prot · FW0941 · 1973-12-31 00:00:00 — De kan inte komma undan kritiken genom atthänvisa till sin tjänstemannaställning. Men åter till resonemang. Han säger att detär "oklart" vilka regler för diplomatisk verksamhet som jag syftarpå. Nog känner väl utrikesministern till en del av det som finns. Diplomatersverksamhet regleras bl, a, av av som Sverigeratificerade 1966, Vidare finns det i eget departement enomfattande verksamhet där man bl, a, kan finnaföljande, nämligen att en svensk diplomat skall "avhålla sig från sådanauttalanden eller åtgärder som kan vara ägnade att skada hans tjänsteställning ellerlända till förfång för svenska intressen". Statstjänstemannalagens 13 § är intressant. Den handlar omstatstjänstemans möjligheter att åta sig extrauppdrag. Där stadgas att sådantextrauppdrag inte får rubba förtroendet till tjänstemannen eller skadamyndighetens anseende. Jag tycker mig märka att herr utrikesministern citeradedenna paragraf med ett visst gillande och tolkar detta som ett indirekt svar påden andra frågan i min interpellation. Annars är utrikesministern svävande på denna punkt. Det ärsynd, ty min fråga ställdes mot bakgrund av att bl, a, den ansedda norskatidningen uppmärksammat vad som håller på att hända i pådetta område, I enledare för skrev följande: När en ambassadör offentligt engagerar sig tUl fördel förde synpunkter som regeringen i det land där han är stationerad företräder ochuppträder som journalist i en stat som är mycket noga med vilka journalisterden släpper in, dä tillfogar han sin egen utrikesdänst obotlig skada. Desstrovärdighet försvagas, och varje utrikestjänst behöver trovärdighet. Inteheller detta är vårt problem - det är , Men bara till en viss punkt,och denna punkt har passerats. Tidningen påpekar fortsättningsvis att de nordiska ländernagenom åren har gjort mycket för att samordna sin politik på skilda fält. Det ären linje som det inte stått politisk strid om i något av länderna. Det harstyrkt ställning ute i världen att det varit på det sättet. Det hargett ord tyngd i internationella fora att fem stater stått samman imånga frågor. Det har varit positivt. Jagfortsätter att läsa ur ledare. När en nordisk diplomat sätter sig över alla regler förinternationell kutym, inverkar det också på ställning ute i världen.Det mest nedbrytande som kan ske för ett lands utrikestjänst är inte attlandets politik möter kritik. Det är att utrikestjänstens personal icke blirtagen på allvar! Citatet urAftenposten visar att den svenska utrikesförvaltningen är Ang. svenska diplomaters utåtriktade utrikespolitiskaaktivitet Ang. svenska diplomaters utåtriktade utrikespohtiskaaktivitet utsatt fören kritisk granskning också i vårt grannland. Jag tycker nog att de härciterade synpunkterna är värda ett beaktande även från sida. Man läser ibland i pressen om den "nyatypen av diplomater". Vari det "nya" skulle bestå är oklart.Förmodligen avses att de är mera samhällstillvända, mera socialt inriktade,mera benägna att spegla alla sidor av staioneringslandet i sin rapporteringhem. Om det är detta som avses, så har jag ingenting att invända. Jag har haftförmånen att komma i kontakt med många svenska diplomater över hela världen ochhar ofta beundrat deras kunskaper om värdlandet, deras arbetsförmåga ochobjektivitet. Men vissa tidningar t, ex, och även vissa politiker läggeri begreppet "ny diplomati" också in något annat, nämligen ettpolitiskt engagemang och handlande. Då är jag genast tveksam. Det skulle varaolyckhgt för den svenska utrikesförvaltningen och för vårt lands .samfälldaintressen, om svenska diplomater gjorde till vana att ensidigt och offentligtta ställning i politiska frågor som berör främmande makter. Detta är någonting som ankommer på regeringen ochriksdagen. Jag tänker nu inte bara på konflikter mellan olika länder utan ocksåpå känsliga inre förhållanden. Det finns förvisso mycket i främmande länder,även närbelägna sådana, som kan kritiseras. Man behöver inte precis leta efterexempel. Alla är nog överens om att det vore orimligt om svenska diplomateroffentligen bödade kritisera länder som vi upprätthåller diplomatiska förbindelsermed. har upprepade gånger slagit fast att diplomatiska förbindelserär något som vi skall ha, oavsett om vi gUlar samhällssystemet i en främmandemakt eller inte. Att en svensk diplomat följer gängse internationellaspelregler betyder sålunda inte eftergivenhet mot våld, förtryck, bristandedemokrati eller liknande företeelser. I sitt interpellationssvar säger utrikesministern att jagtillåter mig ogrundade insinuationer, när jag i min interpellation påpekarvikten av att det ur jämlikhetssynpunkt vore stötande om andra regler gälldeför de politiska dänstemännen vad beträffar rätten att bl. a, uttala sig ipolitiska frågor. Jag har en känsla av att utrikesministern kände sig träffadav min formulering. Om han anser att likformighet råder , så kan ingenhindra honom från att i hävda den åsikten. Men jag tvivlar på attalla tror honom. Citatet ur visar att meningarna är milt sagtdelade. Men om det nu råder likformighet, så öppnar det intressanta perspektiv.Då måste det innebära att svenska diplomater har rätt att häftigt kritiseravissa internationella politiska förhållanden offentligt. Om det förhåller sigpå det sättet bör säga det i klartext. Jag tycker att det i utrikesministernsinterpellationssvar finns ett flertal bra formuleringar om hur en svenskdiplomat skall uppträda. Men det finns också oklara punkter. Hurudanverkligheten är skall vi kanske lämna därhän. Jag har i min interpellationundvikit att gå in på konkreta fall, därför att regeringsformens § 90 hindrarmig att göra del. Annars skulle jag inte ha saknat stoff. i interpellation tar uppen fråga som inte är oväsentlig och som inte heller låter sig besvaras mednågra enkla formuleringar. Det var anledningen till att mittinterpellationssvar var rätt utförligt, och jag gjorde därvid de preciseringarsom jag tror det är möjligt att göra i denna fråga, I vad här sadefinns det ingenting som ger mig anledning ändra något i svaret, och jag kaninte se pä vilka punkter som en ytterligare precisering skulle varaerforderlig. gav inte heller någon anvisning på det. Sedan tog i sitt inlägg upp en serie olikaproblem. Han började med att tala om att inte bara i utrikesförvaltningen utanäven i andra förvaltningar har vi ett växande antal tjänstemän som är politisktengagerade. Jag vet inte riktigt vart ville komma med deniakttagelsen som vi alla kan göra - om han tyckte illa om fenomenet medpohtiserande dänsteman, eller om han bara menade att politiserande tjänstemänfår ta samma konsekvenser som andra personer som uttalar sig i politiskafrågor. Mot det sista har jag ingen invändning att göra. Det ärsjälvklart, att när statstjänstemännen inte uppträder som tjänstemän utan sompohtiker får de göra det på politikernas allmänna villkor. Yttrandefrihet ochrätten att personligen ta ställning i politiska frågor utgår jag från att herrBjörck inte vUl förmena statsdänstemännen i allmänhet och inte hellerstats-dänstemän anställda i utrikesförvaltningen. Jag har understrukit att den rätten självfallet också börföreligga för utrikesförvaltningens dänsteman. är det naturligtvisväsentligt att dänstemännen i utrikesförvaltningen liksom i förvaltningen iövrigt, när de uppträder i en personlig, politisk kapacitet, är medvetna omriskerna för att deras uttalanden på grund av deras ställning kan komma attmissuppfattas. Det är därför ett självklart åliggande för dem - man kan om manså vill indirekt härleda det, inte ur , för den har ingentingatt säga i denna fråga, men ur statsdänstemannalagen och även ur den handledningsom har för dänstemännen att beakta sin ställning somdänsteman och de risker för missförstånd som deras ställning som tjänstemän kanåstadkomma. Det är från den utgångspunkten jag bedömer en i denna meningutåtriktad aktivitet, i tidningar, press, radio och TV, från mina egnatjänstemäns sida i den mån en sådan förekommer, LUcsom i skall jag avstå från attbetygsätta enskilda tjänstemän jag tror det är en fördel att vi inte gör det;det skulle skapa en rätt omöjlig situation om vi gjorde det. Jag vill därförbara göra ett mycket allmänt uttalande, som sedan må tUlämpa på dedänsteman han önskar. De diplomater som är i aktiv dänst har under den tidsom jag haft anledning att som departementschef följa dem icke uppträtt på ettsätt som skapat osäkerhet eller missförstånd om den svenska regeringensutrikespolitik. Det är för mig det helt avgörande kriteriet. Den enda källa som egentligen åberopar för enuppfattning som strider mot min, som jag här har återgivit och som ocksååterfinns i interpellationssvarets anda, är den norska tidningen 5 protokoll 1973. Ang. svenska diplomaters utåtriktade utrikespolitiskaaktivitet Ang. svenska diplomaters utåtriktade utrikespolitiskaaktivitet posten.Jag vet inte om är någon auktoritet i det här speciella fallet förherr , För den händelse någon av kammarens ledamöter icke skulle kännatill denna tidnings inställning i den speciella fråga som det här gäller villjag nämna att är en tidning som har en radikalt annorlundainställning än den i Vietnamfrågan. Jag har icke tolkatAftenpostens uttalande om vissa svenska diplomater som någonting annat än ettled i tidningens kritik kampanj, kanske man t. o. m. kan säga av densvenska regeringens och Vietnampolitik, Jag är rädd för att i denna fråga på vissa håll här i landet också kan komma attuppfattas som tillkommen av samma motiv som de jag här har tillskrivitAftenposten. HerrBJÖRCK i (m); Jag tycker att utrikesministerns yttrande atthan inte kunnat finna att någon dänsteman i utrikesförvaltningen uppträtt såatt "osäkerhet eUer missförstånd" har skapats är intressant. Detmåste då rimligtvis också innebära att enskilda dänsteman iutrikesförvaltningen i fortsättningen äger rätt till en betydligt utökadpolitisk aktivitet jämfört med vad som har varit fallet tidigare. Det måste,mot bakgrund av vad som inträffat, innebära att t. ex, beskickningschefer kanmedverka i svensk radio och TV med politiskt vinklade program, och att de harrätt att i svenska massmedia granska och ge tiU känna kritiska synpunkterbeträffande det land som de är stationerade i. Om så sker skulle det alltsåenligt herr utrikesministern inte leda till osäkerhet eller missförståndbeträffande den svenska utrikespolitiken. Jag tycker som sagt att det är ettnotabelt uttalande, som sannerligen kan få långtgående konsekvenser. Det är självfallet, herr talman, inte pä det sättet attjag har förmenat någon statlig dänsteman att engagera sig politiskt; det ärinte det saken gäller. Debatten gäller, om tjänstemän i vissa situationer, närde uppträder som representanter för utomlands, kan skada vårt landsintressen genom politiskt färgade uttalanden. Där är det tämligen meningslöstatt tala om att de bara uppträder som enskilda personer de uppfattas inte pådet sättet. sade själv i sitt interpellationssvar atttjänstemännen måste uppträda med en viss försiktighet, så att sak inteskadas. Jag skall självfallet inte heller gå in på några konkretafall här, men jag kan inte underlåta att nämna att jag efter det jaghade framställt denna interpellation blev begåvad med en helsida iregeringsorganet , som ansåg att det var mycket ohemult av mig attväcka en sådan fråga - den skulle ju kunna innebära att någon svensk diplomatblev kritiserad i riksdag. Det är därför jag drar slutsatsen, attuppträder man politiskt, får man också ta konsekvenserna av detta politiskt; dåfår man finna sig i att bli diskuterad i rUcsdag. Annars går den härekvationen helt enkelt inte ihop. Vad gäller så har jag naturligtvis inteåberopat den tidningen som ett sanningsvittne i alla frågor. Jag bara citeradeen uppmärksammad ledare i denna tidning, som ger uttryck för en ganska stor oroi våra nordiska grannländer. När sedan herr utrikesministern påstår att tidningenAftenpostens linje i Vietnamfrågan har varit så väsentligt skild från densvenska regeringens, tycker jag kanske det är en Uten överdrift. Den linje somtidningen har företrätt är ungefär samma linje som företräds iVietnamfrågan av partivänner , , , fl, TUl slut, herr talman, tycker jag nog ändå inte att jaghar fått ett ordentligt svar på den andra frågan i min interpellation. Den löd:"Vad är herr utrikesministerns uppfattning om medarbetande i press, radiooch television av svenska diplomater med artiklar och program om sinastationeringsländer?" Jag syftar naturligtvis inte där på vanligaintervjuer som görs av rent nyhetsintresse utan på ett mer eller mindre fastmedarbetande i press, radio eller television. Jag är uppriktigt sagt tveksam ommeningsfullheten i att fortsätta den här diskussionen med i , använde ordet "notabelt". Jag skullevilja säga att den skridskoåkning som i ägnade sig åt ibörjan av sitt senaste inlägg och som skulle vara en tolkning av innebörden ivad jag hade sagt dels i interpellationssvaret, dels i mitt inlägg här, var såabsurd att jag bara vill uppmana att läsa interpeUationssvaret engång tUl och att dessutom i protokollet läsa vad jag sade. Jag skall bara ta ett enda exempel. påstod attvad jag har sagt här betyder indirekt en uppmaning till våra beskickningscheferatt offentligt gå ut och kritisera sina stationeringsländer, medan jag på denpunkten explicit anför att det är "angeläget att utlandsstationeradetjänstmän undvUcer uttalanden som kan försvåra deras arbete påtjänstgöringsorten," - Jag tror inte vi behöver ägna oss mera åtcitatkonst här. Slutligen sade att jag inte besvarat den andrafrågan i hans interpellation. Det skall väl betyda att när detgäller "medarbetande i press, radio och television" lägger in ettalldeles speciellt begrepp i "medarbetande" till skillnad från deninformationsverksamhet jag rätt utförligt analyserar i interpellationssvaret.Om med "medarbetande" här menar regelbundna, avtalsbundnamedarbetarskap i de media han här nämner, vill jag bara säga att det enligt minkännedom inte föreligger något sådant avtal för någon av mig bekantutrikestjänstemän. Ang. svenska diplomaters utåtriktade utrikespolitiskaaktivitet HerrBJÖRCK i (m); Om herr utrikesministern tycker att jag åkteskridskor, när jag försökte tolka hans interpellationssvar, kan det möjligtvisbero på att interpeUationssvar i detta fall är, som jag saderedan i min inledning, mycket dunkelt och oklart i vissa punkter. Då blirtolkningarna därefter. Dessutom drog jag inte de slutsatser som herrutrikesministern påstår. Jag har faktiskt inte uppfattat hans anförande som skulle uppmana svenska beskickningschefer att göra kritiska program om sina Ang. svenska diplomaters utåtriktade utrikespohtiskaaktivitet stationeringsländer.Jag sade att det var notabelt att herr utrikesministern påstod att - härciterar jag ordagrant "osäkerhet eller missförstånd" inte i någotfall har skapats på grund av uttalanden eller ageranden av svenska diplomaterunder den tid som han varit utrikesminister. Det tyckte jag var ett intressantuttalande. Jag framhöll också, att om det inte uppkommit någraproblem trots att bl, a, tidningen påstår det - och det finns flertidningar än som kritiserat den svenska utrikesförvaltningen församma sak och om herr utrikesministern trots allt tycker att ingenting harhänt och att allt är bra på detta område, så kan detta faktiskt fåkonsekvenser. Det finns säkert många diplomater i den svenska utrikesförvaltningensom ibland känner ett behov av att säga sanningen om sina stationeringsländer,vUka de innerst inne kanske inte alltid tycker så särskilt mycket om. Jag är ledsen att jag måste återkomma tilldetta med stationeringsländerna. Behöver jag för tredje gången för upp vad som står i svaret? Där står nämligen att det är "angelägetatt utlandsstationerade dänsteman undviker uttalanden som kan försvåra derasarbete på tjänstgöringsorten". Det kan bara tolkas på ett sätt. HerrBjörcks tolkning tillhör uppvisningar i den absurda skolan. Jag sade också att diplomater i aktiv dänst under den tidjag varit utrikesminister inte har i offentliga uttalanden åstadkommitmissförstånd eller osäkerhet om den svenska utrikespolitikens inriktning. Jagstår för det uttalandet. Det betyder självfallet - det är en riktlinje som jaglagt fram i mitt interpellationssvar - att jag kommer att följa tjänstemännensuttalanden, I den mån det förekommer uttalanden som kan leda till sådanamissförstånd, kommer jag att påtala dem. i (m): Också jag har läst och förstått den passus iherr utrikesministerns interpellationssvar som handlar just om stationeringsländerna.Jag bara konstaterar att vi gör en något olika tolkning av vad som verkligenhar skett . Därför befarade jag att framtiden på dettaområde kunde bli problematisk. Överläggningen var härmed slutad. § 11 Föredrogs och hänvisadesKungl. Maj:ts propositioner nr 31 till jordbruksutskottet, nr 33 tillkonstitutionsutskottet, nr 39 till inrikesutskottet och nr 52 tillnäringsutskottet. § 12Föredrogs, men bordlades åter betänkande nr 11,finansutskottets betänkanden nr 6-10, skatteutskottets betänkanden nr 810,justitieutskottets betänkanden nr 9 12 och 14, lagutskottets betänkanden nr6 och 10, försvarsutskottets betänkanden nr 811, socialförsäkringsutskottetsbetänkande nr 7, kulturutskottets betänkande Nr41 nr 8,trafikutskottets betänkanden ru- 2 och 5, jordbruksutskottets den betänkandennr 4, 5 och 7, näringsutskottets betänkanden nr 14 och 15 . samtinrikesutskottets betänkanden nr 4-6 och 10. § 13 Herr talmannen meddelade att på föredragningslistanför morgondagens sammanträde skulle inrikesutskottets betänkanden ru- 4-6 och10 uppföras närmast efter betänkande nr 11 samttrafikutskottets betänkanden nr 2 och 5 sättas sist. § 14 Anmäldes och bordlades Kungl, Maj:ts proposUioner;Nr 21 angående sanering av det äldre bostadsbeståndet Nr 27 angåendesamordning av den civila och mUitära flygtrafikledningen i en organisation, m,m. Nr 75 angående vissa organisations- och anslagsfrågor m,m. § 15 Anmäldes och bordlades Nr 2 i anledning av motion om anslag för varubistånd tUlBangladesh och Nr 5 i anledning av propositionen 1973:1 i vad avseranslag för /74 tiU gymnasiala skolor m. m. jämte motioner Nr 6 i anledning av propositionen 1973:1 i vad avseranslag för /74 till investeringsbidrag för skolväsendet jämtemotio- Nr 2 i anledning av proposUionen 1973:1 i vad avser anslagför /74 till m. m. Nr 3 i anledning av Kungl. Maj:ts i proposUionen 1973:1gjorda framställningar om anslag tUl arbetsmarknad m. m. jämte motioner § 16 Utsträckt motionstid Ordet lämnades på begäran tiU (), som yttrade; Jag tillåter mig hemställa att kammaren vUlebesluta att tiden för avgivande av motioner i anledning av Kungl, Maj:tsproposition 33 med förslag till ändringar i tryckfrihetsförordningen, m. m,måtte med hänsyn tUI ärendets omfattning utsträckas till första plenum . Denna hemstäUan bifölls, 69 Nr 41 § 17 Meddelande ang. enkla frågor 13 mars1973 Meddelades att följande enklafrågor denna dag framstäUts, nämligen Nr 137 i Agnas (m) tiU herrkommimikationsministern angående flygtrafik på och : Avser statsrådet vidtaga någon åtgärd med anledning av attFinnairs trafik på linjen tUl och SundsvaU upphör? Nr 138 () tiU herr kommunikationsministernangående ifrågasatt nedläggning av vissa flygUnjer meUan och : Avser statsrådet vidtaga någon åtgärd med anledning avuppgtfterna om kommande nedläggning av vissa flyghnjer mellan ochFinland på grund av aUtför höga svenska flygplatsavgifter? Nr 139 /agwuwon i (m) tiU herrstatsministern angående val av leverantör för uppdrag i utlandet; Anser statsministern att företrädare för statsmakten böröva inflytande på främmande makter i val av leverantör för uppdrag i utlandet,när konkurrensförhåUande föreligger mellan olika svenska företag? Nr 140 () tiU herr statsministern angåendeprinciperna för svenska sändebuds arbete för att förbättra svenska företags konkurrenskraftutomlands: ViU statsministern redogöra för vUka principer som gäUerför svenska sändebuds arbete för att förbättra svenska företags konkurrenskrafti utlandet? Nr 141 () till herr inrikesministernangående villkoren för statliga lån för småhusbebyggelse: Anser statsrådet att visst överskott på lägenheter i enkommun bör utgöra hinder för godkännande av statliga lån för småhusbebyggelse? Nr 142 i Gäddvik (m) tUl herrförsvarsministern angående förbandssjukvården inom Bodens garnison: Hur ser statsrådet på möjligheterna att ordnaförbandssjukvården inom Bodens garnison med hänsyn tiU läkarsituationen? Nr 143 i (fp) tiU herrkommunikationsministern angående flygförbindelserna meUan och : Har statsrådet uppmärksammat att flygförbindelserna mellanUmeå och upphör på grund av att avgifterna tUl luftfartsverket är för högaoch att om samma avgifter för denna förbindelse gäUt som för den mellan Malmöoch man hade kunnat räkna med en fortsatt flygförbindelse mellanSverige och ? § 18Kammaren åtskUdes .