prot · FW09134 · 1973-12-31 00:00:00 — Det är helt riktigt, som själv konstaterar, att man kanfä tjänster för arbete på halvtid eller mera. Jag skulle bara vilja fråga herrNUsson: Är det bra att man inte kan inrätta tjänster med kortare arbetstid änhalvtid? Vi vet att det finns ett stort behov av tjänster med mindretjänstgöring än halvtid. Jag skall ställa ännu en fråga till . JagvUlpåpeka för att man icke kan få månadslön på sådana tiänster utanendast timpenning. Därmed fär arbetstagaren också en sämre social förankring.Borde det inte, , vara möjligt att fä ett bättre tingens tUlståndpå denna punkt? Kunde vi inte vara överens om att det ändå kan görasförbättringar i detta avseende som skulle vara till gagn för mängaarbetstagare, framför allt för de många som är förhindrade att komma ut påarbetsmarknaden? Deltidsarbete och flexibel arbetstid HerrOSKARSON i (m): Jag måste efter i Östersundanförande konstatera att intresset inte har stegrats särskilt mycket för försökmed flexibel arbetstid. Men, , från arbetstagarorganisationerna ärintresset verkligen stort. Jag hänvisade tidigare till den rapport som arbetsgruppensammanställt. Där pekar man på olika huvudorganisationers intresse för frågan.Dessutom hänvisar man till ätt försök pågår på ett flertal områden inom denprivata sektorn. Man uppger att det i övervägande grad är tjänstemän som berörshärav men att försöken pä många arbetsplatser också avser arbetare.Erfarenheterna fräti dessa arbetsplatser är goda. Tjänstemannaorganisationerna är väl mest positiva detligger i sakens natur men varken eller MetallindustriarbetareförbundetStäUer sig negativa, även om de pekar pä att flextiden är förenad med' vissaproblem. Det framhålls vidare att attityden från är avvaktande.Man kan alltså där spåra ett visst stegrat intresse. Med hänsyn till denna redovisning tycker jag att det är sämycket angelägnare att man verkligen också försöker fä i gång dessa försök päbredare bas för att vinna erfarenheter, och det är vad vi hemställer om ireservationen nr 3. HerrNILSSON i (s): Vad först gäUer partnerarbetet pågår det, somjag sagt, försök på den privata arbetsmarknaden i begränsad omfattning meddenna arbetsform. Det i syftade till med sin motion var väl atten försöksverksamhet skulle startas. Utskottet har konstaterat att denförsöksverksamheten redan är i gång. Vi får väl se hur den kommer att utfalla.Jag vUl upprepa att jag tror att det är väldigt svårt att tillämpa systemet medatt två makar skall dela på en fiänst. För att de skall kunna göra det är detändå en förutsättning att de har samma yrkesutbildning. 1 vad gäller deltidsarbete och kortare arbetstid överhuvud taget har man från såväl som ochstaten deklarerat att man har en positiv inställning i princip tilldeltidsarbete, men att det helt naturligt finns många problem gömda i det härkorhplexet. Ett väsentligt önskemål är att de fackliga personalorganisationernaskall få ett direkt inflytande på hur verksamheten läggs upp. Det finns i allafall en tendens hos arbetsgivarna till att utnyttja de deltidsarbetande påtider som de själva kanske inte önskar. Jag vet, för att ta ett konkretexempel, att man inom den avdelning av som jagtillhör utan tvivel har besvärligheter med att ta till vara de anställdasintressen pä det här området, och det gäller speciellt för dem som hardeltidsarbete. i konstaterar så, attarbetsgivarintresset är svalt för flexibel arbetstid. Det tycker jag inte mankan påstå, eftersom en så stor grupp som nära 5 000 statstjänstemän omfattas avden här verksamheten. Dessutom har det ju tUlsatts en utredning inom ,där man har knutit upp personalorganisationerna och där man är beredd att prövamöjligheterna att lägga ut verksamhet av den här typen äveni landsorten. Jag tror att flexibel arbetstid innebär sä många problematt man sannerligen har anledning att fundera över saken och rådgöra medpersonalorganisationerna innan man sätter i gäng nya försök. Men den härutredningen är väl ändå ett bevis för att man har en positiv inställning tillflexibel arbetstid och är beredd att litvidga försöksverksamheten, om man kankomma fram till lämpliga arbetsformer. Deltidsarbete och flexibel arbetstid Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs på bifall tiU dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 1 av m. fl., och förklaradesden förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vUl att kammaren bifaUer inrikesutskottets hemställan i betänkandetnr 35 punkten I röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 1 av m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr Ekinge begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Propositioner gavs på bifall tiU dels utskottetshemstäUan, dels reservationen nr 2 av m. fl., och förklarades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan iHalmstad begärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller inrikesutskottets hemställan i betänkandetnr 35 punkten 2 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 2 av Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dä i Halmstadbegärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Dennaomröstning gav följande resultat: 5 protokoU 1973. Deltidsarbete och flexibel arbetstid Propositioner gavs på bifall tiU dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 3 av m. fl., och förklaradesden förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan iHalmstad begärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition; Den som vUl att kammaren bifaUer inrikesutskottets hemställan i betänkandetnr 35 punkten 3 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 3 av Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr i begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat; § 15Interpellation nr 154 ang. statspensionärernas inkomstutveckling Ordet lämnades på begäran till Fru andrevice talmannen (), som yttrade: När regeringen förberedde sitt förslag omöverflyttning av folkpensionsavgiften tänkte man tydligen inte på huromläggningen verkar för statens gamla trotjänare och andra vilkas pensionerdirekt beror av utgången av lönerörelsen. De fär inte berövas sin rättmätigadel av standardhöjningen bara därför att lönerörelsen fär en ny tekniskuppläggning. Samordningsproblemen för dem som varit anställda i statlig ochkommunal tjänst är dessutom fortfarande besvärande. Enligt nu gällande tiänstepensionsreglemente bestämspensionens storlek i förhållande till den pensionsberättigadeslönegradsplacering och dyrortstillhörighet under de fem respektive femton årenföre pensioneringen. Det måste vara en riktig princip att varie pensionärunder alla förhållanden kompenseras för dyrtiden. haremellertid statspensionärerna inte fått full kompensation förpenningvärdeförsämringen. En större eller mindre standardsänkning hardärigenom skett för ett stort antal statspensionärer. Vid en fortgåendeinflation uppstår en allt större skillnad i fråga om nypensionerade och äldrepensionärer, som innehaft tjänst i samma lönegrad. På nägot blirkonsekvensen, om inflationen är kraftig, att bruttopensionens belopp obetydligteller inte alls kommer att överstiga vad den indexreglerade allmänna pensionenger. Detta skulle för de berörda pensionärerna att den statligapensioneringen reducerats till en övergångsanordning, som avser åren närmastefter pensionsavgången. Om detta är avsikten borde det klargöras.Statspensionärerna borde enligt min mening ha rätt till samma pensionsutvecklingsom tillkommer andra pensionärer i motsvarande läge. har ingastatspensionärer erhåUit full kompensation för prisökningarna. Trotskrontalspåslag har detta inte ens gällt för statspensionärer med de lägstapensionerna. De nuvarande reglerna för beskattningen av folkpensionärernassidoinkomster leder i vissa fall till orimUga resultat. Genom att ATP efterhand planmässigt stiger dras allt fler pensionärer in i de mest utsattaskikten, där det bara blir fem kvar av en nyförtiänad hundralapp.Detta beror inte endast pä beskattningsreglemas utformning utan kanske i änhögre grad på att hustrutillägg och kommunala bostadstillägg är behovsprövadeoch därför reduceras om folkpensionärerna har sidoinkomster av viss storlek.Den tillåtna skattefria sidoinkomsten bör höjas. Reduktionen av debehovsprövade folkpensionsförmänerna bör mUdras. Det som gjort problemet om pensionsutvecklingen förstatens gamla trotiänare akut är den nya teknik för lösning av de besvärandeskatteproblemen som regeringen initierade inför årets valrörelse. Lösningarefter sådana linjer kommer att successivt försvära statspensionärernasställning. Med hänvisning till det anförda hemställer jag omkammarens tillstånd att till herr statsrådet få ställa följande frågor: Avser herr statsrådet vidtaga några åtgärder i syfte atteliminera effekterna av överflyttningen av folkpensionsavgiften för depensionärer vilkas pensioner direkt beror av utgången av lönerörelsen? Anser herr statsrådet att statspensionärerna bör ha rätttill full dyrtidskompensation och till samma pensionsutveckling som tillkommerandra pensionärer i motsvarande läge? Är herr statsrådet beredd stödja förslag till sådanaförändringar i pensionärernas beskattning, att reduceringen av deinkomstprövade folkpensionsförmånerna och avtrappningen av det extra avdragetmildras? Denna anhållan bordlades. §16 Interpellation nr 155 om användning av bark som oljebekämpningsmedel, m.m. Ordetlämnades pä begäran tUl HerrSVENSSON i (vpk), som yttrade: Omhändertagande av utsläpp av flytande ämnentill sjöss och till lands har blivit ett alltmer uppmärksammat problem. Närmasthar det varit oljeutsläppen till sjöss som föranlett diskussion i frågan. Somkänt är emellertid problemet av vida bredare omfång. Också till lands skeravsevärda utsläpp av oljor, bensin o. d., bl. a. via bensinstationer, bangårdaroch Industrier. Transporter av kemiska giftämnen - fenol, saltsyra m. m. - skeri allt större utsträckning. Det gäller ofta gifter, som även i begränsademängder kan vara ytterligt fariiga. Frägan uppstår huruvida omhändertagande av sådana ämnenoch beredskapen inför utsläpp och vid olyckor är tillfredsställande. uppmärksamhetförtjänar därvid bekämpningsmedlen. Vid oljeskadebekämpning till sjöss används väsentligen s.k. disperge-ringsmedel. Sä är t. ex. fallet inom . De senaste årenhar växande kritik riktats mot de miljöverkningar dessa medel framkallar.Användning av sådana medel på olja skapar emulsioner, vars verkningar på denmarina växtligheten är värre än de oljan i sig själv ger upphov tUl. Skarpkritik riktas mot dispergeringsmedlen bl. a. i en uppsats i Forskning ochFramsteg nr I är 1973. Dyhka medel används i stor utsträckning även tiU lands,t. ex. vid rengöring i bensinstationer och industrilokaler. Oljan ochrengöringsmedlet spolas sedan vanhgtvis ut i avloppen. Det är då inte endastskadligt i sig självt utan kan dessutom störa behandhngsprocessen ireningsverken. Föratom dispergeringsmedlen används en radabsorptionsmedel. Dessa är av varierande slag och består t. ex. av krossad lera(från ) eller vulkanaska (beredd i ). Såväl dispergerings-somabsorptions-medlen tillverkas och saluförs vanligtvis av internationellastorföretag. I en del fall (t. ex. då det gäller ) är det oljeföretag somäven tillverkar bekämpningsmedlen. har ett nytt bekämpningsmedel kommit attväcka starkt intresse, nämhgen bark. Inom skogsindustrin har man länge settbark som ett avfall, som till nöds kan eldas upp, såsom varande urbränslesynpunkt föga ekonomiskt. Det nämnda bekämpningsmedlet tillverkas i ochbestår av furubark, som krossats och torkats. Fuktighetsgraden är efterprocessen mot fuktighet i obehandlad furubark. Den såbehandlade barken förefaller ha en rad intressanta egenskaper och tänkbara användningsområden. var jag närvarande vid en frän min sidabegärd praktisk demonstration av bark som bekämpningsmedel. Demonstrationenägde rum på Korsnäs-Marmas industri i Karskär utanför . Den leddes avledningen inom koncernens brandförsvar, där man numera i sin praxis konsekventanvänder bark som bekämpningsmedel. Barkentestades via en rad experiment enligt följande: Bensin hälldesi ett kärl med vatten. ströddes pä bensinen, som på heltabsorberades av barken. Vattnet var därefter fullt drickbart och utan smak. Bensin hälldespä ett lutande plan (plåt). En barriär av bark stoppade effektivt flödet. Ettannat absorptionsmedel (absol) användes på samma sätt. hadebensinen trängt igenom medlet. Dieseloljahälldes i ett kärl med vatten. Barken sög upp oljan . Motoroljahälldes i ett kärl med vatten. Barken sög upp oljan på än videxperiment 3. En tunn film kvarstannade på vattenytan. Svavelsyrahälldes i en skål. Barken absorberade helt svavelsyran . Metanol hälldesi en skål. Barken absorberade all metanol inom nägra sekunder. Trikloretylenhälldes i en skål. Barken absorberade vätskan pä lika korttid som enligt experiment 6. Flytandefenol hälldes i en skål. Barken absorberade helt fenolen Torsdaeen denefter än som krävdes för metanol. Tjockolja hälldes i ett kärl med vatten. Barken uppsög helt --------- tjockoljanefter att vätskan och barken ältats. Tjockoljahälldes ut på betonggolv. hade barken absorberat oljan ochallt kunde sopas upp. Motorolja somflyter snabbare än tjockolja hälldes ut pä betonggolv. Barken uppsög snabbtall olja. En burk färghälldes ut på betonggolv. Barken absorberade snabbt färgen. Sedan absorptionskett var det möjligt att gå på barklagret utan att fä färg på skorna. ' Sammaexperiment gjordes med annat absorptionsmedel (absol). Färgen flöt delvisigenom. Det var inte möjligt att gå torrskodd på absollagret. somabsorberat olja antändes med blåslampa. hade ingen branduppstått utan endast glöd. Då blåslampan togs bort slocknade glöden inom 2sekunder. Barken visade sig dä endast ha glött ytligt. De här beskrivna experimenten visar uppenbart att barkenäger en rad intressanta egenskaper och fördelar. Resultaten antyder också attbarken kan visa sig användbar för andra ändamål än de här beskrivna så t, ex,vid filtrering av rökgaser o, d. Särskilt intressant är barkens förmåga attabsorbera flytande fenol detta mot bakgrund av de uppmärksammade, allvarligafenololyckorna. körs nu fenoltransporter i tankbilar genom landetsstora tätorter utan att egentlig beredskap mot olyckor finns. Med hänsyn till den ofta otillfredsställande beredskapenmot olyckor och de bristfälhga medel som används, särskilt vid oljebekämpningtiU sjöss, vUl jag ställa följande frågor till herr jordbruksministern; Vad har sedanherr Lorentzons interpellation 1967 skett då det gällt att uppmärksamma ochtesta barkens egenskaper och användbarhet vid kemiska olyckor? Är det statsrådetsmening att dispergeringsmedel alltjämt bör användas vid oljebekämpning tillsjöss eller avser statsrådet att här introducera nya regler? Är statsrådetberedd att mot bakgrund av de i interpellationen nämnda experimenten i statligregi utföra sädana fältexperiment att barkens till synes effektiva möjlighetersom bekämpningsmedel blir till fullo klariagda? Denna anhållan bordlades. Nr 134 § 17 Interpellation nr 156 om ensammanslagning av kustbevakning och -------------------- Ordet lämnades på begäran till (), som yttrade; Övervakningen i våra skärgårdar och i övrigtpå svenskt territorialvatten sker av tvä ohka organisationer, delstullverkets kustbevakning med ca 400 man och dels sjöpohsen med ca 100. Bådaorganisationerna har tUl sitt förfogande snabbgående motorbåtar ochkustbevakningen därtiU större bevakningsfartyg - tulljagare och olikaspecialfartyg, t. ex. för oljebekämpning. Inom följande områden fuUgör ochsjöpolisen i praktiken samma arbetsuppgifter; räddningstjänst,sjötrafikövervakning, jakt- och fisketiUsyn, skyddsområdestiUsyn inklusivetiUsyn av landstig-ningsförbud för fågelskydd, viss militär tiUsyn,efterspaning av stulna båtar och för annat brott misstänkta personer,behandling av brott mot vattenföroreningslagen. Härutöver åligger detkustbevakningen att utföra följande arbetsuppgifter: tuUkontroU,smuggelbekämpning, oljebekämpning tUl sjöss och efter kustfarvatten,övervakning av kontinentalsockeln, hydrografiska mätningar ät samtövervakning av territorialgränsen i samarbete med kustförsvaret. torde ytterligare uppgifter tiUkomma när t.ex. fiskegränsen utflyttas och när konventioner för fisket i ochBälten träder i kraft och gemensam tillsyn på internationellt vatten skalletableras. Den tilltänkta för att förebygga föroreningar,vilken väntas bli antagen i , kan också innebära utökadekontroUfunktioner för . Personalen vid har jämliktvarusmugglingslagen befogenheter att inleda förundersökning, gripa misstänkta,göra beslag, utföra husrannsakan, företa kroppsvisitation och utreda brott somstadgar upp till fängelse (narkotikasmuggling). Däremot har personalenegendomhgt nog inte samma befogenheter i andra polisiära arbetsuppgifter somhandläggs av . Vid tullskolan får personalen en god utbUdningsom gör den fullt kompetent att bl. a. använda tvångsmedel i samband medsmugglingsbekämpning. Denna utbildning ger självfallet också förutsättningarför motsvarande kompetens vid övervakning av specialförfattningar. I vart faUtorde en eventueUt erforderlig komplettering i utbildningen vara mycket lättatt åstadkomma. Att tulltjänstemannens utbildning med lätthet kankompletteras för att ge full kompetens för vanhg polismanstjänst framgår bl. a.av det förhållandet att ca 100 tulltjänstemän igränsbevakningen mot överfördes till polisen efter en kort omskolningunder några månader. Förekomsten av två nästan identiskt hkabevakningsorganisationer utmed våra kuster skapar stora problem och innebär bl. a. betydande slöseri med statsmedel. Samarbete meUan de båda organisationerna är etablerad - i vart faU teoretiskt. I vaqe kustdistrikt finns t. ex. en särskild sambandsman. Bevakningsbåtarna har också teoretiskt möjlighet '" att hålla kontakt med varandra och undvika dubbelarbete. praktiken fungerar det tyvärr inte bra. Alltför ofta arbetar båda Nr134 organisationerna med samma uppgift utan att veta om varandra. Detta den förhållande har tid efter annan uppmärksammats av skärgårdsborna som 15november 1973 ställer sig undrande tiU hur sådant kan förekomma. Enda möjligheten att åstadkomma en varaktig förbättringtorde vara att och sjöpohsen utgör en enda organisation undersamma huvudman. Härigenom skuUe också personalen kunna utnyttjas effektivt ävenunder perioder då bevakningen vid kusten kräver mindre insats än normalt eUerpå grund av väderlekshinder är helt omöjliggjord. I handhas aU bevakningutanför kusten av en enda organisation "Guard". Personalenfungerar här alltså som pohs på sjön, som utöver vanhga polisuppgifter jämvälklarar t. ex. sjöräddning, sanering av oljeutsläpp m. m. För del tordedet av flera skäl - inte minst effektivitets- och besparingsskäl - vara lämphgtmed en motsvarande organisation. En självständig organisation direkt under ettdepartement, vars personal är utrustad med fuUständiga poUsiära befogenheterskulle kunna tänkas. Man kan också tänka sig att organisationen sorterar underett statligt verk och i sä faU enligt min mening lämphgen underrikspoUsstyrelsen. Den vUctiga frågan bör göras tiU föremål för en skyndsamutredning. Endast i någon mån torde frågan tangeras av den av kommunikationsministerntillkallade särskUda utredningen om översyn av organisation. Dåkustbevakningen sorterar under tuUverket, som i sin tur hänförs tillfinansdepartementet, förefaller det vara mest naturligt att finansmmistern tarinitiativet till en utredning av frågan. Härför talar också att ickeoväsentliga besparingar av statens utgifter torde stå att vinna, someffektiviteten i bör kunna öka. Med stöd av vad jag anfört hemställer jag om kammarenstUlstånd att till herr finansministern fä stäUa följande fråga; ViU finansministern ta initiativ till utredning syftandetiU en sammanslagning av kustbevakning och sjöpohs för att därmed ökaeffektiviteten, som icke oväsentliga besparingar i statsbudgeten kanåstadkommas? Denna anhållan bordlades. § 18 Interpellation ru- 157 om en utredning rörandeyrkesfiskets skatte-och avgiftsfrågor Ordet lämnades på begäran tUl (), som yttrade: Yrkesfiskarnas problem i vårt land ärbetydande, deras situation är bekymmersam. För tUlfäUet är svårigheterna mestakuta för fiskare. och inte minst harfiskebåtar i stor omfattning sålts tiU utlandet. såldessålunda inte mindre än 144 fiskebåtar, de flesta stora och modernt utrustade. Ihela finns bara ca 60 ståltrålare mot 1968. Att varayrkesfiskare är ett ovanhgt hårt yrke. Nr 134 från fiskeresa tiU fiskeresa, frånär till är. Yrket är farligt. Torsdagenden hastigt förändras från stiltjetiU rykande storm. 15november 1973 ytterst hvet står på spel är inte ovanhga. -------------------- Antalet yrkesfiskare har kraftigtminskat. saltsjöfiskethar sjunkit från ca 16 000 är 1945 tiU knappt 5 200 är 1970 ochbinäringsfiskarna från ca 9 000 till ca 1 800. Trenden torde under de aUrasenaste åren utvisa en ytterligare starkt ökad avtappning. Många tröttnar på det härda hvet på sjön, ofta längt bortafrän hem, famUj och bekvämligheter. En starkt bidragande orsak är dålig ekonomitiU följd av otillräckliga fångster och priser och framför allt stora ochkraftigt ökade omkostnader. Inte minst påverkas situationen av skatter ochavgifter, t. ex. den ökande arbetsgivaravgiften som måste betalas av fiskarensåsom egenavgift, oavsett om han är ägare tiU båten eller ej. Denna avgift, somnu är och kommer att höjas tiU , utgör utanpå ATP-avgiftoch avgifter tiU sjukförsäkring, yrkesskadeförsäkring och arbetslöshetsförsäkringen härd och orättvis pålaga, som t. ex. för en fiskare med 25 000 kronorsårsinkomst kommer att innebära en extra skattebelastning med . Situationen för yrkesfiskarna är i många andra länderbetydligt gynnsammare, och flera länders fiskeflottor byggs alltfort ut istället för att som i minska år för år. Som ett exempel kan nämnas attFäröarna i har bestäUt 25 nya moderna fisketrålare för . I har yrkesfiskarnas antal också minskat, men mananser allmänt det vara ett starkt önskemål att så längt möjligt behålla ettomfattande norskt fiske, bl. a. av lokaliseringspolitiska skäl. Därför har mani många avseenden skapat gynnsamma vUlkor för yrkesfiskaren, t. ex. i fråga omlån för båtar och redskap och när det gäller skatteförhällanden. I jämförelsemed svenska bestämmelser befinner sig den norska koUegan i ett avsevärtgynnsammare läge. Man får t. ex. göra ett särskilt avdrag vid beskattningen påför närvarande av nettoinkomsten, dock högst . Norgesfiskarlag föreslår nu en höjning tiU respektive . Manfår vidare avsätta medel enhgt vissa regler tUl en"driftregleringsfond" för utiämning av inkomsterna mellan olika år. Frän statsmakternas sida har vid olika tUlfällenframhållits att det är önskvärt att vi behåller en livskraftig fiskerinäring.Utan tvivel har denna näringsgren en stor betydelse för värlivsmedelsförsörjning, och därtill har fiskeflottan och skärgårdsbefolkningenen stor uppgift för vårt kustförsvar. Regeringen borde därför vidtaga snaraoch kraftfulla åtgärder för att stoppa den nuvarande trenden mot allt färreyrkesfiskare. En just nu akut fråga som kräver stark bevakning från regeringenssida är fiskegränsfrägan. Vi måste tiUförsäkra våra fiskare hävdvunnen rätttill fiskeplatser utanför andra länders nuvarande territorialgräns. Enutflyttning till 50 eller kanske t. o. m. 200 sjömU utan sådant undantag blirannars helt katastrofal för a Västkustfiskare. överväger olika förslag som kanunderlätta fiskets bekymmer och har redan framlagt nägra delbetänkanden. 72 ningen har emellertid enhgt uppgiftej att behandla frågan i hela dess