningen att byggandet av länsvägar för landet i övrigt ökarmed ca ." , detta har ingenting med tunnelbanor att göra. Jag vill bara konstatera att det här är fråga om en nedskärningför både när det gäller länsvägar och när det gäller riksvägar -det kan vi inte komma ifrån. HerrHUGOSSON (s): Jag vill slå fast att vi itrafikutskottet är fullständigt ense om och anser att det är länsstyrelsernaute i landet som skall göra olika prioriteringar inom ramen för de anslag somtUldelas länen och att detta inte är en uppgift för . Det var dettasom var grunden för mitt uttalande, . , jag tycker att det är enuppgift för trafikutskottet och att uttala sig om vad som står ipropositionen. De 27 mUjoner som jag talar om är nämnda i propositionen. Överläggningen var härmed slutad. Utskottets hemställan bifölls. Propositioner gavs pä bifall tiU 1 :o) utskottetshemställan, 2:o) reservationen nr 1 a av m. fl. samt 3:o)reservationen nr 1 b av i , och förklarades denförstnämnda propositionen vara med övervägande ja besvarad. Då votering upptogs för bestämmande av kontrapropositionen ånyo de bådaåterstående propositionerna, av vUka den under 2:o) angivna förklarades haflertalets mening för sig. Sedan i begärt voteringbeträffande kontrapropositionen, upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vUl att kammaren tUl kontraproposition ihuvudvoteringen angåendetrafikutskottets hemställan i betänkandet nr 1 punkten 2 mom. 2 antarreservationen nr 1 a av m. fl. den det ejvill röstar nej. Vinner nej har kammaren tUl kontraproposition i nämnda votering antagitreservationen nr I b av i . Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då iKristinehamn begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: I enlighet härmed blev följandevoteringsproposition uppläst och godkänd: Den som vill att kammaren bifaller trafikutskottetshemställan i betänkandet nr I punkten 2 mom. 2 röstar ja, den det ej villröstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 1 a av m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Propositioner gavs på godkännandeav dels utskottets motivering, dels den i reservationen nr 1 c av herrarGustafson i och anförda motiveringen, och förklarades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan iGöteborg begärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren godkänner trafikutskottetsmotivering i betänkandetnr I punkten 2 mom. 2 röstar ja, den det ejvUl röstar nej. Vinner nejhar kammaren godkänt den i reservationen nr 1 c av herrar Gustafsoni och anförda motiveringen. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr i begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Mom. 3-6samt 7a och b Utskottets hemställan bifölls. Propositioner gavs på bifaU till dels utskottetshemställan, dels motionen nr 765 av och , ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Utskottets hemställan bifölls. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels motionen nr 1382 av i i motsvarandedel, och förklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Mom. 8 och 9 Utskottets hemställan bifölls. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels motionen nr 1357 av , och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Utskottets hemställan bifölls. Propositioner gavs på bifall till I :o) utskottetshemställan, 2:o) reservationen nr 2 a av herrar och samt3:o) reservationen nr 2 b av herrar i och , ochförklarades den förstnämnda propositionen vara med övervägande ja besvarad. Dåherr i begärde votering upptogs för bestämmande avkontrapropositionen ånyo de båda återstående propositionerna, av vilka denunder 2:o) angivna förklarades ha flertalets mening för sig. Sedan herrGustafson i begärt votering även beträffande kontrapropositionen,upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren till kontraproposition ihuvudvoteringen angående trafikutskottets hemställan i betänkandet nr 1 punkten2 mom. 16 antar reservationen nr 2 a av herrar och röstarja, den det ej vill röstar nej. Vinner nejhar kammaren till kontraproposition i nämnda votering antagit reservationen nr2 b av herrar i och . Vid omröstning genom uppresning förklarades tvekan kunnaråda angående resultatet, varför votering med omröstningsapparat verkställdes.Denna omröstning gav följande resultat: 1 enlighet härmed blev följande voteringspropositionuppläst och godkänd: Den som vill att kammaren bifaller trafikutskottetshemställan i betänkandet nr 1 punkten 2 mom. 16 röstar ja, den det ej villröstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 2 b av herrar i ochSellgren. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr i begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Propositioner gavs på bifall tUl dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 3 av m. fl., och förklaradesden förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller trafikutskottets hemställan i betänkandetnr 1 punkten 2 mom. 21 röstar ja, den det ejviU röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 3 av Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Maj:t hade under punkten C (s. 7074) hemställt attriksdagen till : Förvaltningskostnader /74 anvisade ett förslagsanslag av , attavräknas mot automobilskattemedlen. 1 dettasammanhang hade behandlats motionerna 1973:181 av m.fl. (vpk) vari såvitt nu vari fråga (punkten 1) hemställts att skulle besluta att under punkten C1 : Förvaltningskostnader för informationsverksamhetanvisa ytterligare eller ett förslagsanslag av sammanlagt 16868 000, att avräknas mot automobUskattemedlen, 1973:316av () samt 1973:489av (). Utskottet hemställde att skulle 1. med bifall tillKungl. Maj:ts förslag och med avslag å motionen 1973:181, punkten 1, tillStatens trafiksäkerhetsverk: Förvaltningskostnader för /74anvisa ett förslagsanslag av , att avräknas motaiitomobilskattemedlen, 2. avslå motionen1973:3 16, 3. avslå motionen1973:489. 4. av i (vpk) som ansett attutskottet under I bort hemställa, att i anledning av Kungl.Maj:ts förslag och med bifall till motionen 1973:181, punkten 1 till : Förvaltningskostnader för /74 anvisade ettförslagsanslag av , att avräknas mot automobUskattemedlen. HerrMAGNUSSON i (vpk): Det är enligt min uppfattning inget tvivel omatt informationsverksamheten är en stor och viktig del av det problemkomplexsom trafiksäkerhetsfrågorna utgör. Undersökningar har visat att det brister enhel del i bilisternas kunskaper beträffande trafikmärken och trafikregler.Många personer innehar körkort trots att de säUan kör i trafiken. Kunskapernablir givetvis därefter. Drastiska exempel på hur det kan ligga till i dethänseendet redovisades i efter en test som tidningentillsammans med trafiksäkerhetsverket utfört. För de människor som kör bil merasällan måste en ständig informationsverksamhet vara mycket värdefull. Men givetvisär den också värdefull för andra bilister. Särskilt påtagligt har informationenverkat när det gäller bilbältesanvändningen men också vid användningen avreflexer. Den informationsverksamhet som bedrivs avtrafiksäkerhetsverket siktar ju till att öka allmänhetens kunskaper om trafikoch trafikregler och ge rekommendationer om uppträdandet i trafiken.Informationen sprids med hjälp av massmedia samt genom kursverksamhet och viatrafiksäkerhetskommittéer, organisationer m. m. kommertrafiksäkerhetsverkets informationsverksamhet att koncentreras på fortbildningav trafikanter. Meningen är att 1974 skaU bli ett kunskapens år då trafikanterav olika slag skall intresseras att delta i fortbildning och låta testa sinakunskaper i trafik. Trafiksäkerhets-informationen i skolan måste intensifierasliksom stödet åt det lokala trafiksäkerhetsarbetet. Trots att olyckssiffrorna visar en nedåtgående tendens,särskUt om man ser dem i relation till det ökade antalet bilar, är defortfarande tillräckligt fruktansvärda för att klargöra vikten av ett intensivttrafiksäkerhetsarbete. dödas över 1 000 personer i trafiken. Under1960-talet omkom 12 007 personer i vägtrafiken. De relativt gynnsamma siffrornaför 1970-talets början får inte förleda oss att tro att allting ordnar sig utankraftfulla åtgärder. Pä trafiksäkerhetsverket anser man sig ha klara belägg föratt folk använder säkerhetsbälte i större omfattning . Man trordärvid att den intensiva information man gått ut med gett resultat. Siffrornaför dödade fotgängare har också minskat, och det bör ju tyda på attinformationsverksamheten även här har verkat. Mot den här bakgrunden har vi yrkat på ett högre anslag änvad som föreslås i statsverkspropositionen till informationsverksamheten itrafiksäkerhetsverkets regi. Ett bifall till vårt förslag skulle i sakinnebära att trafiksäkerhetsverket skulle få vad det begärt. Jag yrkar bifall till reservationen 4. HerrGUSTAFSON i (fp): har med tillfredsställelsenoterat de anslagshöjningar som Kungl. Maj:t föreslår i åretsstatsverksproposition när det gäller trafiksäkerhetsfrågor. Men höjnmgarna ärhelt otillräckliga när det gäller att vidta verksamma åtgärder mottrafikolyckorna. Anledningen till att utskottet nu nöjt sig med att tillstyrkaKungl. Maj:ts förslag är det meddelande som departementschefen lämnar istatsverkspropositionen enligt vilket han kommer att tillsätta denarbetsgrupp för trafiksäkerhetsfrågor som begärde . Departementschefen nämner den promemoria med förslag tillmålsättning för arbetet för ökad trafiksäkerhet som avlämnades av den tidigarechefen för trafiksäkerhetsverket generaldhektör . Denna promemoriahar nu varit föremål för remissbehandling, och departementschefen säger att deti anslutnmg till bearbetningen av remissmaterialet kommer att övervägas ivilken utsträckning trafiksäkerhetsverkets förslag kan tjäna som underlag förarbetet i denna arbetsgrupp. Vi har givetvis till årets riksdag fått ett mycket stortantal motioner i trafiksäkerhetsfrågor.