prot · FW0934 · 1973-12-31 00:00:00 — Men om inteansträngningar görs för att förbättra förutsättningarna för handelsutbytet medöststaterna, finns det skäl att befara att den negativa trend som vi haftunder kommer att bestå. Flera faktorer talar för önskvärdheten av en ökning avöst-västhandeln inte bara att den svenska industrin behöver nya marknaderutan också att ett vidgat handelsutbyte med bidrar tUl enavspänning i . Det medför också en ökad förståelse mellan länder medskilda kulturer. möter ju de svenska företagen en mängd svårigheter, som del är förknippade med s. k. statshandelsländer därför att dessa stater haren så långtgående central kontroll över sin handel. På grund härav behövs ettvidgat statligt engagemang från svensk sida när det gäller denna handel. I den motion av herrar Wirmark och som behandlas inäringsutskottets betänkande nr 12 tas just de här problemen upp. Och det äruppenbart att den tungrodda byråkratin i de centraliserade innebärett problem. Här föreligger svårigheter för västföretag att få en klar bUd avmarknadsförhållandena och de vägar som smidigast leder till avtal. Men det ärockså klart att omvärlden har insett betydelsen av den östeuropeiska marknadenoch satsar allt hårdare i sina exportansträngningar för att genom olikasamarbetsavtal befästa sina positioner där. Inte minst , ochJapan utan även har varit framgångsrika i det avseendet. Dessa ländersmöjligheter att ställa krediter i sin handel med har varit avsevärda,och det visar också deras snabbt ökande andel av denna handel. De östeuropeiskastaternas brist på kapital och valuta har medfört att de länder som kan erbjudaförmånliga krediter har haft ett väsentligt konkurrensmedel i sin hand. Och mankan förutsätta att om i fortsättningen skall kunna konkurrera med bl,a, de nämnda länderna, så är det nödvändigt att underlätta för svenska företagatt erbjuda långa krediter. Man torde kunna utgå från att västvärldens intresse förden östeuropeiska marknaden kommer att öka. Detta påkallar en ökad satsningfrån svensk sida i våra exportansträngningar vad det gäller både krediter ochen förstärkning av den merkantila personalen på vissa ambassader i . Utskottet hänvisar i sin argumentering till att man frånsvensk sida har förstärkt handelsrepresentationen bl, a, genom atthandelssekreterarekontor inrättats i och samt genom att enspeciell tjänst för bevakning av handelspolitiska frågor har inrättatsvid ambassaden i , Och man menar vidare att tillkomsten av Sverigesexportråd kommer alt medföra ökade möjligheter för svenska företags exportansträngningar i , Även om utskottet delar motionärernas Åtgärder för att främja handeln med Åtgärder för att främja handeln med uppfattning,så anser man att någon sådan särskild utredning som motionärerna har yrkat påinte behöver komma till stånd. Utskottet anser att alla möjligheter att främjahandelsförbindelserna med östeuropeiska länder tas till vara och att detdärför inte finns någon anledning att bifaUa motionen, ReseTvanterna har en annan uppfattning. Vi anser att desvenska företagen inte erhåller det samhällsstöd i sina exportansträngningarsom företagen i andra västländer får. Därför bör de svenska företagen gesbättre möjligheter att konkurrera på samma villkor som andra. Det ärnaturligtvis också angeläget att den svenska officieUa handelsrepresentationenbyggs ut. Vi anser att en samlad prövning av det slag sommotionärerna föreslår är lämplig för att utarbeta ett program för en samordnadinsats när det gäller förbättring av östhandeln. Jag ber därför, herr talman,att med det anförda få yrka bifall tUl reservationen. i (s): Reservanternas talesman uttrycktesig något vårdslöst när han sade att reservanterna inte anser att de svenskaföretagen erhåller det samhällsstöd i öststatsexporten som företag i andravästeuropeiska länder åtnjuter. Det är en viss överdrift, därför att dekreditsubventioner som finns i öststatshandeln är det bara ett fåtal - ochframför aUt större länder i som lämnar. De flesta länder hållersig ännu så länge i sin öststatshandel till de regler för handeln mellanländerna som har dragits upp av , och utskottsmajoriteten tror att det ären styrka att man kan hålla pä dessa GATT-regler sä länge som möjligt. Men detta betyder inte att de svenska företagen inte harnågot stöd av staten i sina exportansträngningar pä . Jag vill härpeka pä några av de åtgärder som har vidtagits . Handelsrepresentationenhar successivt förstärkts, och i de nya handelsavtalen ingår åtaganden om att begränsningarnai importkvoteringen skall vara avvecklade ,Beträffande den i motionen 1514 kritiserade bristande samordningen ihandläggningen av dessa frågor på departementsplanet har det som bekant nuskett en samordning på så sätt att UD;s handelsavdelning flyttats över tillhandelsdepartementet. Bland andra statliga stödåtgärder som jag här kan nämnaär den omfattande exportoffensiv som äger rum från svensk sida i exempelvisPolen och som lovar mycket gott för framtiden. Vidare är förhandlingarna medSovjetunionen om naturgasköp och kärnbränsleleveranser mycket intressantaprojekt. Om de förhandlingarna går i lås kommer de att innebära att en mycketstor exportpotential öppnar sig för svensk industri. När det slutligen gäller kreditstödet,som reservanterna särskUt trycker på, har det också där skett en del undersenare tid, dock inom ramen för de förpliktelser som vi enligt haratt hälla oss till. Jag kan som exempel nämna att exportkreditnämnden har gjortsärskilda ansträngningar för att förbilliga premierna för garantier vid exporttUl östländerna. Vidare är Svensk exportkredit, som lånar ut pengar tillföretag som sysslar med bl, a, öststatshandel, nu på väg att Det innebär att det utökadeaktiekapitalet kommer att bUda underlag för en högst betydandeexportkreditupplåning, som mycket väl kan behövas och som betyder ett stöd förhandeln med . Dessutom förtjänar det påpekas att Svensk exportkredithar sänkt sin allmänna utlåningsränta med 1/tUl 7 1/. Såvisst händer det saker och ting på departementsnivå vad beträffar östhandeln.Dessutom har regeringen i propositionen 1972 uttalat att ytterligareåtgärder kommer att vidtas i specieUa fall. Från utskottets sida anser vi därför att det inte finnsnågon anledning att gå på reservanternas linje och rikta en speciell uppmaningtill regeringen i detta fall. Dessa frågor är väl omhändertagna inomdepartementen, och åtgärderna kommer att avkasta resultat. Jag ber att få yrka bifall tillnäringsutskottets hemställan i utskottets betänkande nr 12. Åtgärder för att främja handeln med () kort genmäle: Jag godtar helt i Lunduppfattning att en del åtgärder har vidtagits för att underlätta för svenskaföretag att bedriva östhandel, men den redovisning som lämnas i utskottetsbetänkande jag tänker då särskilt på diagrammet på s. 3 - visar ju mycketklart att vi har fått ett vidgat gap mellan Sverigestotala export och exporten på . Den nedåtgående kurva som där finnsredovisad tycker jag är värd att ta ad notam. Den visar att vi uppenbarligenhär står inför ett problem, om inte kraftfulla åtgärder vidtas ifortsättningen. Vad jag sade i mUt anförande varatt en del industriländer i -jag nämnde och har ennågot förmånligare ställning än i detta avseende, och jag tror knappastatt i kan bestrida det påståendet. HerrPETTERSSON i (s) kort genmäle; påtalade det vidgade gapet mellanvår totala exportutveckling och exportutvecklingen gentemotöststaterna. Det är alldeles riktigt att vi har haft en nedgång av handeln medÖsteuropa, i varje faU med vissa länder. Det är därför som regeringen nuförsöker sätta in ytterligare åtgärder för att klara upp den här saken. ärdet dock så att det finns en bestämd uppfattning jag tror t, o, m. att dendelas av att man skall vara mycket försiktig när man går in ochsubventionerar krediter i handeln. Det kan ett litet land i längden baraförlora på. Jag tror alltså inte att har uppfattningen att vi skallgöra det, 1 övrigt finns det många förklaringar tUl detta vidgadegap. En ganska banal förklaring är att utjämningssträvandena under senare årsom ett resultat av den tyska östpolitiken bl, a, inneburit alt det på ett heltannat sätt än tidigare blivit fritt fram för många västländer att exporterabegärliga varor till . Detta kan också förklara att vi förnärvarande kan avläsa en viss dämpning i vår export tUl . Åtgärder för att främja handeln med Men regeringen har som sagt förklarat ochutskottsmajoriteten har inte någon anledning att inte tro på det - att mankommer att vidta ytterligare åtgärder för att hjälpa upp situationen. I den motion som behandlas har vimotionärer visat att handeln med haft enviss nedgång. Vi befarar att denna negativa tendens kan komma att fortsätta ominte en rad samordnade ansträngningar görs för att främja utbytet. Vi redovisarsiffror som visar en nedgång av vår export tillSovjetunionen, , och , Importen från dessa fyraländer har också minskat. Den stora ljuspunkten är handeln med , där detskett en kraftig ökning. Man kan väl räkna med att blir vår viktigastehandelspartner i . Som påpekade bekräftas denna trend avdet diagram som finns på s. 5 i näringsutskottets betänkande. Jag tycker emellertid att utskottet gör sitt bästa för attinvagga oss i förhoppningar om att den här utvecklingen inte är så allvarlig.Man pekar på underhandlingarna om att köpa naturgas från , manpekar på att de samarbetsavtal som ingåtts är relativt nya, och man säger t. o.m. under hänvisning till bedömningar på departementshåll att tecken ändå tyderpå att trenden skulle vara positiv. Låt mig då hänvisa till den översikt avöst-västhandeln som tidskrifter gjorde i början av detta år. Manhade studerat de aktuella ekonomiska planerna i och övriga länderinom Komekon och funnit att dessa planer visar att östländerna själva räknarmed ett minskat utrymme för ökningar i deras handel med länderna i väst. Omalltså östländernas och Komekons egen planering betyder att östländerna läggerhuvudvikten vid att öka sin internhandel, vad finns det dä för skäl för attgöra den bedömning som utskottet redovisar, nämligen att trenden de senasteåren kan förmodas vändas i en positiv trend? Jag lyssnade på utskottets representant och blev inteövertygad av argumenten. Men jag medger att man befinner sig på osäker grund.Jag tycker i varje fall att erfarenheterna borde stämma tilleftertanke. Vad är det egentligen som säger att man kan räkna med attutvecklingen för del skall bli rrier positiv än den pessimistiskaprognos som Economist efter sina studier har kommit fram till för en radvästländer? I vår motion har vi pekat på olika områden där insatser ärspeciellt viktiga och de har redan nämnts i debatten. Det första gäller handelsrepresentationenoch nödvändigheten att bygga ut denna. Vi tror att man måste gå vidare på denvägen. Det andra området där åtgärder alldeles uppenbart krävs är kreditsidan.Vi vet ju alt den bUaterala handelspolitik förordar syftar tillbetalningsmässig utjämning över åren och kräver långa betalningsarrangemang.Även inriktningen på tyngre kapitalvaror och kompletta fabi-iksanläggningarbidrager till alt förlänga kredittiden. Krediter på 10-15 är kan där komma ifråga. Även räntornas höjd är ett problem för de svenska företagen. Det är juså att vissa länder vidtager statliga garanti- och stödåtgärder som göratt dessa länders företagkan visa ett större tillmötesgående än våra i vad gäller både räntehöjd ochkredittidens längd. var jag förvånad över att näringsutskottet inte nämndenågonting om kreditsidan i sitt yttrande. Vi har ju här fått höra en del, mendet mesta av vad som vidtagits är ju generella åtgärder och inte åtgärder somspeciellt inriktats på att lösa de specifika problemen i samband medösthandeln. Jag tycker att det här finns löften kvar att uppfylla. När GunnarSträng var i förklarade han att just krediternaspelar en stor roU i vår östhandel och han sade: När vi kommer hem får vi resoneramed våra kolleger om vad som kan göras. I den allmänpolitiska debatt som följdeen vecka därefter sade statsministern att man förbereder särskilda åtgärder föratt öka företagens möjligheter att lämna exportkredit, och han pekade på attkreditkonkurrensen har varit utpräglad i handeln . Vad har det nu blivit för resultat av de här resonemangeninom regeringen, och vilka ytterligare särskilda åtgärder har vi att väntaförutom de som statsminister utlovade? Detta är speciellt viktigteftersom krediterna är ett så betydelsefullt konkurrensmedel när det gällerjust östhandeln. Den tredje och sista punkten som jag viUnämna gäller importkvoteringen. Vi hade kravet på en liberalisering avimportkvoteringen med i vår motion , och då sade näringsutskottetatt möjligheterna var begränsade på grund av de handelspolitiska förpliktelserSverige har att iaktta enligt GATT-överenskommelsen. har utskottet inteupprepat den motiveringen. I stället konstateras nu att i de senast slutnalångtidsavtalen ingår som ett mål att de begränsningar det här är fråga omskall vara avvecklade senast . Jag konstaterar alltså att tanken på en liberaliseringvunnit framsteg, och det är ju glädjande. Man får nu hoppas att allt görs föratt uppnå det här målet i praktiken, ty det är ju så att restriktionerna utgörett allvarligt hinder för en utveckling av handelsutbytet och kan få negativaeffekter för båda parter. Det kan leda och har lett till att större importaffärersom skulle ha gagnat svensk förädlingsindustri av just det här skälet gått istöpet. Ja, herr talman, med det anförda har jag velat påvisa attytterligare åtgärder är nödvändiga och att ett samlat grepp behövs. Vimotionärer tycker att en samlad prövning bör göras inom berörda departement ochverk av de ytterligare åtgärder som kan vidtas för att främja handeln medÖsteuropa, Utan sådana åtgärder är jag personligen rädd för att vi inte kanvända trenden. Jag yrkar,herr talman, bifall till reservationen. Åtgärder för att främja handeln med HerrLÖVENBORG (vpk): Ett osvUcligt sätt att nu göra sig populärvore naturligtvis att ingenting säga. Men har tågen och flygplanen gått ochklockan är redan mycket. Jag skall ta av kammarens tid i anspråk,innan vi alla säger godnatt. Inte bara herrar och inser behovet ochnödvändigheten av att vi ökar vår handel med de socialistiska länderna.Utskottets Åtgärder för att främja handeln med skrivningär ju också i sak ett instämmande. Men det är även klart att det behövsbetydligt mer än uttalade önskningar och de åtgärder som vidtagits.Det krävs mindre tveksamhet och flera konkreta steg. Det handlar, kan man säga,om en bestämd viljeinriktning och inte om tillsättandet av nya utredningar. Utskottet anför i sin skrivning en rad siffror ochtabeUer, som visar hur vår handel i kronor har ökat med de socialistiskaländerna i , Men det hindrar inte att intrycket framför allt blir attdenna handel också är oproportionerligt liten, TabeUens utgångsår, 1962, led liksom så mångaandra länder fortfarande av verkningarna av bestämmelser som framför allt USAtvingat på andra länder. Med lampor och hotelser men också i politisktsamförstånd fick man en rad länder, däribland , att gå in för en handelspolitik,som var klart diskriminerande och som stred mot vår officieUt proklameradeneutralitetspohtik. Det är kända och erkända fakta, som jag inte behöver gå inpå. Det är klart att en kurva, eftersom allting är relativt,kan se någorlunda bra ut när utgångspunkten är ett nära nog bottenläge, mensakläget är ju, som här sagts, långt ifrån imponerande. Handelnmed de europeiska socialistiska länderna uppgår ju inte till mer än dryga 3miljarder kronor, vilket innebär en minskning när man sätter in det i sitträtta sammanhang, nämligen det totala varuutbytet. Detta är allvarligt. Det ärinte en normal utveckling. Hur skall det då bli ? Utskottets skrivning andas en viss förhoppningsfullhet,som man naturligtvis vill instämma i, men jag tillhör nog dem som anser att deåtgärder som vidtagits inte befrämjar en sund och naturlighandelsutveckhng. Man kan känna en viss oro. Det svenska frihandelsavtalet med eller, som det nuheter, EG kan tyvärr inte vara något som främjar handeln med de storamarknader som det här gäller. Tullarna på industrivaror slopas mellan Sverigeoch EEC, men det måste rimligtvis, såvitt jag förstår, betyda en styrning, somi ännu högre grad inriktar vårt lands handel mot de västliga kapitalistiskaländerna. De s. k. ursprungsreglerna förstärker denna inriktning. Borttagandet av tullar gentemot en region mot vilken vårhandel redan tidigare är ensidigt knuten måste ju främja en ytterligaresnedvridning. Vill man ha en ökad handel med de östeuropeiska staterna kan mantyvärr inte gå förbi de praktiska verkningarna av avtal med EG, Dettabör sägas mot bakgrunden av att det som det här har sagts - nu finnsmycket stora förutsättningar för att vi skall kunna öka vår handel med desociahstiska länderna. Så kan exempelvis bh en oändhgt mycketstörre handelspartner än vad som är fallet, I en intervju säger , att "är intresserat av att öka handeln medSverige, men det måste finnas god vilja och intresse från båda sidor". Han nämnde i detta sammanhang både och Frankrikesom exempel på hur gynnsamt handeln kan utvecklas mellan socialistiska och tunga faktorer som man kan sammanhanget.Det gäller exempelvis de stora möjligheter som finns att öka bensin- och oljehandeln med , Många andra länder har detta som en av de tunga komponenterna i handeln med unionen, Vi vet också att har enorma resurser i form av naturgas, ingicks en rad intressanta överenskommelser och avtal mellan och olika länder om gasleveranser från , tecknade avtal om leverans av naturgas under , Samma giltighetstid har liknande överenskommelser j med och , Vårt grannland ! har tecknat mycket stora avtal om leveranser av naturgas, Gasleveransernä har till stor del och betalats genom att levererat rörledningar för gastransporten, | Även har visat intresse för naturgasimport frånSovjet, men förhandhngarna har såvitt jag kan bedöma dragit ut alltför länge påtiden, och jag har en bestämd känsla av att det inte beror på ,utan närmast på svensk tveksamhet. Bland ytterligare faktorer som kan påpekas idet här sammanhanget är erkännandet av DDR, som rimligtvis måste underlättavåra handelsförbindelser. Det jag här har nämnt är bara några exempel på vilkamöjligheter som finns och vilka perspektiv man skuUe kunna se fram emot när detgäller en kraftig ökning av handeln med de s, k, östländerna. Det behövs inga nya och stora utredningar. Möjligheternahgger i öppen dag. En känd ledamot av denna kammare har sagt: "Politik äratt vilja", och det gäller också i det här fallet. För svensk arbetarklass är frågan om ökad handel med desocialistiska länderna av största intresse. Genom ökad aktivitet här kan manbryta vissa kapitalistiska länders helt ensidiga dominans på vissa områden.Ökad handel med socialismens länder måste också ses som en viktig faktor föratt trygga sysselsättningen och stimulera den ekonomiska utveckhngen i vårtland. Det är därför jag hoppas att man - trots frihandelsaytalet med EG -vidtar alla möjliga konkreta åtgärder för att befrämja handeln med de storamarknader som finns i , Möjligheterna finns. Det gäller bara att tadem till vara. Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs på bifall tilldels utskottets hemställan, dels reservationen av i Glömminge m.fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. § 8 Kammaren åtskildes kl. 0.19. Åtgärder för att främja handeln med