prot · FW0952 · 1973-12-31 00:00:00 — Jag tycker att vi offrar relativt litet på dennavärdefulla forskning, men vi ger oss i stället råd att skapa nya stora ämbetsverk, som skaU kontrollera förekomsten av gifter i livsmedlen. Som bekantförekom en mycket beklaglig invasion av kolorado- skalbaggari vårt land. Det var via vinden och havet som de fördes i land söderifrån.Visserligen startades det en synnerligen omfattande kampanj för attsamla upp dessa skadeinsekter, och jag vUl gärna erkänna alt mångafrivilliga krafter gjorde betydande insatser därvidlag. Emellertidkunde man inte effektivt samla in dessa skalbaggar vid alla kuster.Det gick bra på sandstränder, där man kunde hitta skalbaggarna,' men på destränder som bestod av sten var det praktiskt taget omöjligtl Vi kan därför vara ganska övertygade om att många av koloradoskalbaggarnatog sig upp i åkerfälten och sannolikt fortfarandei finns där.Man hoppades på att en sträng vinter skulle kunna oskadliggöra! har det emellertid blivit en osedvanligt mUd vinter i| stället,och det är väl osäkert huruvida koloradoskalbaggarna har drabbats' särskilthårt av denna vinter. " Det arbete som sattes in mot koloradoskalbaggarnaleddes av 1 växtskyddsanstalten i , där särskUd personal var avdelad för den uppgiften. har emellertid växtskyddsanstalten meddelat att sådan personal som man förfogade över icke slår tUl buds, därest vi skulle få ett nytt angrepp och en ny kampanj måste sättas in. Det är därför som man från växtskyddsanstaltens sida begär att en assistenttjänst inrättas för det ändamålet. Med hänsyn till den risk som finns att koloradoskal- baggen skall bli inrotad i vårt land bör vi vidta alla de åtgärder som kan behövas för en effektiv bekämpning i begynnelseskedet. Om detta skadedjur blir rotfast i vårt land, kan det komma att betyda oerhörda förluster framför allt för potatisodlarna. Jag vill gärna erkänna att det har bevUjats ett ejobetydligt belopp för denna bekämpning. Men dessa pengar har närmast varitavsedda att användas till bekämpningsmedel, till maskinutrustning etc. Det kravsom nu framställs gäller en personaltjänst, och den är synnerligen välmotive- Pådetta område gäller det gamla ordspråket att det är bättre att dämma i bäckenän i ån. Jag ber därför att få yrka bifall tUl reservationen 7 a, där de frågor som jag har tagit upp berörs. Under detta anförande övertog herrförste vice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. I det handlingsprogram som antogs av FN:smUjökonfe-rens här i handlar § 44 om behovetav nya, bättre och mera motståndskraftiga odlade växtarter. De förenadeicke-officiella organisationerna - "non-governmental organisations" som var samlade i underströk i sitt uttalande tUlkonferensen att de rika länderna måste forska intensivt för att få framofarliga ersättningsmedel för de giftiga pesticiderna. Samma ämne togs sedanupp till förnyad diskussion på den andra interpariamentariskamiljövårdskonferensen i , där parlamentariker samlades, drivna enbart av sitt eget miljövårdsintresse. Där uttalademan, att visseriigen hade givit rekommendationer till väridensregeringar om att öka världens matproduktion men inte antytt hur detta skullegå lUl, om man skulle uppfylla kravet på att minska användningenagro-kemikalier. Konferensen i pekade därvid på ett av de mestförsummade problemen i jordens livsmedelstillverkning: att finna nya sätt attöka skördarna ulan att överösa dem med mer eller mindre giftiga kemiska ämnen.De så högt lovprisade nya vete- och risarterna, som i och på andraställen gett s. k. mirakelskördar, gör ju inte detta utan mycket stortillförsel dels av vatten och dels av biocider, vUket allt innebär att dengröna revolutionen är en ganska tvivelaktig framgång alldeles bortsett frånde beklagliga sociala följder som den haft och som möjligen hade kunnatundvikas, om man insett dem från början. 1 nya partiprogram förklarar vi attkemikalieanvändningen inom jordbruket i möjligaste mån bör ersättas med sådanabiologiska metoder som är mera ofarliga. Intensiv forskning är nödvändig föratt få fram medel och metoder som tillfredsställer kraven på hög avkastning ochoskadlighet för natur och människor. Grundläggande för allt vårt arbete måstevara tillämpningen av det ekologiska betraktelsesättet, dvs. att man beaktarkonsekvenserna i hela det levande systemet och inte bara i skenbart begränsadedelar av det. Del är fel att tro att allt vad teknologin åstadkommer av skadakan botas med mera teknologi av samma slag. Vi måste lära oss samarbeta mednaturen, inte motarbeta den. För att slippa biociderna och för att kunna få godaskördar utan det förfärande spill som parasitangreppen ibland kan medföra äveni och mycket ofta gör i varmare klimat, finns det bl. a. en lovandeutväg: resistensforskning, dvs. den långsamma, tålmodiga metoden att odla framarter som av sig själva är motståndskraftiga mot parasiter av skUda slag. Vihar en ganska förnämlig tradition på detta område i . nu av denedskärningar som går igenom hela statsbudgeten. Den nedskärning det ärfråga om just nu belöper sig på så mycket har statensväxtskyddsanstalt nämligen begärt för att kunna öka anslaget tUl resislensprövning.Min medmotionär och jag föreslår i motionen 771 att statensväxtskyddsanstalt får dessa pengar för att resistensforskningen här i landetskall kunna fortsätta på ett effektivt och meningsfullt sätt. Jag yrkar därför, herr talman, bifall tUl reservationen 7 b vid jordbruksutskottets betänkande nr I. I detta anförande instämde herrWiklund i (fp) och (). Från moderata samlingspartiets sida har vi iår varit mycket återhållsamma när det gällt att yrka på nya tjänster elleråtgärder i övrigt som är kostnadskrävande. Vi anser att budgetläget kräver enstark återhållsamhet. Men på några punkter har vi ändå gått med på yrkanden avskilda slag, punkter där vi ansett det vara särskUt angeläget. Det kom bl. a.tUl uttryck på den punkt som förut diskuterades och som gälldelantbruksnämnderna. Här är återigen en punkt där vi har gått med på ettyrkande i en trepartimotion, nämligen om inrättande av en tjänst somförsöksledare vid växtskyddsanstaltens inspektionsavdelning. Såvitt jag kanförstå är den här avdelningen klart underbemannad . För undersökningar,kontroller och inventeringar finns faktiskt bara en enda fast anställdförsökslekniker. 1 övrigt är man hänvisad tUl tUlfälligt anställd personal, ochdet säger sig självt att det inte kan vara tillräckligt mot bakgrund av demycket stora uppgifter som föreligger. har tillkommit några akuta nyaproblem som kräver stor uppmärksamhet. I första hand tänker jag påkoloradoskal-baggen, som i Skegrie talade åtskilligt om. Jagtänker också på risken för att t. ex. päronpesten skall spridas även till vårt land.Den Utbreder sig i norra , och den förekommer på sydöstra för all den skall komma hit är naturiigtvis stor. Ringrötan på potatisär ett annat akut problem, inte minst uppe i Norriand. Med hänsyn till de mycket stora värden som står på spel omman inte kan få effektiv kontroll och effektiva förebyggande åtgärder i lid motmånga sjukdomar och skadegörare anser jag att det är myckel angeläget att denhär föreslagna i och för sig ganska blygsamma men dock förstärkningen avväxtskyddsanstaltens inspektionsavdelning kommer tUl stånd. Jag yrkardärför, herr talman, bifall tUl reservationen 7 c. I dettaanförande instämde i Trobro (m). HerrMOSSBERGER (s): De tre föregående talarna har företrätt detre reservationer som föreligger vid punkten 35 i detta utskottsbetänkande.Alla tre reservationernagår ut på en höjning av förslagsanslaget, utöver vad Kungl. Ireservationen 7 a föreslås ett anslag om , i reservationen 7 bföreslås och i reservationen 7 c föreslås 7 980 000 kronor.Det belopp som föreslås i reservationen 7 a är större än det Kungl. Maj:t har föreslagit under punkten , nämligen . I motionen 771 av och och imotionen 787 av i Arrie m. fl. begärs tUl ökaderesurser för resistensprövning. 1 motionen 781 krävs en höjning av anslaget med70 för förstärkning av anstaltens inspektionsavdelning med enbefallning som försöksledare. Utskotlsmajoriteten har inte velat vara med omföreslagna höjningar av anslaget och vi vUl därför inte heller ha någon tjänstinrättad . I övrigt kan jag anföra att statens växtskyddsanstaltsorganisation och verksamhet ses över av den s. k.konlrollanstaltsutred-ningen. farhågor alt den resistensbiologiska forskningenskulle undergå någon förändring är en förhastad slutsats. Någon förändring ianstaltens organisation beträffande resislensbiologiska laboratoriet har inteskett. 1 motionen 781, som närmast utskottets ordförande taladeför, krävs - som jag nämnt - tillsättande av en tjänst som försöksledare.Denne skulle leda bl. a. arbetet med bekämpningen av potatiskräfta och ringrötapå potatis, päronpest och koloradoskalbaggen. Här gäller samma förhållande somjag redan påpekat: att kontrollanstaltsutredningen överser statensväxtskyddsanstalts organisation. Det skulle väl knappast vara riktigt att undersådana förhållanden utöka den fasta personalen. Jordbruket drabbades av en invasion avkoloradoskalbaggen och det anvisades då från anslaget Bekämpandeav växtsjukdomar för denna bekämpning. Jag förutsätter alt omkoloradoskalbaggen kommer igen innevarande år skall pengar också då anvisas försådan bekämpning. Utskottsmajoriteten är således på dessa punkter inte nuberedd att öka anslaget och inte heller att tUlsälta någon extra tjänst. Jag ber, herr talman, att med detta få yrka bifall tUlutskottets hemställan på de punkter som vi nu behandlar. HerrHANSSON i Skegrie (c): räknade ihop deanslagsökningar som skulle komma i fråga om reservationerna bifölls. Man kandock inte bara mäta utgifterna i kronor; man måste också räkna efter hurmotiverad en utgift är. Om det belopp som nämnde är riktigt och det är det säkerligen - och anslagen alltså skulle öka med ,,är detta egentligen en billig försäkringspremie med tanke på att jordbruketvarje är sannolikt förlorar på grund av skadeangrepp avväxtsjukdomar och insekter. Jag tror att vi tar på oss avsevärtstörre utgifter utan att motivet är starkare än vad det är här. Det pågår en utredning om förstärkning av växtskyddet,sade , som den utredningen arbetar skulle jag troatt koloradoskalbaggarna frodas väldeliga. De bryr sig inte om att avvakta vaden utredning kan ge för resultat, utan de trivs lika bra ändå. Det är riktigt att det beviljades 750 000 kronortill bekämpning av koloradoskalbaggen. Därav var emellertid 500 000 kronorersättning för preparatkostnader i samband med bekämpningen av koloradoskalbaggen.Av den summan är nu förbrukade. Resten skall levereras tillbakatill departementet . De pengarna kan alltså inte utnyttjas. Förraåret användes till invenleringsperso-nalen, till resor,lokalhyra etc. Det beloppet har också helt förbrukats, och växtskyddsanstaltenhar dessutom fått tillskjuta av andra medel, 1 propositionen föreslås nu ett förslagsanslag på 7,9mUjoner kronor. Eftersom det är ett förslagsanslag, som man alltså har lov attöverskrida, vUl jag till jordbruksministern som befinner sig i kammarenframföra den förhoppningen att departementet om det skulle bli så olyckligtatt en invasion eller tUlväxt av koloradoskalbaggar-na hotar - sätter in allaresurser som är möjliga för att råda bot på detta och stoppa odjuren. Överläggningen var härmed slutad. Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemstäUt, HerrFÖRSTE VICE TALMANNEN yttrade: Propositioner ställes först i fråga om ökat anslag tillresistensbiologisk forskning och därefter i fråga om förstärkning av växtskyddsanstaltensinspektionsavdelning. Därpå företages utskottets hemställan i övrigt tillavgörande i ett sammanhang. Ökat anslag till resistensbiologisk forskning Propositioner gavs på bifall tilldels utskottets hemställan, dels reservationerna nr 7 a av i Skegrie m. fl. och nr 7 b av i motsvarande delar, och förklarades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan iSkegrie begärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den somviU att kammaren bifaller jordbruksutskottets hemställan i betänkandet nr 1 punkten 35 mom. 2 såvitt avser ökat anslag tiU resistensbiologiskforskning röstar ja, den det ejviU röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationerna nr 7 a av i Skegrie m.fl. och nr 7 b av i motsvarande delar. Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då i Skegriebegärde rösträkning verkstäUdes votering med omröstningsapparat. Dennaomröstning gav följande resultat: Förstärkning av växtskyddsanstaltens inspektionsavdelningPropositioner gavs på bifaU tiU dels utskottets hemställan, delsreservationerna nr 7 a av i Skegrie m. fl. och nr 7 c av herrarHedin och Leuchovius i motsvarande delar, och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan i Skegriebegärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller jordbruksutskottetshemstäUan i betänkandet nr 1 punkten 35 mom. 2 såvitt avser förstärkning av växtskyddsanstaltensinspektionsavdelning röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationerna nr 7 a av i Skegrie m.fl. och nr 7 c av herrar och Leuchovius i motsvarande Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr i Skegrie begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Utskottets hemställan i övrigt Bifölls. Utskottets hemställan bifölls. Majl hade under punkten G 1 (s. 97100) föreslagitriksdagen att 1. bemyndigaKungl. Maj:t att vid inrätta en professur i markfysik enligtvad i statsrädsprotokoUet förordats, 2. till Lantbrukshögskolan:Förvaltningskostnader för /74 anvisa ett förslagsanslag av . I dettasammanhang hade behandlats motionerna 1973:1390 av herrar Grebäck (c) och Antby (fp) vari hemställtsatt riksdagenbeslutade 1. att bemyndiga Kungl. Maj:t att inrätta en tjänst somuniversitetslektor i lantbruksbyggnader vid , 2. att tiULantbrukshögskolan: Förvaltningskostnader för /74 anvisa ett iförhåUande tiU Kungl. Maj:ts förslag med förhöjt förslagsanslagav , 1973:1391 av herrar Grebäck (c) och Antby (fp) varihemställts att beslutade 1. att bemyndiga Kungl. Maj :t att inrättaen tjänst som statsagronom i produktkvaUtet vid , 2. att tillLantbrukshögskolan; Förvaltningskostnader för /74 anvisa ett iförhåUande tUl Kungl. Maj:ts förslag med förhöjt förslagsanslagav samt 1973:1443 av herrar Äsling (c) och i Holmgården(c) vari hemställts att hos Kungl. Maj:t begärde en skyndsam översynav forsknings- och försöksverksamheten på jordbruksområdet i . Utskottet hemstäUde att skuUe 1. som sin meningge till känna vad utskottet i betänkandet anfört i anledning av motionen1973:1443, 2. bemyndigaKungl. Maj:t att vid inrätta en professur i markfysik enligtvad som förordats i propositionen, 3. med bifall tillKungl. Maj:ts förslag och med avslag på motionerna 1973:1390 och 1973:1391 tiULantbrukshögskolan; Förvaltningskostnader for /74 anvisa ettförslagsanslag av . 8 a. angående vissa tjänster rörande produktkvalitet och byggnadsteknikav herrar i Skegrie (c) och Antby (fp) som ansett att utskottet under 3bort hemstäUa, att i anledning av Kungl. Maj:ts förslag ochmotionerna 1973:1390, yrkande 1, och 1973:1391, yrkande 1, samt med bifaU tiU motionerna 1973:1390, yrkande 2, och 1973:1391,yrkande 2, tiU : Förvaltningskostnader för /74anvisade ett förslagsanslag av , 8 b. angående tjänst somuniversitetslektor i byggnadsteknik av i Holmgården (c) och fruOlsson i (c) som ansett att utskottet under 3 bort hemställa, att i anledning av Kungl. Maj:ts förslag ochmotionen 1973:1390, yrkande 1, samt med bifaU tiU motionen 1973:1390, yrkande2, ävensom med avslag på motionen 1973:1391 tiU Lantbrukshögskolan:Förvaltningskostnader för /74 anvisade ett förslagsanslag av . Överläggningen rörande punkten 37 får omfatta ävenpunkterna 3847. Under den gemensamma överläggningen får yrkanden framställasbeträffande samtliga nu nämnda punkter. I det följande redovisas endast de punkter, vid vilkaunder överläggningen framställts särskilda yrkanden. Punkten 42 (Skogshögskolan: Förvaltningskostnader)Kungl. Maj:t hade under punkten Gli (s. 108-110) föreslagitriksdagen att till Skogshögskolan: Förvaltningskostnader för /74anvisa ett förslagsanslag av . I detta sammanhang hade behandlatsmotionen 1973.793 av m. fl. (c) vari hemstäUts att riksdagenbeslutade 1. att bemyndiga Kungl. Maj:t att inrätta en biträdande professur imiljöanpassat skogsbruk vid skogshögskolan samt 2. att till Skogshögskolan:Förvaltningskostnader för /74 anvisa ett i förhållande tUlKungl. Maj:ts förslag med förhöjt förslagsanslag av 16 413 000kronor. Utskottet hemstäUde att skulle 1. i anledning avmotionen 1973:793, yrkande 1, som sin mening ge Kungl. Maj:t till känna vadutskottet anfört om inrättande av en biträdande professur i miljöanpassatskogsbruk, 2. i anledning avKungl. Maj:ts förslag och med bifall till motionen 1973:793, yrkande 2, tillSkogshögskolan: Förvaltningskostnader för /74 anvisa ettförslagsanslag av . 9. av herrar Mossberger, i , ,i och samt och (samtliga s)som ansett att utskottet bort hemstäUa, 1. lämna motionen1973:793, yrkande 1, utan åtgärd, 2. med bifall tillKungl. Maj:ts förslag och med avslag på motionen 1973:793, yrkande 2, tillSkogshögskolan; Förvaltningskostnader för /74 anvisa ettförslagsanslag av . Punkten46 (Bidrag tiU viss praktiskt vetenskaplig växtförädling) Kungl. Maj.t hade under punkten G 19 (s. 120-121) föreslagit att tillBidrag till viss praktiskt vetenskaplig växtförädling för /74anvisa ett anslag av . I dettasammanhang hade behandlats motionerna 1973:931 av () och i Trobro (m)vari såvitt nu var i fråga (punkten 2) hemställts att under niondehuvudtiteln, § 19, Bidrag till viss praktiskt vetenskaplig växtförädling /74 beslutade anslå ett med förhöjt anslag tUl samt 1973:1396 av m.fl. (c, fp, m) varihemställts att såsom bidrag till växtförädlingsarbetet vid AlgotHolmberg och anvisade ett anslag av och således tiUBidrag tUl visspraktiskt vetenskaplig växtförädling för /74 anvisade ettanslag av . att med bifall tUl Kungl. Maj:ts förslag och medavslag på motionerna 1973:931, yrkande 2, och 1973:1396 tiU Bidrag tiU visspraktiskt vetenskaplig växtförädling för budgetåret 1973:74 anvisade ett anslagav . 10. av herrar i Skegrie (c), Antby (fp) och (), (), i Holmgården (c), i (c) samt () som ansett att utskottet bort hemstäUa, att i anledning av Kungl.Maj:ts förslag och motionerna 1973:931, yrkande 2, och 1973:1396 tUl Bidrag tiUviss praktiskt vetenskaplig växtförädling för /74 anvisade ettanslag av . HerrHANSSON i Skegrie (c): Under punkten 37 tas upp vissa tjänster vidlantbrukshögskolan. Det gäller en lektor i byggnadslära och en statsagronom iproduktutveckling. En av de viktigare frågorna för vårt jordbruk - och enfråga som blir aktuellare allteftersom rationaliseringen fortskrider - ärsammanslagningen av egendomar, och därmed kommer byggnationen vid egendomarnaatt bli ett ganska stort problem. När två gårdar slås ihop är i allmänhetbyggnaderna vid vardera gården för små för den samlade större arealen. Eftersomdet är för arbetsamt att hålla djur vid två skUda gårdar står man vanligeninför valet att antingen slopa djurhållningen på den ena fastigheten ellerbygga ut stallarna så att alla djuren kan samlas på ett ställe. Då byggnadsverksamheten är ett praktiskt taget 100-procentigtskyddat område med en monopolism som är oöverträffad inom varje annat område,har byggnadskostnaderna i vårt land drivits upp till en sådan nivå att i varjefall jordbruket knappast har råd att anlita denna verksamhet. Om jordbrukarnaöver huvud taget skall kunna förnya eller omändra sitt byggnadsbestånd påekonomisidan måste de i de allra flesta fall utföra sådant arbete med den egnaarbetskraften; i annat fall är det oftast ekonomiskt omöjligt. Men för att jordbrukarna skall kunna göra detta fordrasrådgivning och möjligheter till utbildning för framför allt den yngregenerationen som träder tUl på de här större egendomarna. är detinte välbeställt med denna form av service. Det försiggår visserligen forskningpå jordbruksbyggnadsområdet, och många bra resultat har nåtts och omsatts ipraktiskt bruk. Men när det gäller för jordbrukarna att omsätta resultaten påsina gårdar är rådgivningen och servicen otillräcklig. Det sker nu en viss undervisning på ibyggnadslära, men den bör utvidgas och förstärkas. Den upprätthålles förnärvarande genom tillfälliga anslag, och man säger från högskolans sida att detinte 4 protokoll 1973. kanfortsätta på detta vis. Man behöver där en bättre utbUdning i byggnadslära förde blivande agronomerna, så att dessa i sin tur kan via undervisningen vidlantbruksskolorna eller som tjänstemän vid lantbruksnämnderna bistå jordbruketmed råd i byggnadsfrågor. När 1967 beslöt att forcera sammanslagningen avjordbruken till större enheter borde man också ha haft klart för sig vilkaföljdproblem som uppkommer. Därför tycker jag det bör vara en moraliskskyldighet att se till att det beslut som då fattades omstrukturrationaliseringen följs upp, så att alla detaljer som berörs avbeslutet blir tillgodosedda. Jag hoppas fördenskull att jordbruksministernsnarast ser tUl att byggnationen inom jordbruket underlättas på det sätt somföreslås i reservationen 8, nämligen genom alt vi rustar upp undervisningen iämnet vid högskolan och därmed indirekt också vid andra undervisningsanstalter. Det är ingen överdrift att säga att svenskajordbruksprodukter håller en mycket hög kvalitet till skUlnad från vissaimportvaror. Många faktorer har medverkat tUl dessa kvalitativa framsteg hosjordbruksprodukterna. Det är god utbildning av jordbrukarna, rationellametoder inom såväl animalie- som vegetabilieproduktionen och en hög standardinom förädlingsledet. Jordbruket kan därför med mycket gott samvete gå in förden propagandakampanj för svensk mat som pågått under det här året och somfortsätter men som tyvärr orsakat sura miner på konkurrenthåll. Konsumenterna kräver också goda och framför allt friskalivsmedel av hög, förädlad kvalitet. För kontrollen härvidlag har vi inrättatlivsmedelsverket och . Det är alltså kontrollorganen som vi harhunnit skaffa oss, och det är gott och väl att de finns. Man är emellertid inte lika intresserad, tycks det, av attbistå producenterna och förädlingsindustrin med forskning och undervisning föratt kunna bibehålla och vidareutveckla produktkvaliteten i fråga omjordbruksprodukter och trädgårdsprodukler. Från vår högsta utbildningsanstalt,, har begärts en tjänst som statsagronom just i ämnetproduktkvalitet. Om en sådan tjänst inrättades skulle undervisning ochforskning få det stöd som behövs för att uppfylla de krav som vi ställer genomde nämnda kontrollorganen. Den blygsamma utgift som en sådan tjänst åsamkarstatsverket anser man att vi inte har råd med. Men vi har råd att utan atttveka offra mUjoner på kontrollen i stället. Jag tycker det är dåligt ställtmed logiken i de här sammanhangen. sker produktutvecklingen vid laboratorierinom jordbrukets ekonomiska föreningsrörelse på slaktens, mejeriväsendets ochspannmålsproduktionens områden. Men kvar står att de vetenskapsmän som arbetardär måste utbildas någonstans, och de måste ha handledning någonstans ifrån.Och den utbildningen kan de bäst få, om vi förstärker den här sektorn pålantbrukshögskolan. Jag tycker att den lärartjänst som det här gäller kaninordnas bland åtgärderna för en bättre miljö. Vår dagliga kost bör vi värderalika högt som andra trivselmoment. God bostad och god arbetsmUjö äringredienser i en hög levnadsstandard, men minst lika viktigt är att uppehållaoch utöka en hög standard beträffande vår dagliga kost. Med det anförda ber jag att få yrka bifall till Nr 52 reservationen 8 a.