prot · FW0947 · 1973-12-31 00:00:00 — Skall de vänta ytterligare ett antal årtills vi äntligen har fått normer och ansvarsförhållanden klarlagda? Det ärdelta kärnfrågan gäller. Aktuella fall är på gång, där krav ställs påbullersanering. De individer som lever under det trycket kan Om åtgärder mot trafikbuller Nr 47 inte ha blivit klokare efterstatsrådets utläggning, Tisdaeen den '®' ' möjligt att jag förenklar problematiken när jag intetar med 20 mars1973 problemkomplexet med planering påkommunal och statlig nivå. -------------------- ärnaturligtvis medveten om att kommunen också har ett ansvar här. Omatgaraer mot jgj, jg gäUer trafikleder där det, som i de kommuner jaghar berört, mest trafiKbuller j.g|. jg j genomfartstrafik raktöver kommunens område är väl också Faktum kvarstår, herr statsråd: finns anledning att Om inte annat kommer ju regeringen att få ett besvärsärendedär statsrådet måste ta ställning. Om det vore så väl att jag hade bara ettbesvärsärende att få skulle livet vara ganska enkelt.Det finns redan många besvärsärenden av den här arten på mitt bord, och flerlär det komma. Nej, , den här problematiken skall vi inteförsöka att göra till någonting som av de människor som är bullerstörda - ochde är många - skulle kunna uppfattas så, att vi har missat någon snabb ocheffektiv lösning som bara och jag helt plötsligt skulle kunna enasom i en interpeUationsdebatt här i kammaren. Det är inte så, utan det är heltenkelt fråga om ett problemområde som är så pass komplicerat att jag här ikammaren gärna vill konstatera, att jag inte för avundas trafikbullerutredningensledamöter. De har minsann fått sig förelagd en uppgift som man inte skallnonchalera svårighetsgraden i. Men om utredningen, med den expertis som sitterdär och med det sunda förnuft som jag vet finns hos dem som är med, om någramånader kommer med ett material söm vi gemensamt får sätta oss ner ochdiskutera och penetrera, då - men först då, - kan vi föra endebatt om de här frågorna med utsikt till någon mera bestående framgång. ömmar med rätt, tycker jag, för de människorsom är bullerstörda. Jag vill gärna ha sagt del för att alla missförstånd somkan uppstå på den punkten skall skingras och jag har aldrig ens antytt att viinte har mängder av bullerstörda människor. Men för att de inte, som jag sade,alltför länge skall få leva i ovisshet om vad som skall ske ges det ändå redannu möjligheter att i extremfallen få en genomlysning av enskilda ärenden. Detär inte någon av oss båda obekant att kommunerna sedan hedenhös har organ somär tillsatta för att se på de här problemen. Hälsovårdsnämnderna vet väl herrWijkman om. Inte är det så naket på det här området som man kan tro när manlyssnar på , Låt oss inte heller glömma bort - vilket man tyvärr oftagör när man diskuterar de här svåra och komplicerade frågorna - den stora orsaken till bullret, dvs, trafiken. Jag fordrar inte alt i en mterpellation, där han begär besked om åtgärder mot bullret, på något vis skall försöka förklara bakgrunden till det, men jag är alltid - så länge jag har det här jobbet ansvarig även för trafiken. Det kan man inte heller vifta bort i en sådan här debatt. Vi kräver, och jag och alla 74 andra människor, en snabb effektiv,kontinuerlig trafik vare sig vi nu låter den skemed den egna bilen, om vi har en sådan, eller med kollektiva trafikmedel. Vimåste därför göra klart för oss och andra att det ena goda inte får uteslutadet andra. Gör vi inte det så har vi missat hela poängen med en sådan härdiskussion. Trafiken, , måste också fram, och man kan inte trollahur mycket som helst i gamla bebyggelseområden, om man vill ha eneffektiv trafik i samma områden. Vår avancerade syn på miljövården, som är att välkomna, ärheller inte så gammal. Jag tror inte att vi behöver bli oense på den punkten -att det inte är vi bödade med en avancerad syn på miljöfrågornainklusive buUret. Man kan alltså inte kräva och har inte hellergjort det, utan jag bara konstaterar att vi på de fåtal är då vi haft dennamUjödebatt skall ha kunnat rätta till eUer justera de svårigheter som haruppstått genom trafikens snabba tillväxt. Detta har varit ett försök utifrån den gemensamma ambitionsom vi har all vi skall hjälpa till så gott vi kan från alla håll att minskabullerproblemen och bullerskadorna - att framhålla att del som alltid, i allafrågor, finns minst två sidor av problemen. Om åtgärder mot trafikbuller HerrWIJKMAN (m): Jag skall försöka fatta mig kort. Jagbeklagar om herr statsrådet har många besvärsärenden; jag tog upp ett och jagvet att Huvudstafallet är på gång. Sedan säger statsrådet att han aldrig har antytt att viinte har bullerslörda människor. Nej, det skulle ju vara att antyda någontinghelt felaktigt. Vi är tydligen överens om all det här är stora problem. Vad jag efterlyste var alltså några riktlinjer, någraprinciper för hur vi skall handskas med dessa frågor tills vi får normerna. Dåsäger statsrådet, som han konstaterar att det här är svåra frågor,med en förenkling som jag tycker är nästan genant; ", vi harju haft hälsovårdsnämnder sedan hedenhös!" Jag har tagit upp detta, atthälsovårdsnämnderna har varit inblandade i Partillefallet, så det är inte migobekant. Men jag vill bara upplysa herr statsrådet om att i det här aktuellaexemplet från gjordes den första anmälan i mitten av 1968, ochregeringsrättens utslag kom i mitten av 1972. har vi ,och fortfarande har ingenting hänt för den som bor i denna lägenhet. Detta ärbara en illustration till hur trögt det här maskineriet är och hur oklart helaansvarsförhållandet är. Statsrådet hänvisar till de kommunala besvärsorgan ochmyndigheter som finns och säger att dit kan ju de som är extremt utsatta vändasig. Men då får de också bereda sig på en mycket lång väntan innan de får sinaproblem lösta. Jag kräver inte att herr statsrådet här skall tala om attden och den skall betala för de bullerskador som redan är gjorda, för det ärett svårt problem - jag inser detta. Men vad jag tycker är det kanske mestallvarliga är att uppenbarligen fortsätter att projektera trafikledersom går genom tättbebyggda områden, eller i anknytning till dem, efter sammaprinciper som alltså gällt , innan vi hade delta som jagär överens med statsrådet om nya miljövårdsmedvetande. Jag menar att delagparagrafer som finns i väglagen inte är Ang. förläggningen av fiygplatser tillräckligai detta sammanhang. Det finns inte tillräckligt med pengar i totalaanslagsbudget för att klara bullersaneringen på ett tUlfredsställande sätt med de nya krav vi har. Det är det djupt allvarliga. Vi lägger alltså efter gamla riktlinjer, fram till dess vi får normeroch ansvarsförhållanden klargjorda. Det måste ju bli utomordentligt dyrt engång att reparera de misstagen. Överläggningen var härmed slutad. § 11 Ang, förläggningen av flygplatser Herr kommunikationsministern erhöll ordet för attbesvara () framställda interpellation, nr 30,och anförde; har frågat vilken betydelsemeteorologiska överväganden har vid beslut om förläggning av flygplatser. Lokalisering och utformning av en flygplats grundas påingående överväganden av Irafikala, operationella, miljömässiga och ekonomiskafaktorer. Till de trafikala faktorerna hör att flygplatsen måste uppfyllarimliga krav på närhet till trafikunderlaget. De operationella övervägandenaomfattar analys av det tUlgängliga luftrummet, dvs. i vilken utsträckning andraflygplatser och/eller flygvägssyslem inverkar på lokaliseringen och på tänktabansträckningar. Vidare ingår häri bedömningar av hinderförhållanden,meteorologiska förhållanden såsom vindriktning, vindstyrka, sikt och molnhöjd,topografiska förutsättningar för installation och användning av inflygnings-och landningshjälpmedel m. m. De miljömässiga faktorer som måste bedömas ochvärderas i sammanhanget avser bl. a. inverkan på omgivningen avbullerstörningar från flygplatsen. En annan viktig bedömningsgrund är en analysav de anläggnings- och driftekonomiska konsekvenserna för olikalokaliserings-och utformningsalternativ. De olika kraven på flygplatsen kan vara och är ofta sinsemellan motstridiga. Det slutliga valet av läge för flygplatsen och dessutformning måste därför träffas med utgångspunkt i en sammanvägning av de olikafaktorer som nämnts. De överväganden som föregått beslut om lokalisering ochutformning av /- som tar upp i sin fråga -kan dana som illustration till de avvägningar som måste göras. Som exempel kannämnas att den nord-sydliga riktningen på flygplatsens huvudbana -som tillsvidare också är flygplatsens enda bana för tung trafik - har valts i fullvetskap om de särskilt förhärskande, starka ost-västligavindarna. Avgörande för banlägel har varit de luftrumsproblem som sammanhängermed avvecklingen av trafiken från och till de befintliga flygplatserna ,och samt från och till den planerade storflygplalsen påSaltholm. Förläggningen av banan i vindriktningen skulle medfört problem isamordningen av de olika flygplatsernas utnyttjande och inneburit allvarliga av flygsäker- hetsskälmotiverade - luftrumsrestriktioner för flygtrafiken. Detta skulle ha resulterati en icke godtagbar sänkning av flygplatsernas kapacitet. gäller att moderna flygplanstyper är relativtoberoende av vindens styrka och riktning vid start och landning, förutsatt attlandningsbanans längd och bredd - såsom fallet är i - är av tillräckligthög standard. Det är bara vid extrema vindförhållanden och därvid ofta iförening med dålig bromsverkan på banan - t. ex. som föhd av isbeläggning - somdet kan bli fråga om trafikinskränkningar. Jag vill tillägga att tillkomsten av entvärbana på möjliggör omhändertagande även av den begränsade trafik somi dag inte kan tas emot pä huvudbanan på grund av vindförhållandena. Ang. förläggningen av fiygplatser HerrCLARKSON (m): Jag ber att få tacka statsrådet försvaret på min interpellation. I svaret nämner statsrådet att de krav som liggerbakom beslutsunderlaget i sådana här frågor ofta är mycket motstridiga. Men vad"jag impulsivt vill ge uttryck för när jag hör statsrådets svar är att härhar man - det är mycket entydigt, tycker jag helt enkelt givit flygplatsen enfelaktig förläggning när man valt . Statsrådet säger att trafikunderlagetär ett av de viktiga inslagen i bedömningarna. Vi vet alla att i finnsbefolkningskoncentrationen - det måste ju vara den formen av trafikunderlag somstatsrådet tänker på i den västra delen, norr om och söder omHelsingborg samt i dessa båda orter. Av det skälet borde väl flygplatsen ha legatnågonstans på den västra sidan, kanske nordväst om och inte som nutvärtom sydost om . Beträffande de operationella förhållandena sägs i svaretbl. a. att man måste ta hänsyn till trängseln i luften och att detta är vikligatrafiksäkerhetsvärderingar. Jag vill inte heller att man skall underskattasådana ting. Men det är ett faktum att i fråga om luftrummets utnytdande ärSverige det gäller hela värt luftrum totalt och relativt sett jämfört medstora trafikcentra i andra delar av världen närmast en glesbygd! Jag erinrarmig att för några är sedan infördes på , som är den största flygplatseni , vissa restriktioner för allmänflyget under hänvisning till den storatrafikbelastningen på flygplatsen. En undersökning som då gjordes visade att omKastrup skulle ha rangordnats i det amerikanska flygplatssystemet flygplatsenskulle ha hamnat ungefär på 160:e plats! Detta visar hur man ibland kanövervärdera trafikintensiteten och trafiksäkerhetsfarorna när det gäller deegna förhållandena. Det är alltså inte sådan trängsel här. Men andra delar avdel operationella underlaget som statsrådet nämnde betyder också en hel del,och detta skall jag strax komma in på. Men jag fortsätter ytterligare något medde miljömässiga förhållandena. Även från denna synpunkt är flygplatsen i heltfelaktigt placerad, herr statsråd. Vi vet ju hur våra natur- och fågelvänner itrakterna har klagat bittert över hur man misshandlat miljön från natur-ochfågelsynpunkt. Jag läste någonstans följande; "Vad de ansvariga inteförstod eller ville begripa var att är en viktig del i del storauppsamUngsområdet för mäktiga fågelflockar av olika omfattning, som Ang. förläggningen av fiygplatser härövervintrar resp. 'äter upp sig' och vUar före och efter 'det stora språnget',via den 'tratt', som Näset utgör. Detta beteende är nedärvt sedan otaliga generationertillbaka och lär inte förändras av den begränsade men allvarliga störning, sombetongbanorna och flygtrafiken utgör." Många är ängsliga för att flyga från eller tUlSturup på grund av den stora kollisionsrisken med inte bara mindre utan störrefåglar, typ gäss. Jag har här mera statistik men vill inte begagna denförrän jag av statsrådet har fått något bättre klarlagt vad jag egentligenfrågat om, nämligen hur de meteorologiska prognoserna tedde sig i de uppgiftersom regeringen självfallet infordrade, innan man bestämde sig för att förläggaflygplatsen just till . Del är just de meteorologiska utlåtandena som jaggärna skulle vilja att statsrådet gav mig ett förtydligande av; därefter skalljag be att få återkomma. Jag har inte för avsikt att i denna debatt gåin på hela" förarbetet vid tillkomsten av /. Även omdet vore möjligt, och kanske rent av lämpligt, skulle det betyda att herrClarkson och jag fick gå igenom alla de alternativ som prövades innan vibestämde oss för . Och de alternativen, som alla prövades i förarbetenainnan vi hamnade där vi till slut hamnade, uppgick till ett tvåsiffrigt tal. Ensådan debatt skulle givetvis kunna ha sitt värde, men bara det konstaterandetatt vi hade så många alternativ att undersöka tycker jag ger en stor del avsvaren på frågor. När vi nu hör alla klagomål över den nya storflygplatsen iSkåne kan man lätt få den uppfattningen att vi bara helt plötsligt bestämde ossför att skaffa ett alternativ till Bulltofta, och att vi då blundade och sattefingret på kartan - och så råkade fingret hamna just på . Men jag tyckerdet är viktigt att alla som diskuterar dessa frågor, och inte minst vi somhar ett ansvar som sträcker sig litet längre än för dagen för denflygverksamhet som vi ändå hoppas och tror skall dra sig till , intemedverkar till att alltför mycket misstänkliggöra förberedelsearbetena förMalmö/. Om vi inte direkt kan bli överens bör vi ändå försökavinna klarhet i att så långt som del över huvud taget var möjligt att förberedaoch planera för denna flygplats i , så skedde också sådan planering ochett sådant förberedelsearbete. Och även om det mesta av förberedelsearbetet förflygplatsen /gjordes innan jag började min nuvarande verksamhet harjag ändå långt innan framställde sin interpellation funnit detvara angeläget att sätta mig in i det arbetet. Och har jag förstått att delär många faktorer som spelar in vid valet av en ny flygplats. Jag tycker ocksåatt det har varit en mycket god skola för mig alt gå igenom alla dehandlingarna. Jag har funnit att luftfartsverket har förberettSturupprojektet så grundligt som man rimligtvis - jag säger rimligtvis kanbegära. Ändå kan det kanske sägas, herr talman, all flygplatsen har fått enmindre lyckad start därom kan och jag bli överens. detta ärde helt exceptioneUa värderleksförhållanden som rått under innevarande vinter,ett faktum som vi kunnat iaktta litet varstans i landet. Också i harvädret markant avvikit från vad man erfarenhetsmässigt, grundat på flerårigaväderobservationer, haft att vänta, och det gäller särskilt dimförhållandena. Jag lär säkert inte någonting nytt, men låtmig ändå säga att man kan Ulustrera det påståendet med ett par uppgifter. månad , dvs. flygplatsens första driftmånad, var , vilket är nära det normala värdet. Med dimfrekvens menar jag antaletobservationer med iakttagna dmiförhållanden i procent av totala antaletobservationer. var dimfrekvensen däremot ,vilket fullständigt avviker från de som är det normala i området förjanuari månad. Även har dimma uppträtt onormalt ofta, nämligen av observationstillfällena, jämfört , vilket skulle havarit normalt. Jag skall stanna till där ett tag. Det kan nämligen händaatt många av dem som tycker att är ett misslyckande kan ha lagt sigtill med den bedömningen utifrån det som har hänt sedan flygplatsen invigdes.Jag påstår inte att har sagt de orden, men jag säger rent allmäntatt debatten kring /flygfält kanske har fått den tråkigainriktning som den fått på grund av de förhållanden som jag har redogjortför. Jag har all anledning tro att snabbt kommer attbevisa vilken förstklassig flygplats den egentligen är. Tekniskt sett ärflygplatsen redan från början välutrustad, och ännu bättre kommer den att bli.Jag kan upplysa om att håller på att utrustas med ytterst kvalificeradelandningshjälpmedel för s. k. kategori 2-operationer, vilket innebär attvälutrustade flygplan det gäller i varje fall alla plan i reguljär trafik-skall kunna landa vid molnhöjder ner och en s. k. bansynvidd . Successivt har väderminima förbättrats till 30respektive . är motsvarande värden de dubbla, dvs. En sådan teknisk upprustning, som bara finns på Arlandaflygplats, kommer att förbättra trafikregulariteten på /. direkta fråga var, hur man har bedömt demeteorologiska övervägandena i samband med tUlkomsten av flygplatsen. Jagangav i mitt skrivna svar att när man hade att ta hänsyn till förhållandenajust där, så var del naturligtvis inte därför att man glömt några faktorer somman kom att lägga flygplatsen och landningsbanorna på det sätt man gjort. Jagtror att jag i mitt svar t. o. m. sade att man varit hell medveten om detta,men att man naturligtvis mot bakgrund av den tekniska utveckling som jag nysshar beskrivit ändå ansåg detta alternativ vara det utan konkurrens bästa. Längre än så, , kan jag inle gå ifrågan. Jag har bedömt det så, alt har varit angelägen att fådiskutera, om här kan ha förelegat någon brist - det är väl detta som harföranlett frågan - och jag är beredd att svara att så inte har varit fallet.Det har mte varit fråga om några brister i förberedelsearbetet, men en dåligstart Ang. förläggningen tiv flygplatser Ang. förläggningen " flygplatser harMalmö/fått, och jag har beskrivit varför jag anser att denhar fått det. Jag erkänner att det är lätt att varaefterklok, statsrådet , men jag tillhörde faktiskt dem som redan frånbörjan betraktade det som mycket olyckligt att regeringen bestämde sig för attlägga denna flygplats i , T, o, m, statsminister sade: Kanske ärdetta en felinvestering på flera hundra miljoner. Han visade då anlag för att inågon form vara clairvoyant, Alla de andra, som protesterade mot den tänktaförläggningen till , har ju fält rätt. Jag medger gärna, statsrådet , att starten av skälsom myndigheter alls inte kan rå för blivit olycklig. Det är också dessa klimatförhållandensom gjort alt jag ställt frågan för att få statsrådets besked om hur man bedömtde meterologiska utsagor som inhämtats innan man bestämde sig för flygplatsen,1 och för sig skulle jag inte klandra statsrådet, om de hade varit avstyrkande,eftersom de olika underlagen för en bedömning kan ju vara motstridiga. Tillsist är det dock den samlade bedömningen som fäller avgörandet. Del har varit mycket olyckligt, och är delhundratusentals människor som hyser aversion mot flygplatsen i , hurtekniskt fulländad den än kommer att bli. befinner den sig på sittintrimningsstadium och är därför ännu inte på någon högre teknisk nivå. Jag skall tillåta mig att ta statsrådets och kammarens tidi anspråk med att tala litet om de utnytdandetider som förelåg ijanuari. Inom parentes erkänner jag att det var en olycklig period. Jag harinte vall , utan har fått den angivenvid kontakt med luftfartsverket. hölls stängt på mellan och13.30. var det stängt mellan och 07.00 samtmellan och 12.20. , kl. 07.00- 1 2.00, ochden kL 06.20-14.20. Detta är en typvecka för hur trafiken varit på . Närdet gäller flyg finns det en mycket stark ambitionsnivå att komma i rätt tidtill sin destinationsort - det må gälla charterflyg eller trafikflyg. Inominrikesflyget hyser man oftast en önskan att vara på plats inom 15 minuterfrån tidtabellsliden, därför alt del annars för med sig mycket oroligaförhållanden för passagerare. Del finns unga passagerare som kanske har svårtatt ta hand om sig själva, ovana passagerare, gamla passagerare. Alla dessablir extra stressade och besvärade, om flygplatsen inte nås i rätt tid. Mankanske får göra andra sorters förflyttningar, t. ex. via , när man intekan landa i . Sedan får man ta fäda över , buss vidare osv. Jagväntade en gång en hel natt på en liten flicka, som kom från en främmandevärldsdel. Jag visste inte var hon fanns, och det visste inte hellerluftfartsverket eller flygstationen över huvud taget. Detta är bara etttypexempel, som i och för sig inte påkallar några ömmande synpunkter men somnaturligtvis gäller många andra, gamla och ovana resenärer. De blir omtumladeom inte flyget fungerar rätt. Så har det varit med . Det har blivit en olyckligstart, och redan därigenom har det psykologiskt fått framtida men. Kommersedan, statsrådet , den fasta förbindelsen mellan och Malmötill stånd och även flygplatsen på Saltholm, blh naturligtvis helt ochhållet en inrikes flygplats för och en del av , Mångakommer säkerligen liksom vi andra i att föredra Saltholm förutrikesflygningar. Så här ligger det aUtså till med resandeströmmen tillstorflygplatsen i - nedgången är katastrofal. Flygplan har inte kunnatlanda, inte kunnat starta, passagerare har hamnat i eller i istället. Resandefrekvensen på januari och februariminskade med hälften jämfört med Bulltofta . Siffrorna ärdesto hårdare eftersom trafiken enligt alla prognoser skulle ha ökat , Passagerarfrekvensen när det gällde ankommande utrikes linjefartblev 791 mot 7 327 för Bulltofta . Det är skrämmandesiffror. För inrikes linjefart främs Stockholmsflyget - var siffrorna 6 713mot 9 971, för ankommande charter utrikes 4 200 mot 5 611, charter inrikes 63mot 33, Motsvarande siffror för avresande utrikes linjefart var 976 på Sturupmot 6 670 på Bulltofta , inrikes 6 644 mot 9 768 osv. Så skulle jag kunnafortsätta, men det är självfaUet bara tröttande att höra på statistik. Dessa siffror visar alltså att har fått en olyckligstart, och frågan är om inte alla vi som tyckte att denna stora flygplats inteskulle förläggas till i alla faU har fått rätt. Avsikten med mininterpellation är naturligtvis inte att misstänkliggöra handläggningen av dennafråga - den tror jag har varit korrekt men del slutgiltiga avgörandet kan manbestrida klokheten i. Av en slump råkade jag, under den långa väntan på att detskulle bli min tur att gå upp i den här debatten, på en av innersidorna iDagens Nyheter få se ett kåseri om som slutade så här: "blevbra mycket värre än man trodde. Och inte var det roligt attfara hem genom skogsskövlade Holmeja heller. Vad fick man för priset? kom också dimman och gjorde färden på vägarna vådlig, som alltid iskånsk ," Ang. förläggningen av flygplatser Inte är då någon reklamman förde trakter han bebor. Jag tycker att det är ju rent förfärligt egentligen. Omjag vore bosatt i den trakten och ansåg mig ha anledning att i utövasaklig kritUc mot något i min hembygd, så skulle jag vara förfärligt aktsam ochinte tala på det sätt som gör. När han säger att iframtiden kommer att bli en liten inrikes flygplats för och omkringliggandeområden, då måste jag än en gång säga att inte skulle jag fråga råds om det gällde att göra reklam för med omnejd. Min uppgift, , är inte alls attgöra reklam för . Den är i stället att kritisera att regeringen på sin tidbestämde sig 6 protokoll 1973. Ang. fömtsättningarna för att införa snabbtåg i för attförlägga en storflygplats till , när allting tydde på att den inte bordeha förlagts dit. Jag är helt övertygad om att det var fel. Regeringen hardragit fel slutsatser, , och jag kan försäkra statsrådet att det ären mycket bred opinion ur alla politiska läger i som tycker som jag.Tyvärr är det så. Man betraktar flygplatsanläggningen i som en enormfelspekulation. Det kan hända, herr statsrådet, att vi får rätt i det, även omden dåliga starten kan förklaras av de olyckliga klimatförhållanden som harrått. Överläggningenvar härmed slutad. § 12Ang, förutsättningarna för att införa snabbtåg i