prot · FW0964 · 1973-12-31 00:00:00 — Åtgärder mot vissa våldsdåd med internationeU bakgmnd § 1 Justerades protokoUen för . § 2 Föredrogs och hänvisadesKungl. Maj :ts propositioner nr 73 tUl finansutskottet och nr 95 tUl trafikutskottet. § 3 Föredrogs och hänvisades motionerna nr 1748tiU lagutskottet, nr 1749och 1750 tUl näringsutskottet, nr 1751och 1752 tiU finansutskottet, nr 17531757 tiU socialförsäkringsutskottet, nr 1758 yrkandet A tiU skatteutskottet och i övrigt tUlinrikesutskottet, nr 1759 yrkandena 8 b och 8 c till skattenIskottet samt iövrigt tUl inrikesutskottet, nr 1760 yrkandena A 2, A 4 och A 5 tiU skatteutskottet, A 6, A 7 och A 11 tUl IrafUcutskotlel samt i övrigt tUl inrikesutskottet, nr 1761 1766 tUl inrikesutskottel, nr 1767liU lagutskottet, nr 1768och 1769 till socialförsäkringsutskottet samt nr 1770-1777 tiU inrikesutskottel. § 4 Föredrogs och bifölls interpellationsframställningarnanr 7274. § 5 Föredrogs justUieutskotlets betänkande nr 16 ianledning av motion angående straffpåföljden vid totalvägran av värnpliktig. Utskottets hemstäUan biföUs. § 6 Åtgärder mot vissa våldsdåd med internationellbakgrund Föredrogs justitieutskoltetsbetänkande nr 18 i anledning av propositionen 1973:37 i vad avser förslag tUllagstiftning om åtgärder mot vissa våldsdåd med internationell bakgrund jämtemotioner. I propositionen 1973:37 hade Kungl.Maj:t, under åberopande av utdrag av statsrädsprotokoUet över justitieärendenför och efter hörande av lagrådet, föreslagit attanta i propositionen framlagda förslag tUl I. lag om särskUda åtgärder tUl förebyggande av vissavåldsdåd med internationell bakgmnd. Åtgärder mot vissa våldsdåd med internationell bakgrund 2. lag om ändring i utlänningslagen(1954:193), 3. ändring i detförslag tiU lag om ändring i rättshjälpslagen (1972:429) som lagts fram iKungl. Majts proposUion 1972:132, 4. lag om ändringi lagen (1937:249) om inskränkningar i rätten att utbekomma allmännahandlingar. Därjämte hade föreslagits attriksdagen skulle tUl Lokala polisorganisationen; Förvaltningskostnader /74 under andra huvudtiteln (p. B 6) anvisa ytterligare 632 000kronor. Beträffande propositionens huvudsakliga innehåll anfördesföljande: "Genom propositionen, som grundas på en rapport avkommissionen för förebyggande av pohtiska våldsdåd, framläggs förslag till enlag om särskUda åtgärder tUl förebyggande av vissa våldsdåd med internationeUbakgrund. Därjämte föreslås vissa följdändringar i annan lagstiftning. Genomden särskilda lagen vidgas möjligheterna tUl avvisning och utvisning av vissautlänningar. Reglerna innebär att utlänning skaU kunna avlägsnas ur riket omdet finns grundad anledning anta all han tUlhör eller verkar för organisationeUer grupp, som genom sin tidigare verksamhet visat atl den systematisktanvänder våld, hot eller tvång för politiska syften även mot oskyldiga personeri främmande land och därför kan befaras göra det också i . Beträffande förfarandet föreslås att ienlighet med av Kungl. Maj t meddelade föreskrifter skall upprätta enförteckning över utlänningar som skall avvisas enligt den nya lagen. Beslut om avvisning skall meddelas av polismyndighet pågrundval av förteckningen. Om utlänning, som finns upptagen på förteckningen,påslår att han är politisk flykting och påslåendet ej är uppenbart oriktigteller om han innehar visering, uppehåUstillstånd eUer bosättningsliUstånd,skall ärendet understäUas Kungl. Detsamma skall gälla i de fall dåutlänning bör avvisas enligt den nya grunden men ej är upptagen påförteckningen. Beslut omutvisning meddelas av Kungl. I fråga om verkställighet av beslut om awisning ochutvisning avses utlänningslagens regler härom komma atl gälla. Om utlänningenpåstår atl han är politisk flykting och påståendet inte är uppenbart orUctigt,skall verkställighetsärendet underställas Kungl. Maj;t. För kontroU och övervakning av utlänning som enligt Kungl.Maj:ts prövning bedömts lUlhöra med lagen avsedd organisation eUer grupp mensom på grund av politiskt flyktingskap eller annan särskUd anledning tUlåtitsstanna kvar i landet, föreslås dels att Kungl. Maj:t skaU kunna meddelaföreskrifter med inskränkningar och villkor för hans fortsatta vistelse här,dels att sådan utlänning under vissa villkor skaU kunna bli föremål för bl. a.husrannsakan, kroppsvisitation, kroppsbesiktning, brevkontroll ochtelefonavlyssning. Tvångsåtgärderna föreslås få tillgripas om de är avbetydelse för all utröna om organisationen eller gruppen i fråga planerar ellerförbereder åtgärd som innebär hot mot allmän ordning eller säkerhet. FörtiUslånd till brevkontroU och telefonavlyssning erfordras att domstol funnit Den särskUda lagen föreslås träda i kraft den 15 aprU 1973och gälla liU och med den 14 aprU 1974." I detta sammanhang hade behandlats motionerna 1973:1602 av i m. fl. (s) varihemstäUts 1. att rUcsdagen isamband med behandlingen av proposition 1973:37 skuUe anhåUa alt Kungl. Maj tefter rUcsdagens antagande av propositionens förslag till lag om särskildaåtgärder till förebyggande av vissa våldsdåd med internationell bakgrundföranstaltade om översyn av lagen med hänsyn lagen tUl vunna erfarenheter avdess tUlämpning i syfte att ytterligare förstärka rältssäkerhetsgarantierna isamband med en eventuell framtida förlängnmg av lagens giltighetslid, 2. att riksdagenvid behandlingen av nämnda lagförslag skulle företa sådan ändring eUer sådantlUlägg i 13 § som möjliggjorde ytterligare mskränkning av den personkrets somhade rätt att granska uppteckning från telefonavlyssning utan betydelse för detändamål som föranlett avlyssningen alternativt anhålla om administrativalUlämpningsföreskrif-ter i detta syfte, 3. alt rUcsdagen isamband med behandlingen av proposition 1973:37 skulle hos Kungl. Maj:t anhåUaom översyn från rättssäkerhets- och inlegritelssynpunkter av samthga de lagrumberörande telefonavlyssning som kom alt föreligga efter antagande avlagen om särskUda åtgärder tUl förebyggande av vissa våldsdåd medinternationell bakgmnd, 1973:1603 av m. fl. (s), 1973:1604 av m.fl.(vpk) vari hemstäUts att skulle avslå propositionen. Åtgärder mot vissa våldsdåd med internationeU bakgrund 1973:1605 av m. (fp) vari hemställts alt vid behandling av Kungl. A. avslå förslag till lag om särskilda åtgärder tillförebyggande av vissa våldsdåd med internationell bakgmnd, B. begära förslag till de ändringar i utlänningslagen,och som erfordrades för bekämpande av vissa våldsdåd med internationell bakgmnd, C. besluta ge Kungl. Maj:l till känna vad som i motionenanförts om internationeUa överenskommelser och de rättsvårdande organens resurser, 1973:1606 av i m. fl. (fp), 1973:1607 av m. fl. (c), 1973:1608 av () varihemstäUts alt beslutade A. att 1 § lagen om särskUda åtgärder lUl förebyggande avvissa våldsdåd med internationeU bakgmnd skulle erhålla av motionären den 6 aprU 1973 Åtgärder mot vissa våldsdåd med internationell bakgrund föreslagenlydelse, innebärande att endast utlänning som uppenbarligen lUlhörde eUerverkade för organisation av del slag det här gällde skulle komma i fråga föravvisning och alt som viUkor för avvisning krävdes att det skäligen kundemisstänkas att utlänningen kom att utöva eller medverka i våldsdåd, varvidbeslutanderätten rörande tUlämpningen av 1 § skulle läggas på rUcsdagen, B. att 10 § samma lag skuUe erhålla av motionärenföreslagen lydelse, innebärande bl. a. att tvångsmedel skulle få tillgripas endast om det förelåg skälig misstanke att utlänningen planerade eller förberedde åtgärd som utgjorde hot mot aUmän ordning och säkerhet, C. att 12 § samma lag skulle erhåUa av motionären angivenlydelse, innebärande att även beslut om tiUstånd tiU tvångsåtgärder enligt 10 § lagförslaget skulle meddelas av , samt 1973:1609 av () varihemstäUts att skulle avslå propositionen. A. att rUcsdagen beträffandebehovet av den i propositionen 1973:37 föreslagna lagstiftningen skuUe avslå motionerna 1973:1604, 1973:1609 och 1973:1605 i motsvarande del, B. atl beträffandebehovet av särskUd lag mot internationel la våldsdåd, m. m. skulle avslå motionen 1973:1605 i motsvarande del, C. att beträffandebeviskraven för awisning med avslag på motionerna a) 1973:1606(motionsyrkande 1), b) 1973:1607(motionsyrkande 1) och c) 1973:1608(motionsyrkande A, delvis), alla i denna del skulle bifalla propositionensåvitt avsåg 1 § första stycket i förslaget till lag om särskilda åtgärder tUlförebyggande av vissa våldsdåd med internationell bakgmnd, D. att beträffandebeslutande organ m. m. med avslag på motionen 1973:1608 i denna del (motionsyrkande A, delvis) skulle bifaUa propositionen såvitt avsåg 1 § andra stycket i det under C ovan angivna lagförslaget, E. atl beträffandeoffentlighet av vissa beslut skulle avslå motionen 1973:1603 i denna del (motionsyrkande 1) och motionen 1973:1607 i denna del (motionsyrkande 2), F. atl rUcsdagenbeträffande inrättandet av en särskUd nämnd med avslag på motionen 1973:1606 i denna del (motionsyrkande 2) skulle bifalla propositionen såvitt avsåg 3 § i det under C ovan angivna lagförslaget, G. att beträffandebeslutsförhel i och invandrarverket skulle avslå motionen 1973:1606 i denna del (motionsyr kande 3), H. att beträffande användande av tvångsmedel medavslag på motionen 1973:1608 i denna del (motionsyrkande B) skulle bifallapropositionen såvitt avsåg 10 § i det under C ovan angivna lagförslaget, J. attriksdagen beträffande tUlstånd tUl användande av tvångsmedel med avslagpå motionen 1973:1608 i denna del (motionsyrkande C) skulle bifallapropositionen såvitt avsåg 12 § i det under C ovan angivna lagförslaget, K. att beträffande granskning av uppteckningfrån telefonavlyssning med avslag på motionen 1973:1602 i denna del (motionsyrkande2) skulle bifalla propositionen såvitt avsåg 13 § i det under C ovan angivnalagförslaget, L. atl rUcsdagen för sin del skuUe anta enikraftträdandebestämmelse för det under C ovan angivna lagförslaget med avutskottet föreslagen lydelse, innebärande att lagförslaget skulle träda i kraftden och gäUa tUl och med den 30 aprU 1974, M. att skulle bifalla propositionen såvitt avsågdet under C angivna lagförslaget i den mån det icke behandlats ovan, N. att beträffande översyn av den under Cangivna lagen skulle avslå motionen 1973:1602 i denna del (motionsyrkande 1), O. att beträffande översyn av bestämmelsernarörande telefonavlyssning i anledning av motionen 1973:1602 i denna del(motionsyrkande 3) gav Kungl. Maj:t tiU känna vad utskottet i detta hänseendeanfört, P. att beträffande viss information iawisningsärende skulle avslå motionen 1973:1603 i denna del (motionsyrkande 2), Q. att för sin del skulle anta en ikraftträdandebestämmelseför de i propositionen framlagda förslagen tUl lag om ändring i utlänningslagen(1954:193) och tUl lag om ändring i lagen (1937:249) om inskränkningar i rättenatt utbekomma aUmänna handlingar med av utskottet föreslagen lydelse, innebärandeatt angivna lagförslag skulle träda i kraft , R. atl skuUe bifalla de i propositionenframlagda lagförslagen i den mån de icke behandlats ovan. Åtgärder mot vissa våldsdåd med internationeU bakgrund 1. av (vpk) som beträffande behovet av deni propositionen föreslagna lagstiftningen ansett att utskottet under A bort hemställa, att med bifaU tiU motionerna 1973:1604 och1973:1609 och i anledning av motionen 1973:1605 skulle avslå propositionen1973:37, 2. av fm () samtherrar (), i (c). Polstam (c) och Schött (m), som beträffande översyn av bestämmelserna rörande telefonavlyssning ansett att utskottet under O bort hemstäUa, alt skuUe avslå motionen 1973:1602 i denna del(motionsyrkande 3). i (vpk): I kommunisternas partiprogramheter det i punkt 4: "Partiet förpliktar sig att delta i och utvecklavarje rörelse, som befordrar det arbetande folkets intressen. Åtgärder mot vissa våldsdåd med internationeU bakgrund tung i ochslåss för varje utvidgning av folkets demokratiska rättigheter." Det är en programpunkt som vägleder oss i varie fråga, därkapitalintressens och myndigheters makt över människor står tUl diskussion.Den gör ställningstagandet tiU propositionen 37 hka självklart som förpUktande- entydigt avslag. Jag yrkar redan här bifaU liU reservationen 1 vid punkten Ai betänkandet av kamrat . Varje klassamhälle har sin klassjustis, så också detsvenska. Dess värderingar är borgerliga, dess mål att slå vakt om detbestående, dess lag och praxis drabbar olika i olika klasser. Men också enklassjustis kan växla utseende. Den kan äga rättsstatens kännetecken - fastaoch förutsebara principer i tillämpningen, bestämda krav på bevisföring,bestämda rättigheter för en misstänkt eller anklagad, klarhet i definitioner,tydliga gränser för administrativa befogenheter. Urholkas dessa principer,avlägsnar man sig från rättsstaten. Kammaren ställs i en unik situation.Sedan det demokratiska genombrottet har det aldrig i fredstid förekommit attmyndigheter föreslagits få så stora befogenheter att ingripa mot människor påså lösa grunder. ViU man finna jämförelser får man gå tUl Bildtskamunkorgslag mot samhäUsfarlig agitation eller tUl den svartaste europeiskakrigstiden, när det administrativa godtycket kunde sända radikala arbetare tUlinterneringsläger. Dessa jämförelser är sannerligen inga överdrifter. Ty vadhandlar det om ? Det gäller alt upphäva ett grundläggande rättskrav,kravet på att bestämda typer av tvångsmedel icke får användas med mindre än attgmndad misstanke om brott föreligger mot enskUd person. Enligt propositionenskall alla dessa tvångsåtgärder, också de mest vittgående som lagen känner,kunna användas utan att sådan gmndad misstanke kan påvisas. Utlänning skall kunna avvisas eller utvisas utan vare sigmisstanke eUer bevisning i lagens mening. Utlänning skaU kunna underkastashusrannsakan, kroppsvisitation och kroppsbesiktning på enkelt beslut avpohsen, utan att vara skäligen misstänkt för brott. Utan atl något konkretbevis, något indicium av juridisk valör eller någon gmndad misstanke i lagensnuvarande mening föreligger skall myndigheterna kunna granska vederbörandespost- och telegrafförsändelser och avlyssna den telefonapparat han innehareller kan antas använda. Jag vUl särskUt understryka två ting. Telefonavlyssninghar hittUls varit en tvångsåtgärd som kringgärdats med ganska strama formellaregler. Den får användas endast vid grundad misstanke om grova brott. Undantaghar givits lag om särskUda tvångsåtgärder, där också vissalindrigare brott samt stämpling och förberedelse kan föranleda avlyssning.Likaså kan numera telefonavlyssning förekomma vid misstanke om grovt narkotikabrott. Vad man nu föreslår är atttelefonavlyssning skall kunna förekomma också mot den som icke är misstänkt, påbasis av antagande om vad han eUer hon eventueUt kan tänkas göra. SärskUduppmärksamhet förtjänar det faktum att man kan avlyssna även svenskamedborgares telefoner om utlänning som kan antagas begå terrorhandling, kanantagas begagna svenskens telefon. Två gånger har restriktionerna mottelefonavlyssning uppluckrats. dags attgrunda dem mte på misstanke utan på ell ensidigt antagande från myndigheten. Kännetecknet på hänsynslöshet och godtycke ärdess brist på redovisad grund och sakunderlag. Kännetecknet på terrorlagen ärdess uppbyggnad på antaganden, gjorda internt i byråkratin. Och det är intefråga om enkla antaganden, det är fråga om antaganden som är staplade ovanpåvarandra. Se på första paragrafen i lerrorlagen! Tvångsåtgärder avdjupt ingripande natur för individen kan företas om "det finns gmndad anledning antaga atl han tUlhör eUer verkar för organisation eller gmpp som på grund av vad som är känt om dess verksamhet kan befaras här i riket använda våld, hot eller tvång---- ." Herr statsrådet , ärade kammarledamöter! Kan någonsvara oss på de många frågor som här uppslår? Om det inle behövs grundadmisstanke, vad betyder då "antaga"? Vad betyder att "verkaför"? Vad är en "gmpp" tUl skillnad från en organisation? Huravgör man tUlhörighet till grupp? Hur bhr en grupps verksamhet känd vUkaländers polismakt är det man skaU byta upplysningar med för all få grund försina antaganden? På vUken gmnd skaU man kunna antaga, alt någon verkar för engrupp som kan befaras begå viss brottslig handhng? Misstanke fordrar visstkonkret sakunderlag. Antaganden om att någon verkar för någon som kan befarasgöra någol kräver inget underlag alls. Det kräver bara ett subjektivt tyckandesom gmnd för viltgående tvångsåtgärder. 1 stort sett när den vUl kanmyndigheten konstruera anlaganden och befaranden. Förmår den inle själv, kanden få hjälp av andra länders polismakt och man frågar sig vUka länder? HerrLidbom och hans medhjälpare kan med denna lag bakom sig lugnt och säkertdeklarera; vem som är terrorist, det bestämmer vi. Detta har aldrig i moderntid kunnat förekomma i . Men är tidpunkten kommen. VUka organisationer kan antagas vara terroristiska? Delfinns klara exempel, som understrukils av vårt parti här ikammaren. Det klaraste är Ustasja-gmpperna. Men lagen syftar mot andra gmpper,Uslasja-dåden är förevändningen. Den offenthga kritiken mot lagen har gettuttryck för farhågorna att det är fråga om ett slagträ mot progressivaorganisationer, befrielse- och motståndsrörelser. På s. 21 i propositionenförsäkrar föredragande statsrådet att så inte blir fallet. Det är en märkligförsäkran. För det första är någon garanti av detta slag inle antydd i självabestämmelserna, det är statsrådels personliga deklaration, och den håller baraså länge han är statsråd. För det andra rubbas själva lUllron härtUl genom denkommissionsrapporl, varpå propositionen grundas. Som exempel på terrorism nämnsdär ullryckUgen Tupamaros i Umguay, aktioner av motståndsgrupper i Brasihen,och . Grekiska motståndsgrupper nämns utan närmareprecisering. Rapporten talar svepande om "palestinska organisationer"utan atl göra skUlnad mellan Svarta september och andra gmpper. Man refererartill exempel från och . Om detta är exempel på terrorism, då är deten helt annan definition än statsrådet offentligen påstått skaU gäUa. Vilkendefinition skall gälla? Vem förtjänar tUltro - sompropositionsskrivare eller som kommissionsledamot? Åtgärder mot vissa våldsdåd med internationeU bakgrund Åtgärder mot vissa våldsdåd med internationell bakgrund brukar varaså, all den som säger en sak ena dagen och en annan inle allsförtjänar tUltro. Och verkUgl avslöjande är föhande formulering på s. 97 ipropositionen: "Det är inte möjligt att ange vad som skaU krävas för atten organisation eUer grupp skaU anses omfattad av denna beskrivning. "Detta strider mot garantin på s. 21. Del är ett erkännande av den medvetnaoklarhet man här söker införa. Men - så kommer lagens anhängare alt säga ni kommunistersom ständigt krävt åtgärder mot Ustasja-terrorismen, varför vUl ni nu inte varamed om att ge myndigheterna möjligheter? Jag har redan nämnt alt vi har skälför uppfattningen att lagen är riktad åt helt annat håU än mot Ustasja. Dettabekräftas om man ställer sig vissa praktiska frågor. Hur skall t. ex. bestämmelserna om utvisning och avvisningkunna drabba Ustasja-anhängare? De betraktas ju konsekvent av regeringen sompohtiskt förföljda med rätt till asyl. De är höjda över detta slagsrepressalier. Och de Uslasjamän som vistats här och fått svenskt medborgarskapär ju inle berörda av lagen över huvud, eftersom den uteslutande riktar sig motutlänningar. Mot dem kan inte tvångsåtgärder tUlgripas på de grunder lagen ger.De har en stark och garanterad rättsställning här i landet tUl skUlnad frånaraber, brasUianare eUer portugiser. Om man velat drabba Ustasja, varför tarman då en sådan lag? Och varför suspenderar man viseringsfrihetsavtalet med , om det är Ustasja man vUlkomma åt? Om utländska Ustasja-män reser in i , tror någon då all de mednågon större sannohkhet är att vänta från ? De harsina högkvarter i , eUer . Och varför sprider myndigheterna sädana märkliga ryktenkring dessa sammanhang? Här har man i för någon tid sedan häktat helastyrelsen i Ustasja-organisalionen HOP herrar Skopic, Gubo, Babic, Mikuhc,Lugarovic m. fl. Detta hade ju varit en godbit för regeringen om man velat hamotiv för terrorlagen. Ändå har det varit så förunderligt lyst om dessa herrar ochderas verksamhet på kroatiska klubben. I släUet har polis och åklagare gjortantydningar om "risk för diplomatiska förveck-hngar" och om"anti-grupper" ett fint sätt att hänsyfta på officiell jugoslaviskagentverksamhet i . Det är etl vidarebefordrande av jusl sådana ryktensom Ustasja själv sprider för atl avleda uppmärksamheten. Och varför spridesrykten om att man i skuUe hälsa regeringsåtgärderna medtUlfredsställelse och all man rent av skuUe därifrån ha önskat ett upphävande avviseringsfrihetsavtalet? Sådana påståenden saknar grund. Jugoslaviska talesmänhar aldrig uttalat sig för terrorlagen. har aldrig önskatsuspendering av viseringsfrihetsavtalet, tvärtom. Vi vet detta. Vi har låtitkontroUera dessa uppgifter på högsta ort i . Därför frågar vi oss varfördet ges luft åt sådana rykten här i . Som vi uppfattar det är dessaåtgärder inte riktade mot Ustasja. De tycks snarare vara ett slags förtäcktarepressaUer mot för dess kritik mot svenska myndigheter. Och om det vore Ustasja, som lagen riktade sig mot, omherr garanti tUl befrielserörelserna vore reeU, varför hemställer dåSvenska flyktingrådet tUl justitieutskottet att avvisa propositionen? a. anslutna Amerikanska deserlörskommiltén,InternationeUa kvinnoförbundetför fred och frihet, , ,, Nykter-helsorganisalionen ,stockholmsdistriklet. Svenska freds- ochskUjedomsföreningen, i , m. fl. Varför faller inte dessa organisationerherr om halsen för hans lag? Därför att de har erfarenhet av dessa tingoch inser att siktet är inriktat åt annat håll än Ustasja. Det förs väpnad befrielsekamp av oppositioneni många länder, där detta är den enda möjliga formen av opposition. I dessaländer råder ett fätalsförtryck. Detta förtryck är i många faU direkt lieratmed den amerikanska imperialismen. Diplomater, kapitalägare och CIA-mänsamverkar med den inhemska ohgarkin. I sådana fall kommer befrielserörelsernaibland att rikta sig mot imperialismens agenter, samarbetsmän och polisspioner.Det är detta som kommit USA.s regering att söka få andra länders regeringar attinskrida mot befrielserörelser och att få befrielserörelserna inrangerade underbeteckningen terrorism. Att bistå i detta syfte är lagens objektiva ändamål.Det är därför kommissionsrapporten är så angelägen att klassificera så mångabefrielserörelsers handlingar som terrorism. Det är därför man inte ens nämnerden terrorism som utövas av den amerikanska imperiaUsmen och de nationeUaoligarkier den understöder. Givelvis finns det verklig terrorism. Givetvis är detnödvändigt att förhindra dess ohka uttryck. Del är också vår uppfattning, ochvi har drivit den ivrigare än någon annan i samband med Uslasja-rörelsenshandlingar här i . Men lösningen på delta ligger inte i en lag, somsopar undan elementära krav på rättstrygghet och bedömningsunderlag. Nuvarande lagar ger stort utrymme för åtgärder motterrorismen. En genomgång visar detta. Om misstanke för brott föreligger kan häktning vidtagas omför brottet är stadgat fängelse eUer mer. Föreligger fara för denmisstänktes awikelse från riket, kan häktning ske under alla omständigheter. Tvångsåtgärder som reseförbud, beslag, husrannsakan ochkroppsvisitation kan tUlämpas vid misstanke för sådana brott som t. ex. mord,misshandel, människorov, olaga frihetsberövande, olaga tvång, olaga hot,utpressning, mordbrand, allmänfarlig ödeläggelse, sabotage, kapning avluftfartyg, urkundsförfalskning, ohörsamhet, hets mot folkgmpp, våld eUer hotmot tjänsteman, skydd för brottsling, främjande av flykt samt försök,förberedelse och stämpling lUl sådana brott. Reseförbud kan alltid meddelas omden misstänkte kan befaras ge sig ur riket. Beslag av brev och telegram kan företas redan nu vidmisstanke om brott för vUkel stadgas fängelse, exempelvis grovmisshandel, olaga frihetsberövande, mordbrand. Telefonavlyssning är möjlig vid misstanke om brott förvUket stadgas fängelse eUer mer, t. ex. mord, människorov, mordbrand,allmänfarlig ödeläggelse och grovt sabotage.