prot · FW09124 · 1973-12-31 00:00:00 — Enligt tidningsuppgifterna skulle t, o, m,nägon ha slutat på grund av denna förnedrande behandhng. Men det finns fler exempel på hur man använder tekniken säatt arbetarna kommer i kläm. Jag vet att i hamnen i tUlämpar man sädanhär bevakning, som man säger för att ha kontroU över trafiken. Men det är juingen av arbetarna som tror pä det. Man bevakar arbetarna hka mycket som manövervakar fordonen. Vi skall också komma Uiåg att teknikens landvinningar bliren bumerang mot arbetarna, när man t, ex, i en affär installerar anläggningarför intern TV-övervakning för att förhindra stölder, sedan man först har lagtupp ett affärssystem som inbjuder till stölder. Dä bevakar man ju också den imånga faU helt oskyldiga personalen. Jag har själv pä min arbetsplats upplevthur man använt filmkameror av mycket avancerat slag för att bevaka arbetarna,när man stod i begrepp att införa ett ackord. Detta är en tendens som inte kanfä fortsätta. Den som har sett , frän1930-talet, erinrar sig säkert att förhållandena där mycket liknar vad vi i dagser i verkligheten. Det är så som vi nu använder den nya tekniken. På många ställen har man emellertid lyckats hejda dennautveckling på den moderna televisionens område, och det har varit möjligt tackvare att arbetarna varit vakna och har gått tUl storms mot systemet. Mentendensen att utnyttja intern television för övervakning är Ulavarslande, Ocheftersom arbetsköparna som bekant fortfarande har kvar § 32 och arbetarna intekan strejka, så mäste någonting göras. Kan den lokala fackföreningen fåvetorätt i sådana här frågor? Man skuUe ju kunna tänka sig att statsmakternaträdde in och gav fackföreningarna sädana möjligheter. Inrikesministern haremellertid inte velat gå in pä den saken i sitt svar. De sneda maktförhållandena på arbetsplatserna gör attarbetarna sannerligen inte får någon hjälp i sådana här frågor. De lämnas åtsitt öde att aUtjämt drabbas av övervakning genom intern television. Jagkonstaterar nämhgen att det svar som inrikesministern givit är ettförsvar för systemet. Det kommer att fortsätta. Vad inrikesministern sagt nuunder sin som inrikesminister innebär att arbetarna inte får denhjälp av statsmakterna som de skulle behöva i detta fall. Låt mig säga att vi gärna vUl främja enutveckhng där de anställda får ökat inflytande över förhållandena påarbetsplatsen, och som vet görs det åtskilliga ansträngningar föratt vi skaU fä en sädan utveckling, I ett aktuellt faU som måhända ocksåobserverat, har det förekommit att man övervakat arbetsplatsen med television,och där har vi varit i kontakt med det berörda fackförbundet, Pä fackförbundethar man då sagt, att man gärna vUl ta itu med de frågorna, men att man föredraratt göra det förhandlingsvägen. Med hänsyn tUl de mångskiftande olägenhetersom kan råda i arbetslivet, och som det finns anledning att reagera mot, är jagockså övertygad om att det ofta är bäst att problemen löses förhandlingsvägen. (vpk); Jag misstänker att t, ex, de hamnarbetare som ärutsatta för intern televisionsövervakning gäma skuUe vilja ha hjälp att slippaden övervakningen, SkuUe man dä inte från statsmakternas sida kunna förhindraatt tekniken används på ett så upprörande sätt mot arbetarna? Man har juförsökt att göra det i någon, män dä det gäUer datatekniken, och här har viprecis samma problematik. Att försöka lösa dessa problem genom förhandlingarmåste väl i aUa faU vara att gUda ifrån hela problematiken, när vi vet hurarbetsmarknaden är uppbyggd, Arbetsköparna har ju § 32, och arbetarna får intestrejka. Gör de det, sä åker de inför arbetsdomstolen. Denna snedvridning avarbetsförhåUandena gör ju att det blir inga reella förhandlingar. Om enarbetsköpare vill montera in televisionsanläggningar för övervakning, sä det. Och det är i det läget som man verkligen skulle önska att enarbetarregering ställer sig upp och säger ifrån att här skall vi hjälpa tUl ochförsöka skapa regler som gör att sådana här företeelser inte kan förekomma ifortsättningen. vet mycket väl jag upprepardet att det pägår utredningar som just syftar till att genom lagstiftningbereda de anställda ökat inflytande över förhållandena på arbetsplatsen. Att tafram en alldeles specieU händelse som förekommit och försöka genom omedelbarlagstiftning vidta åtgärder som tar bort en viss typ av otrygghet tror jag intepä. Och man har samma uppfattning på fackligt håll. Där föredrar man attförsöka lösa dessa problem förhandhngsvägen. (vpk): Jag får då tolka inrikesministern så, att den utredninghan talar om skaU ta upp den här frågan. Då kanske jag får stäUa frågan så här:Är det inrikesministerns mening att den här utredningen kan komma med sådanaförslag att sådana här företeelser upphör? Ang. övervakning av arbetare via intern television Det är självklart att utredningen enligtsina direktiv har Nr 124 möjligheter att ta upp alla frågorsom gäller förhäUandena pä arbets- -------------------- Överläggningen var härmed slutad. swimmingpool § g Om ökat skydd mot drunkning i swimmingpool Herr civilministern erhöUordet för att besvara () i kammarens protokoll för den 16oktober intagna fräga, nr 240, och anförde; har frågat mig om jag är bereddatt utvidga bestämmelserna om skydd mot drunkning i swimmingpool till att gällaäven pooler uppförda före samt att föranstalta om effektivarekontroU av bestämmelsernas efterlevnad. Nuvarande byggnadslagstiftning vUarpå huvudprincipen att nytillkommande byggnadsföreskrifter inte gestillbakaverkande kraft. Den ganska vittsyftande frågan om avsteg från en sådanprincip bör göras i särskUda fall övervägs inombygglagutredningen. Där övervägs också med denna fråga sammanhängande spörsmålom effektive-ring av kontrollen av byggnadsbestämmelsernas efterlevnad.Bygglagutredningens arbete beräknas vara avslutat omikring årsskiftet19741975. HerrMÖLLER (fp): Jag tackar statsrådet för svaret, som emeUertidinte ger någon vägledning framöver beträffande detavgörande problemet, nämUgen om man pä denna punkt vill eller inte vill skapaett bamvänligare samhäUe. Det finns ungefär 10 000 pooler här i landet. Antalet ökarmed ungefär I 000 . Vi hade en debatt om den här saken 1971.Bestämmelserna att pooler som byggs efter den 1 juh 1973 skaU ha ett skydd iform av staket eUer skyddsnät är bra. Men för barnen är drunkningsrisken likastor om poolen är byggd före detta datum som om den är byggd . Då dettagäller en så pass elementär rättighet nämUgen rätten till liv för de svagastei samhäUet, barnen tycker jag inte att man borde följa principen att vararestriktiv med tillbakaverkande lagstiftning. Man borde redan när de förstaswimmingpoolerna byggdes här i landet ha sett tiU att de nuvarandebestämmelserna varit i kraft. 1 gäller bestämmelser om staket med läsbar grind för alla bassänger, som där i lagstiftningen inordnats undersamma beteckning som brunnar. Vi har haft många fall här i landet där barn drunknat,senast ett . Det sprider sig en skräck i ett område, när en ellerett par simbassänger installeras, för föräldrar kan inte i varje ögonblickpassa sina barn, hur mycket de än försöker. var det fyra barn som råkadeut för drunkningstillbud i swimmingpool. En tvåårig flicka omkom . Tvåtreåringar drogs upp livlösa men räddades i sista ögonblicket.Vanliga brunnar skall det här i landet finnas lock på när de inte används. Menden stora "brunn" som en bassäng utgör och som dessutomlockar barn behöver inte ha något skydd om den är byggd före den I juh 1973! Vårt samhälle vill ju kalla sig barnvänhgt i den mycketomtalade proposition som framlades på höstriksdagens första dag syftade fleraförslag tUl att åstadkomma ett bamvänligare samhälle. Jag skulle vilja frägastatsrådet om det inte är ett avsteg frän principen om ett barnvänhgt samhälle sedan kan det finnas andra, motverkande principer att inte ha ett skydd förbarnen vid äldre swimmingpooler. vill jag i fråga om efterlevnaden avbestämmelserna säga att det här inte gäUer frågan om bör eUerinte bör kontroUera om fönstren kommit fel i jämförelse med ritningen av etthus eller liknande detaljer. Vad det gäller är att se till att nya poolerverkligen får det livsviktiga skydd som skaU finnas. Man anser sig mte hasådana resurser att en besiktning i efterhand vanligen sker. Eftersom vitydligen måste vänta ungefär på en ny lagstiftning tillsden kunnat träda i kraft och få fuU effekt, vill jag dock fråga om intestatsrådet kan säga om han vill prioritera en efterkontroll avvarje ny swimmingpool. Om ökat skydd mot dmnkning i swimmingpool Det är självklart att de bestämmelser vi harfått när det gäller barnsäkerhet skall efterlevas och kontroUeras avbyggnadsnämnderna i den män de har det här uppdraget. Det är också riktigtatt vi inte har den kontroll som vi i och för sig skuUe önska och att det finnsanledning att diskutera inte bara när det gäller swimmingpooler utan kanskeockså när det gäller andra omräden om vi inte skulle ha en tiUbakaverkandekraft hos vissa av de bestämmelser som finns i byggnadsstadgan och de beslutsom vi kommer att fatta framöver när det gäller bestämmelser av denna karaktär.Men jag ser ingen snabbare väg att få ordning pä de här problemen än att låtabygglagutredningen som sysslar med dessa frågor just nu slutföra sittarbete och framlägga sina förslag. Jag tackar för de orden om kontroU av efterlevnaden. Varjeunderstrykande i en sådan här situation av att lagarna verkligen måstekontrolleras i fråga om efterlevnad är värdefullt. Just på detta område är detknappast någon kontroU alls i efterhand, och det är därför som t. o. m. de nyaregler som antogs och som skulle gäUa pooler som uppförs efter den 1 juh i åribland har blivit ett slag i luften. Vad vi riskerar med dessa pooler som ökar iantal, om man inte kontrollerar ens de nya, är situationer liknande dem i USA.Där drunknade 1965 enligt statistiken 230 personer i privata bassänger. Vi harhittills bara ett par fall per är, men det är allvarligt nog. har sagt i annat sammanhang att "helasamhället är med barn". Det är just detta som är fallet i de villaområdenoch kring de lantställen där swimmingpooler finns. Vi kan helt enkelt integodta att en mindre extrautgift i förhållande tiU vad en swimmingpool kostarinte bUr föreskriven och då också för gamla pooler. Vi kan inte nöja oss medatt Om tillgodoseende av handikappönskemål vid ombyggnad avlokaler för allmänheten enlyxkonsumtion fritt fär bedrivas och det är lyxkonsumtion i det här faUet enligt regler som offrar tryggheten för utomstående barn och föräldrar. Detta är ett led i att ge barnen deras mest elementärarätt, och därför bör statsråd - i den män de har privata åsikter som de kanvidarebefordra tUl partikamrater och andra försöka få utredningen att föreslådet enda riktiga i ett humant samhälle, nämligen lock på varje pool när deninte används. Överläggningen var härmed slutad. § 9 Om tillgodoseende av handikappönskemål vid ombyggnadav lokaler för allmänheten Herr civUministern erhöll ordet för att besvaraherr i (c) i kammarens protokoll för den 19 oktoberintagna fråga, nr 264, och anförde: i har frågat mig omjag vill medverka till införande av bestämmelser i gällande byggnadsstadga isyfte att tUlgodose de handikappades berättigade önskemål om att lokaler föraUmänheten vid ombyggnad och omändring blir anpassade för de handikappade. Sedan är 1966 stäUs i byggnadsstadgan krav på att vissabyggnader skall vara utformade så att de blir tillgängliga för och kan nyttjasav handikappade personer, I likhet med andra föreskrifter om utformningtillämpas detta krav även vid ombyggnad och vissa andra ingrepp i befintligabyggnader. Därvid gällde tidigare att föreskrifterna skulle tillämpas fullt utpå byggnaden i dess helhet, således även på de delar som inte var föremål förombyggnad, I syfte att främja upprustningen av den äldre bebyggelsenändrades emellertid byggnadsstadgan så att vid ombyggnad gällandebestämmelser om utformning skall tillämpas bara på de delar avbyggnaden som berörs av ändringsarbetet och endast i den omfattning som behövsför att dessa delar skall uppfylla skäliga anspråk på säkerhet, god hygien ochtrevnad, I föreskrifter, råd och anvisningar av statens planverk belyses ivilken utsträckning krav på handikappvänlig utformning av de delar av byggnadsom är föremål för ombyggnad skäligen kan ställas. Jag är helt ense med om angelägenheten avatt lokaler för allmänheten som inte fått en handikappvänlig utformning snarastmöjligt anpassas tUl moderna krav i dessa hänseenden, I vad män de iplanverkets föreskrifter upptagna kraven kan skärpas för att bättre tillgodosedetta syfte övervägs av planverket i samband med pågående översyn av de nugällande provisoriska bestämmelserna. i (c): Jag skall be att fä tacka för svaret pä min enkla fråga. Anledningentill min fräga är att det inte sällan förekommer att vid ombyggnadav offentliga aUmänna lokaler hänsyn ej tas tUl att dessa lokaler bör utformaspå ett handikappriktigt sätt. Det är sannerligen ingen liten grupp som det här är frågaom inte mindre än 800 000 människor i värt land, dvs, avlandets befolkning, är mer eller mindre rörelsehindrade. Någon direktskyldighet för byggnadsnämnd eller annan att i samband med planerad ny- ellerombyggnad av allmänna lokaler ge handikapporganisationerna tillfälle attgranska planerna och ritningarna föreligger ej. Det bör dock naturligtvis varavederbörande myndigheters intresse och ambition att se till att inom rimligagränser tillmötesgå de handikappades önskemål, med andra ord se till attifrågavarande byggnad bUr anpassad så, att handikappade personer utan svårighetkan ta lokalerna i besittning. Jag tar fasta på vad statsrådet säger i sitt svar: "Ivad mån de i planverkets föreskrifter upptagna kraven kan skärpas för attbättre tiUgodose detta syfte", dvs, de rörelsehindrades behov"övervägs av planverket i samband med pågående översyn av de nu gällandeprovisoriska bestämmelserna," Jag hoppas att det bhr ett bättre sakernas tillstånd.Det har förekommit och förekommer demonstrationer utanför offentliga lokaler avhandikappade därför att de pä grund av sitt handikapp inte har möjlighet att tadessa lokaler i besittning. Sä får det inte vara, och jag är övertygad om attstatsrådet har samma uppfattning som jag i denna sak. Det gäller att se tiU attvi skapar ett handikappinrik-tat samhälle. Om tillgodoseende av handikappönskemäl vid ombyggnad avlokaler för allmänheten Bara en liten kommentar i anledning av attherr också tog upp frågan om de handikappades möjligheter att övainflytande på utformnmgen av miljön i det här sammanhanget. Jag har fått en framställning från , vari just dessa förhåUanden påpekas. Man önskar få någon formav besvärsrätt. Detta är ju en fråga som i vidare mening berörmedborgarinflytandet i sådana sammanhang, och även på den punkten harbygglagutredningen i uppdrag att se över våra byggbestämmelser för att kommafram med förslag om pä vilket sätt möjhgheterna skall kunna stärkas för ohkagrupper i samhället att påverka utformningen av vär miljö. Jag har handlagt framställningen påså sätt att jag överlämnat den till bygglagutredningen att beaktas iutredningens arbete. HerrBÖRJESSON i (c): Lät mig få tacka statsrådet förkompletteringen av svaret. Jag noterar med tillfredsställelse att statsrådethar överlämnat frågan till bygglagutredningen. är det värdefullt om de lokala myndigheterna som eller annan myndighet tar kontakt med handikapporganisationenpä orten före omändringen av en allmän lokal. Jag vet att detta förekommer, menjag vet också faU där sådana kontakter icke tas, I de kommuner där det finns handikappråd tycker jag det ärhelt naturligt att kontakt bör tas och att detta råd då får möjlighet att Om åtgärder för att effektivisera kampen mot narkotikasmugglingen framföra sina önskemål. Kan vi nå dithän att vi fär ett sådantobligatoriskt remissorgan blir jag mycket glad. Överläggningen var härmed slutad. § 10 Om åtgärder för att effektivisera kampen motnarkotikasmugglingen Herr justitieministern ordet för att besvara () i kammarens protokoll för den23 oktober intagna fråga, nr 269, och anförde; har frågat mig vilka åtgärdersom enligt regeringens uppfattning är möjliga för att ytterligare effektiviserakampen mot narkotikasmugglingen. Så gott som all den narkotika som Ulegalt förbrukas inomlandet är insmugglad. En av huvuduppgifterna för den svenska narkotikapohsen ärdärför att i samarbete med bl, a, tullen och med andra länders polis bekämpaden yrkesmässiga distributionen tUl , Genom samarbete med pohsen iHoUand och har t, ex, smugglingen av kapslar med fenmetralin tUlSverige kunnat hejdas. Som ett resultat av samarbete med italiensk pohs hardenna beslagtagit ett mycket stort parti amfetamin somvarit avsett för den svenska iUegala marknaden. Fler exempel finns. Jag vill också erinra om att spaning och utredning rörandegrova narkotikabrott enligt brottskommissionens förslag, som godtogs avriksdagen, hör till de brott som skall prioriteras. Enligt uppgift har i stort kartlagtsmuggelvägarna för narkotikan. Det internationeUa samarbetet bör enhgt minmening ytterligare kunna förstärkas, I detta syfte har sedan längeutvecklat stor internationeU aktivitet, I det sammanhanget diskuteras också möjligheterna attförstärka , som skaU samordna insatser mot bl, a, detta slagsbrottslighet. Den insmuggling av narkotika med flygplan som upptäcktes för entid sedan och som utreds av bl, a, polisen kan aktualisera en översyn avgällande regler för luftbevakning över . Överläggningar härom harupptagits mellan rikspoUsstyrelsen, luftfartsverket och försvarsstaben. Detbereder å andra sidan stora svårigheter att åstadkomma en övervakning som heltomöjliggör nedsläpp från flygplan. Det nämnda fallet är dock ett gott exempelpå hur ett brott av det här svårupptäckta slaget kan upp dels medallmänhetens hjälp, dels genom ett gott intemationeUt samarbete. Jag ber att fä tacka statsrådet för svaret. Knarkhandeln skyr inga medel och använder alltmer raffinerade metoderför att få fram narkotika och därmed dra in aUt fler människor i sin snara,med stort lidande och socialt elände som följd. visat sigunder senare tid att de människor som handlar med narkotika tar alltstörre risker för att föra in varan i landet. Det beror naturligtvis bara på ensak att knarkhandeln ger dem stora inkomster. En av anledningarna tUl min fräga var just avslöjandet förnågra veckor sedan som visade att en ung famUj hjälpte till med att fä fram ettnytt sätt att smuggla in narkotika i förhyrda flygplan. Enligt de tidningsnotisersom ligger till grund för min fräga visar polisutredningen att man kan följainflygningarna till men att planen sedan flygs på lägre höjd och därmedlätt kan avvika från kursen utan att luftövervakningen, alltså radarn,reagerar. Sedan kan man från luften släppa ned narkotikalasten. En av deföljdfrågor som jag hade tänkt ställa rörde just vilka åtgärder man kan vidtaför att åstadkomma en förbättring. Svaret har jag redan fått genom attjustitiemmistern meddelar att överläggningar äger ram mellanrikspolisstyrelsen, luftfartsverket och försvarsstaben. Det är jag väldigttacksam för. Jag hade också tänkt följa upp frägan om Interpolsmöjligheter att verka pä detta område och höra mig för om utsikterna för att vifrän svensk sida skall kunna medverka tiU att får ökade personella ochmateriella resurser att sätta in mot narkotikasmugglingen. Även i det fallethar jag redan fått besked i svaret sådana överläggningar förekommer. Jag har faktiskt, herr statsråd, bara en fråga kvar av demjag hade tänkt ställa: Finns det nägon form av kontroU som man kan utöva isamband med uthyrning av flygplan som regelbundet används för främsttransporter utomlands? Ang. användningen av vid husrannsakan åtkommet material överläggningen var härmed slutad. §11 Ang. användningen av vid husrannsakan åtkommet material Herr justititeministern erhöU ordet för att i ettsammanhang besvara dels herrar ' (m) och Ählmarks (fp) i kammarensprotokoll för intagna frågor, nr 271 respektive 272, dels herrSvenssons i (vpk) i kammarens protokoll för intagna fråga,nr 274, och anförde: har frågat mig om jag vUlmedverka till en översyn av reglerna för husrannsakan och beslag pätidningsredaktioner. Vidare har frågat mig om jag anser att ilagstiftning och enligt föreskrifter finns tillräckliga garantier för att vidhusrannsakan -hos periodisk skrift eUer eljest åtkommet material inte kommertill användning utöver vad som åsyftats med husrannsakan i fråga. Slutligen harherr frågat mig var enligt gällande rätt gränsen går för deingripanden och beslag av material som polis eller annan myndighet kan företagentemot tidningsredaktioner och tidningsmedarbetare. Eftersom frågorna har nära samband med varandra, besvararjag dem i ett sammanhang. Enligt gällande lagstiftning kan åklagar- ochpolismyndigheter under vissa bestämda förutsättningar ingripa med ohka slag avs. k, straffproces-suella tvångsmedel i samband med utredning om brott. Hithör bl, a. Ang. användningen av vid husrannsakan åtkommet material Generella bestämmelser om beslag och husrannsakan finns irättegångsbalken. Dessa bestämmelser är tillämpliga också när ett ingripandeblir aktuellt exempelvis pä en tidningsredaktion eller en nyhetsbyrå. Det finnsmed andra ord inte nägra särskilda regler vare sig i tryckfrihetsförordningeneller i som rör användningen av de straffprocessuellatvångsmedlen beslag och husrannsakan i sådana faU. I anges under vUka förutsättningar beslagoch husrannsakan får äga rum. I det avseendet gäller den självklara förutsättningenatt misstanke om brott skaU föreligga. I fråga om husrannsakan ställs krav pämisstanke att det förövats brott som kan följas av fängelse. Beslag ochhusrannsakan skall beslutas av den som leder polisundersökningen eller avåklagaren eller rätten. TiU skydd för enskUdas intressen finns ingående reglerom proceduren vid beslag och husrannsakan. Vidare ges regler om tidsfristerinom vUka åtal skaU väckas efter beslag. Det ges också särskilda skyddsreglernär fräga är om beslag av vissa slag av föremål, bl. a. brev, telegram ochandra enskilda handlingar. Jag vUl också nämna att det finns särskildarestriktioner i fråga om möjligheterna att företa husrannsakan hos annan än densom är misstänkt för det brott som föranleder ätgärden. Det är inte möjligt att inom ramen för svaret på en enkelfråga i detalj redogöra för regler om beslag ochhusrannsakan. Ällmänt sett kan regleringen i sin nuvarande utformning sägasrepresentera en avvägning mellan å ena sidan behovet av vissa tvångsmedel föratt säkerställa en tUlförlitlig brottsutredning och ä andra sidan det minstlika angelägna intresset att skydda enskildas integritet och rättssäkerhet. Som jag nämnde inledningsvis är bestämmelserna irättegångsbalken om beslag och husrannsakan tUlämpliga också när det bhraktuellt att tUlgripa sådana åtgärder på tidningsredaktioner, nyhetsbyråer,bUdbyråer, tryckerier, bokförlag eller liknande. Självfallet kan man emellertidinte bortse frän att det i sädana faU uppkommer särskUda problem med hänsyn tiUnödvändigheten att upprätthålla skyddet för de tryckfrihetsrättsligaintressena. Av särskild betydelse är uppenbarligen att det grundlagfästaanonymitetsskyddet för författare av och uppgiftslämnare till tryckta skrifterinte träds för nära, I det hänseendet ger gällande lagstiftning åtskUligagarantier. Det fär också förutsättas att polis- och åklagarmyndigheterna vidingripanden av det här slaget iakttar särskUd varsamhet. En SärskUd garanti för värnet av de tryckfrihetsrättsligaintressena ligger i de sekretessbestämmelser som är tUlämpUga här, Handhngarsom anträffas och tiUvaratas vid husrannsakan och bhr föremål för beslag utgörsådant förundersökningsmaterial som enhgt 10 § sekretesslagen skaU hållashemhgt, I den mån materialet vid en närmare granskning visar sig inte vara avintresse för brottsutredningen skall beslaget givetvis hävas och materialetåterställas. Även annat material skall återställas så snart beslaget har blivithävt. Tjänsteman som tar befattning med förundersökningsmaterial ärunderkastad tystnadsplikt.