prot · FW09101 · 1973-12-31 00:00:00 — Man har i ett uttalande framhållit attinlandsbanan med sidolinjer har varit och är en ryggrad för detekonomiska och kultureUa livet i det norrländska inlandet. Man har också krävtförbättring av banan och de fordon som trafikerar denna sä att inlandetstågresenärer kan få en resestandard, jämhk den som erbjuds i andra landsdelar.Denna upprustning av och andra nedläggningshotade bandelar kommergivetvis att kräva rätt stora investeringar, men den kommer också att ge mängaarbetstUlfäUen och mänga regionalpolitiska möjligheter. I fräga om teknologi ligger SJ i vissa avseenden efter iförhällande till många andra länder, t. ex. när det gäUer inriktning pä att fåfram snabbare tåg. Snabba investeringar skulle i övrigt behövas för att ersättanedsliten och föråldrad materiel, för att få nya säkerhetsanläggningar, nyatyper av motorvagnar som kunde trafikera mera trafiksvaga bandelar, m.m.Upprustning av kollektivtrafiken i tätorterna är också nödvändig, bäde för attge resenärerna bättre service och för att motverka tätortsbUismen.Investeringar i transportsektorn skulle enligt vår uppfattning kunna få produktivitetsbefrämjandeeffekter vid sidan av de sysselsättningspolitiska. De här förslagen är utvecklade i reservationen 5 tilldetta betänkande, och jag yrkar bifall till denna reservation och tillreservationen 2, båda av . HerrNILSSON i (s): Först några ord om vår allmänna inställningtill regionalpolitiken. Regionalpolitiken handlar om människor och deras rätt tUlarbete, om möjlighet att bygga upp långsiktiga jobb och bra service i en godmiljö även för dem som bor i svagt utvecklade områden i vårt land. Dessamänniskor har samma rätt som andra att kräva arbete och trygghet. De kravenkommer utan tvivel att växa och skärpas. Regionalpolitiken kommer sålunda attförankras allt djupare hos människor i skilda delar av landet. i , som jag tyckte höll ett balanseratanförande, tog upp en detalj som rör servicen speciellt ute i glesbygderna,nämligen nedläggningen av poststationer. Jag hoppas att haruppmärksammat att servicen ofta blir bättre när man inför lantbrevbäring. Jaghar sett många exempel pä detta ute i glesbygderna där lantbrevbärarna, vilkatjänstgör som ruUande postanstalter, kommer hem tiU kunderna och utför enväldigt fin service för människoma. Speciellt för de äldre och handikappadetror jag det är värdefullt med den service som ges på det sättet. Jag hoppasatt också har uppmärksammat det här i sitt hemlän. Detta var,herr talman, en liten parentes. Det regionalpolitiska handlingsprogram som utarbetades avregeringen och som antog ansluter sig väl tUl människornaskrav på arbete och trygghet. Det syftar till en dämpning av storstadstillväxten det är inte sä som i påstår, att programmet syftar tiUen ökad koncentration i storstäderna. Det siktar vidare tiU en i stort settoförändrad utveckling i övriga län utanför stödområdet med punktinsatser isärskUda faU. Programmet syftar även till en styrning av de regionalpolitiskasatsningarna mot stödområdena, där vi har en mycket låg industrialiseringsgrad,en hög arbetslöshet, en låg inkomstnivå och en otUlfredsställande åldersfördelning.En oförändrad befolknings-målsättning i det allmänna stödområdet är en högmålsättning för statsmakterna. klagade över att det aUmänna stödområdet,när vi diskuterade den statiiga utlokaliseringen, fick aUtförlitet med av den andra utflyttningsetappen. Men, , det var ju säatt Ert parti yrkade blankt avslag på utlokalisermgen. gjorde detliUa undantaget att han tyckte att mynt- och justeringsverket skulle förläggastiU , men i övrigt gick ju på avslagslinjen i det härfallet. Om hade följt förslag skulle det allmännastödområdet inte ha fått någonting med av den statliga utflyttningen. Den politik som har bedrivits i form av regionalasatsningar börjar nu på att avsätta praktiska resultat. Via lokaliseringsstödethar och fram tiU förmedlats stöd tiU 870företag med . 18 000 nya jobb har skapats via deregionalpolitiska insatserna, därav nära 13 000 inom stödområdet. Och gär vi vidare. Ur det "näringsfientligaklimat" som de borgerliga påstår att vi lever i i det här landet töar detfram ytterligare 2,5 miljarder som satsas pä långsiktiga jobb under kommandefemårsperiod. Nya verksamheter öppnas för lokaliseringsstöd; företagsinriktadpartihandel och uppdragsverksamhet. Förhöjt lokaliseringsbidrag med upp tUl 65procent och avskrivningslån tUl investeringar i maskiner och verktyg skallkunna utgå i särskilda fall, där samhället har ett uppenbart mtresse av attinvesteringar kommer till stånd. Sysselsättningsstödet tUl företagarna höjsmed per nyanställd . Turismen får ökat stöd,och lokahseringsstödet kombineras med särskilda insatser i glesbygden.Statsmakterna infriar löftet till folket i Vindelådalen. Inom den planering som har lagts upp skapas där ca 1 300 nya Den regionalpoUtiska stödverksamheten m. m. Nr 101 arbetstillfällen. Och spaden sättssnart i jorden i och , Måndaeenden ' landets första industricentraskaU byggas. 28 mai1973 ° resurser att göra nya kraftigasatsningar i de värst utsatta områdena. -------- -_--------- Jagtror att regionalpolitiken har kommit för att stanna och att den Venregional- kommer att bli en mycket tungbit i den ekonomiska politiken i samheten m. m. jyjgn de gamla och luddiga tankegångarna om ett sä långt möjligt decentraliseratsamhälle förs på nytt fram i denna debatt av centerpartiet.Centerreservationema 1, 3 och 6 är mycket nära besläktade med varandra.Liknande reservationer har tidigare avslagits av en bred majoritet, men trotsdetta pulsar på nytt omkring i snömoset - för att använda DagensNyheters språkbruk utan stöd och hjälp av sina borgerliga vänner. Jag förståratt det finns ett intresse hos i att pä nytt ta upp dendebatten . Jag vill hävda, att hela det regionalpolitiska program som vihar antagit, där en dämpning av tUlväxten av storstäderna ingår som ettelement, är helt inriktat pä en decentrahsering av olika samhäUsverksamheter.Men ställer på nytt ut löftet om ytterligare 100 000 människortUl skogslänen 1980, och de flesta av de människorna skall hämtas fränStockholmsområdet. Jag undrar om för att infria det löftetmöjligen förbereder någon typ av flyttningsaktion som till sina dimensionervida överstiger de två genomförda utflyttningsetapperna. Låt mig bara säga atttrovärdigheten hos riksplan snarare har minskat än ökat sedan vidiskuterade denna fråga senast. Jag yrkar avslag påreservationerna I, 3 och 6. kommunisternas reservationer nr 2 och 5 ärockså väl kända för kammarens ledamöter. Det resonemang som förs i dereservationerna leder fram till krav på att systemet med befolkningsramar ochortsklassificering skall upphävas samt att frågan om ortsstrukturen skallutredas på nytt. Här vill jag bara påminna om att ortsklassificeringen siktartUl att bygga upp robusta och stabila arbetsmarknader ute i länen som svararmot den kvalificerade utbildning som samhäUet erbjuder speciellt dagens ungdom. När det gäller befolkningsramarna skall de ses som grovariktmärken för styrningen av samhällets resurser. Vi betraktar dessa bådakomponenter som nödvändiga instrument i det regionalpolitiska handlingsprogrammet. Beträffande vpk:s krav pä ett sysselsättningspolitisktprogram samt trafikpolitiska åtgärder har de frågorna tidigare behandlats avnärings-och trafikutskotten samt av . Jag hänvisar till detta ochyrkar avslag på reservationerna 2 och 5. En borgeriig trepartireservation, nr 4, kräver utredningom generella medel inom regionalpolitiken. Där vUl jag bara erinra om att vi i ganska stor utsträckning arbetar även med genereUa medel. Sysselsättningsstöd, fraktstöd, utbildningsstödets schablondel osv. är generella medel som vi använder inom regionalpolitiken. Utskottsmajoriteten uttalar att regio- -. ;, nalpolitiken även i fortsättningenmäste arbeta med både generella och Men jag tror att de borgerliga med den här .f':'.--. reservationen i verkligheten är uteefter en sänkning av arbetsgivaravgif- Jag skall inte ta upp någon ingående debatt därom, därför att vihar fört den debatten mänga gånger i den här kammaren. Jag vill bara ta ettexempel. Vi har tre stora arbetsgivare inom stödområdet: SCA, Mo och . redovisade SCA en vinst på 44 miljonerkronor, Mo och vinst var , ochKorsnäs-Marma hade en vinst under på 29 mUjoner kronor. Jag vill göraden personliga deklarationen att jag tror att det är en absolut felsyn om mantror att dessa skogsbolag, om vi sänkte arbetsgivaravgiften för dem, dä genastskulle rusa ut och anställa mer arbetskraft. Möjligen skulle de fä råd att köpain några nya och kanske arbetsbesparande maskiner för skogsbruket. Dettaskulle medverka tiU ytterligare rationalisering och möjligen också ytterligareavskedande av skogsarbetare. Jag yrkar med det anförda avslag på denreservationen. Reservationerna 7, 8 och 9 kommer att beröras av andratalare, varför jag skaU gå snabbt förbi dessa för att i stäUet hinna ägna miglitet mer åt reservationen 10, som är ganska märklig och motsägelsefull enligtmin uppfattning. Låt mig något referera innehållet i reservationen. Deborgerliga representanterna i utskottet slår först fast att de delardepartementschefens uppfattning att det inre stödområdet i princip bör omfattade inre delarna av skogslänen. Reservanterna utgår vidare från att det inrestödområdet skall utgöra en sammanhängande enhet. Men därefter tarreservanterna sysselsättningsstödet och alla andra förmåner som är förbehåUnadetta område och promenerar ut ur inre stödområdet ända ned tUl . Detföreslås alltså frän borgerligt håll att sysselsättningsstödet försöksvis skallkunna utgå punktvis på vissa orter och även i vissa kommundelar utanförområdesgränsen. Utskottsmajoriteten kan inte gå med pä ett sådant förslag,därför att det enligt vår uppfattning i realiteten skulle innebära ett upphävandeav gränsen för det inre stödområdet. Man ingriper också i den kommunalaplaneringen om man låter stödområdesgränsen skära rakt igenom kommunerna. Manskapar avgränsade öar utanför stödområdet för sysselsättningsstöd, och frågankan ställas vem som skall göra avgräns-ningarna för de nya områdena. Utskottsmajoriteten har all förståelse för de utan tvivelstora problem som finns i dessa gränsområden och även på , och vi gårmotionärerna till mötes genom att uttala att Kungl. Maj;t bör vara generös närdet gäller annat stöd än sysselsättningsstödet bäde beträffande gränstrakternatill inre stödområdet och på . Sedan kommer, herr talman, kronan på verket i denborgerliga reservationen 12. Där vinklar reservanterna nämligen frågan omsysselsättningsstödet på ett helt annat sätt. De borgerliga reservanternaföreslår att sysselsättningsstödet förlängs tiU fem är i stället ochatt detta förlängda och förhöjda stöd skall utgå endast till vissa företag inomdet inre stödområdet. Tillsammans innebär alltså dessa båda reservationer att viskulle skapa flera typer av stödområden, små öar med olika stödåtgärder, som visprider ut såväl innanför som utanför gränsen för det inre stödområdet. Jagfrågar mig: Hur skulle vi klara sädana gränsdragningsproblem? Den regionalpolitiska stödverksamheten m. m. Den regionalpoUtiska stödverksamheten m. m. skulleinnebära att beslutet om det inre stödområdet fullständigt urvattnades. Vi harvarit överens om att det inre stödområdet skall prioriteras. Följer vireservationerna mister det inre stödområdet sin funktion som ett styrmedel iregionalpolitiken. De borgerliga, som regelmässigt kräver flera generellamedel i regionalpolitiken, vUl alltså här göra om sysselsättningsstödet somär ett generellt medel - tUl ett selektivt, regionalpolitiskt instrument. Dåfrågar jag; Hur går detta ihop? Det bör tilläggas att man inte heller anvisar några nyapengar till det förlängda sysselsättningsstödet. Man nöjer sig helt lättsinnigtmed att i ett särskilt yttrande rent allmänt säga, att om inte ramanslageträcker till, så fär regeringen se tiU att budgetramen vidgas. Jag yrkarmed detta avslag på reservationerna 10 och 12. I en annan reservation frän borgerligt häll föreslås attsysselsättningsstöd skall kunna utgå även till turistföretag.Utskottsmajoriteten följer också här departementschefens förslag medmotiveringen att turistföretagen har en mycket stor andel korttids- ochsäsonganställda, varför ett sysselsättningsstöd skulle få mycket litenbetydelse. Med detta yrkar vi avslag även på den reservationen. Utskottet hälsar med tillfredsställelse förslaget omindustricentra i och . Om erfarenheterna blir positivaförutsätter utskottet att sådana centra kommer att uppföras på flera platserinom ime stödområdet. VUka platser som dä bör komma i fråga tar inteutskottsmajoriteten ställning tiU pä detta tidiga stadium. Det har varit enprincipsak för oss att inte sä här långt i förväg i utskottet peka ut deplatser där nya industricentra skall uppföras efter det att ochLycksele är klara. Men i reservation 13 förordar de borgerliga ochKalix i nästa utbyggnadsetapp, och det är i och för sig ingenting att säga omdet. Men för min personliga del tycker jag att det är uppseendeväckande ochmärkligt att , som skrivit under denna reservation, därmed ställerLjusdalsregionen längst bak i kön när det gäller nya industricentra han gårdärmed tvärt emot vad tre av hans bänkkamrater frän yrkar i sinmotion, nämhgen att försök med industricentra skall påbörjas iLjusdalsomrädet. Detta får väl ut genom en intern uppgörelse påGävleborgsbänken, förmodar jag. vUl utskottet uttala sin tillfredsställelse överatt insatserna i Vindelådalen kommer att tUlföra detta område ca I 300nya arbetstiUfäUen. Vi har sagt från utskottet att vi anser att det behövs ettsamordnande organ, speciellt när det gäUer turistsatsningarna i det härområdet. i var litet missnöjd även med dehär satsningarna. Det hör väl skulle jag tro till pjäsen att man frän dethäUet inte rimligen kan utfärda någon nöjd förklaring när det gällerVindelådalen. Om jag fattat honom rätt menade han att när man hade beräknat denya arbetstUlfällena, hade upptagningsområdet varit alltför stort; de skulle haskapats just i och dess omedelbara närhet. Ja, man har helt enkeltgjort på det sättet att man har tagit samma område som man skulle ha rekryteratarbetskraft från, om man hade byggt ut , och dä tycker utskottet attdet också är rimligt att göra beräkningarnaangående de nytUlkomna arbetstUlfällena inom detta område. Det är även tUlfredsställande att glesbygdsstödet i övrigtbyggs ut och förstärks och att mera pengar anslås tUl fortsatt kommunalsysselsättningsplanering. Jag tror att de här satsningarna har ett oerhörtstort värde för glesbygderna. Vi har hittUls drivit denna verksamhet mera somen försöksverksamhet, och det har visat sig att den avsatt mycket godaresultat. Det har skapats mänga hundra nya jobb ute i glesbygderna, och det harskapats mycket bättre förhåUanden i vad gäller sjukvård, kommersiell serviceoch annat tack vare glesbygdspengarna. I de kommuner där den kommunalasysselsättningsplaneringen bedrivits har det också skapats mänga nya jobb, ochdet har vuxit upp industriella beredskapsarbeten i kommuner där det privatanäringslivet aldrig hade kunnat tänka sig att etablera en industriellverksamhet. Det är alltså tillfredsställande att man inte glömmer bortglesbygdsmänniskorna, utan gör nya kraftiga satsningar även på glesbygdsområdena. Jag vill också framhålla att utskottsmajoriteten noteratatt saknar täckning för sitt överbud i form av den extra miljardsom man äskar tUl regionalpolitiken. Det är väl ändå ganska aUvarligt, när vinu går mot en högkonjunktur, att man på det här sättet tydligen vill skaffapengar genom att öka den statliga upplåningen. Jag vUl sluta mitt anförande med att uttaladen förhoppningen att det privata näringslivet, mot bakgrunden av de generösavillkor som erbjuds inom ramen för det regionalpolitiska stödet, skall visastörre intresse och även ett större ansvar för den regionala utvecklingen ochsysselsättningen i vårt land. Den regionalpolitiska stödverksamheten m. m. HerrERIKSSON i ArvUca (fp) kort genmäle: Först en kommentar till vad iÖstersund kallar en parentes. Han tog upp min redovisning av hur ett av verkentrots riksdagsbeslutet har fortsatt i samma nedläggningstakt när det harrationaliserat sin verksamhet. Jag sade, : "Även omindragningarna kompletterats med en förbättrad lantbrevbäring" jagerkänner alltså att lantbrev-bäringen i viss mån innebär en förbättrad serviceför en del invånare "innebär nedläggningen av en poststation att enserviceinrättning pä orten helt försvinner." i måsteväl hälla med mig om att för mänga orter innebär det en försämring av servicenatt t. ex. familjer där båda makarna arbetar inte har möjlighet att nåpostkontoret. De har ingen nytta av att lantbrevbäraren kommer. Vi kan väl vara överens om, , att fortsätterdet i samma takt efter det att riksdagsbeslutet resulterat i ett cirkulär så ärdet något fel i handläggningen hos verken. Sedan ger i stort utrymme i sittanförande ät värt stäUningstagande till sysselsättningsstödet. Han säger bl. a.att det är att urvattna sysselsättningsstödet i det inre stödområdet när viföreslär att man i särskilt besvärliga områden och i speciella fall skallförstärka sysselsättningsstödet. Jag tycker att det är mycket berättigat att haen differentiering. "Sedan knallar ni ut utanför gränsområdet", sägerherr Den regionalpoUtiska stödverksamheten m. m. NUsson.Jag har sagt, mycket hovsamt tycker jag, att ett av de större problemen när detgäller regionalpohtiken är att trappa av tröskeleffek-terna mel'.an inrestödområdet och gränstrakterna. Jag är tacksam för att medger attdet finns stora problem pä , i de gränskommuner som vi har nämnt och imänga andra. Vi är överens om att sysselsättningsstödet är ett effektivt medel.Varför skall det då inte kunna brukas punktvis och i mån av behov även i deområden som vi har nämnt? TUl sist några ord om den specieUa detalj som gällerturismen. sade att turismen innebär ett problem därför att man därhar korttidsanställningar som inte ger någon egentlig effekt. När det gällerbidrag har det inte varit några problem även om det varit fråga omkorttidsanställningar dä har det varit lätt att ordna saken. Finns den godaviljan, kan man klara problemen också när det gäller detta stöd.Sysselsättningsstödet kommer att ge en viss effekt också inom turismen, sombåde och jag har påpekat. HerrNILSSON i (c) kort genmäle: i säger att mittpåstående att regeringens planering och riksdagsbeslutet innebär en ökadkoncentration inte är sant. Nog är väl inne på en helt omöjligargumentering? Jag har här i min hand 1973:24 somvisar den koncentration jag påtalat. Jag vill ställa en fråga tUl i idetta sammanhang: Innebär inte regeringens förslag en nettoinflyttning tillstorstäderna pä minst 115 000 personer enligt den lägre ramen och minst 250 000personer enligt den högre ramen? Jag hoppas att vUl ge svar pådenna konkreta fräga. i drar upp resursfrågan precis somom det vore ett reellt innehåll i propositionens uttalande på s. 119 om en fördubblingav insatserna för regionalpolitiken. Vill hälla fast vid yttrandetatt regionalpolitiken genom detta beslut har fått dubbelt sä storainsatser som tidigare? i påstod också att förslaginnebar att vi ville öka Norrlandslänens invånarantal med 100 000 personer.Utgångspunkten för riksdagsbeslutet var att landets befolkning skuUeöka med 400 000 personer. Av dessa skulle alltså enligt vårt förslag enfjärdedel eller 100 000 personer komma skogslänen till del. ger enskev och felaktig bild när han enbart tar upp de 100 000 personer som vi anseratt skogslänen skaU öka med. Regeringens förslag innebär att storstäderna ochsödra skall ta hela den beräknade folkökningen i landet, medanskogslänen inte skulle få någon del av den, inte ens det egnafödelseöverskottet. i säger också att vårt förslag ireservation 10 beträffande gränsen för inre stödområdet innebär att manomöjliggör planering. Vi har i vår reservation sagt att när denkommunala och regionala planeringen överensstämmer i det här fallet bör Kungl.Maj:t fä möjlighet att ge sysselsättningsstöd även till orter utanför gränsentill det inre stödområdet. Den regionalpoUtiska stödverksamheten rn. ...u i en följande rephk. iller Vindelälvsområdet har jagkanske möjlighet att återkomm reohk. () kort genmäle: Jag är fullt övertygad om att iÖstersund och jag är hka angelägna båda två att försöka skapa ökadsysselsättning i våra respektive områden och över huvud taget i hela allmännastödområdet. beklagade sig över att vårt parti hadeyrkat avslag på utflyttningsetapp nr 2. Ett avslag i det faUet var detsamma somuppskov, och vi ville faktiskt ha det för att få reda på litet omerfarenheterna frän etapp nr I, innan ytterligare sädana här beslut fattades.Därför har avslagsyrkandet, eller uppskovsyrkandet som det hette ireservationen, framlagts. Vi ifrågasätter nämligen fortfarande om man inte förde många 100 miljoner, kanske 1 miljard, som utflyttningen kan komma att kosta- de eventuella skador som den anställda personalen kan förorsakas bör ocksåmedräknas skulle kunna skapa ökade sysselsättningstillfällen i dessa områdenpå annat sätt, genom satsning på t. ex. generella medel, sänkta taxor,industricentra m. m. Sedan var det stödomrädesgränsen. Jag skall inte sägamycket om den; jag tror att kommer att ta upp de problemen. Jagvill bara erinra om att vad vi har föreslagit i reservationen i det avseendetär ungefär detsamma som sker i verkligheten. Gäng efter annanhar det visat sig nödvändigt för och regeringen att gåut med vissa förmåner utanför stödomrädesgränsen. Det finns sädana exempel iGävleborgs län och på många andra ställen. tyckte vidare att jag var orättvis somhade ställt i sista hand. Jag förstår inte var har fått detifrån. Jag tror att han känner mig så väl från utskottsbehandlingen och fråndiskussionerna här i att han vet att nog försöker jag slå vakt ommitt eget län vad gäller såväl t, ex, , och som mitteget , i den mån det finns tUlfäUen till det här i . Jag harinte alls klassificerat olika orter. Vad jag sade var att jag anser att detborde finnas industricentra även i VUhelmina, , m, fl, platser.Man börjar ju i aUmänhet med det som står i utskottsbetänkandet, och jag harabsolut inte klassificerat orterna pä något sätt. minns kanske diskussionen från förra veckan.Är det några som har ställt sin hembygd i andra hand är det väl desocialdemokratiska kamraterna pä hälsingebänken, som röstade bort myntverketfrän till EskUstuna t, o, m, bort frän länet. i (vpk) kort genmäle: Herrtalman! i riktade i sitt anförande en anmärkning mot vårtställningstagande när det gäller ortsklassificeringen och befolkningsrarnama.Jag skall inte närmare gå in på de sakerna, då kommer attutveckla vår syn härpå i sitt anförande längre fram. Beträffandevårt sysselsättningspolitiska program säger i Den regionalpolitiska stödverksamheten m. m. Östersundatt de åtgärder som föreslagits från vär sida beträffande transportmarknadenhar diskuterats i närings- och trafikutskotten. Vad som har hänt itrafikutskottet är att man uttalat sig för att de trafiksvaga bandelarna i storutsträckning skall bestå och att stor försiktighet skall iakttas vidnedläggandet av trafiksvaga bandelar. Det är aUdeles givet att om i fortsättningenföljer denna inriktning, vilket vi närmare får se när den regionalatrafikplaneringen är klar , kommer det att innebära stora investeringari de trafiksvaga bandelarna. Då menar vi att det kommer att bli utrymme för ettbrett sysselsättningspolitiskt program för upprustningen av dessa bandelar. Vi anser att dessa åtgärder bör ses i ett störresammanhang, trafikutskottet kan ju inte ensamt avgöra den här frågan. Här måstestathga insatser till eller insatser genom AP-pengar, t. ex. för att startastatliga industrier sorn får till uppgift att förse transportväsendet med detmaterial som behövs. Jag påpekade här förut att det behövs upprustningar avsjälva banan, kanske ny räls, nya fordon osv. Eftersom , som jag sade,har varit enig om denna trafikpolitiska målsättning, måste väl ändåkonsekvensen bli att också beslutar om hur man skall åstadkomma dennaupprustning.