prot · FW09106 · 1973-12-31 00:00:00 — Jag sade att i första hand bör man försöka användafrivillig vård, men visar det sig att narkomanen - särskilt om det är en ungdom- inte har insikt om sin situation och inte går med på vård bör man använda etttvångsingripande. Det är riktigt att utskottsmajoriteten säger att i principbör man använda frivillighet men att man har möjlighet att tiUgripa tvång. Vadjag saknar är ett uttalande att samhällets organ måste vara skyldiga att tahand om narkotikamissbrukare, i första hand frivilligt men med tvång om så blirnödvändigt. Jag kan nämna ett fall där en förtvivlad mor uppsökte migoch bad mig att i framföra vilka svårigheter hon hade med en 17-ärigson, som gång pä gång med några dagars meUanrum återföll när kamraterna kom ochhämtade honom till knarkarkvarten. Hon bönföll barnavårdsmyndigheterna att tahand om pojken, men man vägrade. Efter flera månadersatte man honom verkligen pä ett hem, där han dock fick permission två timmarom dagen, dä han kunde bege sig till en närbelägen knarkarkvart där langningägde rum. Det är grymt och inhumant att i sådana faU inte ta hand omunga narkotikamissbrukare - om så behövs med tvång. En sådan vårdskyldighetför samhällets organ saknar jag i utskottsmajoritetens formuleringar, ochdärför ansluter jag mig till reservationen 1. () kort genmäle: undrar ånyo vad som menas med vårdskyldighetoch förklarar att jag sagt att det är precis vad som ligger i själva ordet. Därslutar hon sitt citat, men jag fortsatte: "nämligen samhäUets skyldighetatt ta hand om och ge narkomanerna den vård de behöver". I detta hgger dånarkomanernas skyldighet att underkasta sig denna värd. talar också om glidningar i inställning. Menvilken glidning i inställning ägnar sig åt, när hon talar om attutskottet tar avstånd frän att man skall undersöka hur barnavårdsnämnderna skötersig? Vad utskottsmajoriteten tagit avstånd från är att utredningens syfte skallvara att klarlägga hur enskilda tjänstemän sköter sig. Det är en helt annansak. TUl slut säger att vi reservanter skullevara generade över att sagt ifrån i de här frågorna. Jag ärmera generad över att utskottets talesman inte har något att sägaom hur förhållandena skall kunna bli bättre. FruSIGURDSEN (s) kort genmäle; Man kan mycket väl konstatera en förskjutningi kritiken från sida. är det den ansvariga myndigheten,, som blir skottavla. Vi har fått denna skrift frånsocialstyrelsen, men sade både nu och tidigare även herrÅkerlind har sagt detta att vi behöver entydiga riktlinjer för hur vårdenskall bedrivas. Det är ju detta som inte är möjligt. Det går inte att lösadessa problem med entydiga riktlinjer, för i sä fall skulle det vara Men eftersom problemet är så komplicerat att det i ena fallet kanbehövas hjälp av ett slag och i andra fallet av ett annat slag, kan man intesätta upp en modell som passar för alla fall. pekade pä någonting som inträffat i Luleå.Jag känner inte till den saken, men då är det alltså möjligt att även mednuvarande lagstiftning vidta åtgärder. Jag tror att många av våra socialamyndigheter bedriver försöksverksamhet och också pä mänga sätt kommer tillrätta med dessa problem. Jag tycker fortfarande att är överens medutskottet, att vi i första hand skall ha frivilliglinjen och i andra hand tatill tvång. Till vill jag säga att jag ordentligt och itur och ordning läst alla reservationer och kan alltså konstatera, att ni intei alla stycken står bakom , eftersom ni inte medtagit alla deyrkanden, som hon ställt i de här sammanhangen. Man kan enligt min mening tolkadetta som att ni mer eller mindre finner yrkande varagenerande. () kort genmäle: Menar att utskottsmajoritetensformulering innebär att samhällets organ inte bara har befogenhet att ingripamot unga narkotikamissbrukare utan även skyldighet att ingripa med tvång, omdet visar sig att frivilliga åtgärder inte är möjliga att åstadkomma?Motiveringen för att jag röstar med reservationen 1 är att jag saknar ettuttalande av denna art i utskottsmajoritetens formuleringar, men det vore jutacknämligt, om ville komplettera utskottsskrivningen med attuttrycka sin egen uppfattning, eftersom hon sysslat mycket med dessa frågor. Åtgärder rnot brottsligheten rn. FruKRISTENSSON (m) kort genmäle; Jag skall börja med att citera uren rapportfrån polisen beträffande en ungdomslokal som frekventeras av ungdomar iåldrarna . Man säger att ett rum i ungdomsgården hade stor likhet meden s. k. kvart. I rapporten står bl. a.: "Pä min fråga hur detta kunde fåförsiggå pä en ungdomsgård och om de besökande ungdomarnas förehavanden ejkontrollerades svarades, att ingen av gårdspersonalen vågar gå in i detta rumdå det användes av ungdomarna med risk att annars bli utsatta för våld ellerhot om våld. Ungdomarna har med andra ord fria händer att bete sig hur de villutan egentlig inblandning frän gårdspersonalens sida. Vad beträffar den skrubb, där cannabisen hittades, har denfungerat såsom försäljningslokal av varan. Där fanns bl. a. en våg pä vilkencannabisen brukade vägas före försäljning. På en hylla låg dessutom någrasprutspetsar jämte kanyler, tydande pä att förutom haschrökning troligen ävenförekommit injicering av narkotika." Detta är alltså ett exempel från en ungdomslokal, och jagtycker inte det känns särskilt generande att våga kritisera att sådanverksamhet fär förekomma på våra ungdomsgårdar. Det är mer generande att blundaoch säga att det här inte ankommer på oss här i att försöka råda botpä. 7 protokoll 1973. Nr 106 Jag häller med pä en punkt. I och för sig skulle Fredaeenden nuvarande lagstiftning, om dentillämpades nota bene, vara till fyllest 1 juni1973 "" räcka en bra bit. Menfru och jag har olika uppfattningar -7--------------- om hur lagen skall tillämpas. I praktiken leder denna oklarhet till * situationer som är oefterrättligaoch som til syvende og sidst drabbar vår Det tycker jag känns mycketansvarslöst. m. in. () kort genmäle: Barnavårdslagen ger möjligheter tillomhändertagande, kan inte vara uppgift att ienskilda fall säga om ett omhändertagande skall ske eller inte. Den saken måsteöverlåtas till barnavårdsnämnderna. Jag tror säkert, , att det över huvud tageti alla större städer, vilka har dessa problem, är stora svårigheter att i varjeenskilt fall kunna kontrollera vad som förekommer på ungdomsgårdarna. Det finnsingen som säger att det förhällandet beskrev är acceptabelt.Men jag tror att de kommunala myndigheterna och tjänstemännen har ambitionenatt så långt det är möjligt inom ramen för socialvårdens resurser försöka kommatill rätta med dessa problem och klara av situationen för ungdomensvidkommande. () kort genmäle: Fm kritiserar att vi ireservationerna inte har följt upp alla detaljer i motionen. Får jag tolka fruSigurdsens yttrande så att vi i reservationerna borde gått längre än vad vi hargjort, dä är det väl naturiigt att röstar med reservationerna. Herr förste vice talmannen anmäldeatt anhållit att till protokollet fä antecknat att han inte ägderätt till ytterligare replik. I paa Bjerget finns en repliksom ofta brukar citeras: "Folk säger väl att dricker, men man sägerinte varför dricker." Jag förmodar att vill reagera mot ytligheten ifolks reaktioner, och man kan nog överföra det här pä brottsligheten. När mandiskuterar åtgärder mot brott fäster man sig oftast vid brottets art ochomfattning och mindre vid orsakerna till att en person begår ett visst brott. kan man inte bekylla justitieutskottet för ett ytligtbetraktelsesätt i detta avseende, men det är påfallande hur åsikterna skiljersig om brottslighetens orsaker. I reservation sägs att brottslighetenväsentligen är "ett utslag av brister och orättvisor i det kapitalistiska samhällssystemet".För däremot är "en grundläggande orsak tUl den tilltagande brottsligheten" den "normupplösning som har kunnat iakttas i vårtland ". Enligt min mening har man i båda fallen en alltför förenklad förklaring på det stora samhällsproblem som brottsligheten utgör. 98 Jag kan visserligen hålla med omatt man kunnat iaktta en ökad brist pä samhällssolidaritet åtminstone när det gäller Nr 106 skattebrott och valutasmuggling och liknande allvarliga brott mot det Fredaeen den allmänna, men jag får erkänna att jag känner mig tveksam till om mera jjjj my-, kristendomsundervisning kan vara ett botemedel mot detta. är detemellertid inte nödvändigt att vi vid behandlingen av '"" föreliggandeproposition behöver vara överens om brottslighetens orsa- * leten Detär en fräga som bl. a. får bli föremål för överläggningar i det kommandecentrala brottsförebyggande rådet. gäller det vad vi kan göra för attskapa trygghet och säkerhet i samhällslivet mot den brottslighet som vi har Närdet i ett aktuellt fall gäller en medborgares säkerhet till liv och lem ellerskydd för hans egendom hjälper det ju varken med eller medhänvisning till det kapitalistiska samhällets brister. Låt mig först något beröra reservation ochherr inlägg. Inom vpk så är man negativ till förslaget om en lag omtillfälligt omhändertagande. säger i sin reservation och herrTakman sade ungefär detsamma att beteenden "som i ansesopassande och störande om de förekommer pä allmän plats accepteras i länder medandra kulturmönster som normala känsloyttringar". Jag vet inte riktigtvad man här syftar på, men jag skulle kunna rekommendera herrar Mäbrink ochTakman att tala med några spärrvakter eller tunneltägförare vid Stockholmslokaltrafik. Här skulle man kanske få en annan syn pä vad som kan varaacceptabelt. Att kasta ölburkar, att trakassera spärrvakter och trafikantertror jag inte att vare sig eller skulle vilja kallaför normala känsloyttringar. Man frågar sig: Kan man här göra något annat änatt begära ett polisingripande? A andra sidan - och där är vi kanske överens - är detgivetvis ingen lösning av problemet med enbart polisingripande. Det borde välvara självklart att det behövs ett intimt samarbete mellan polisen ochföreträdare för sociala myndigheter. Det har ju sagts förut, men det kan sägasen gång till, att det inte är fråga om antingen poliser eller socialarbetare,utan att det är fråga om både polis och socialarbetare. Det kan för övrigt här pä tal om pohser vara på sin platsatt påpeka jag gör det särskilt till - att en stor del avpolisens arbete är socialt arbete. I en nyutkommen bok av och Klettefinns det en ganska utförlig analys av polisens arbetsuppgifter. Det uppges däratt det mesta av polisens arbete åtgår till en allmän social service åtallmänheten. av arbetet är direkt arbete medbrottslighet. Det heter i boken: "Massmedia understryker oftast den brottsbekämpandeoch ordnings-kontrollerande verksamheten, varvid mänga av polisverksamhetensövriga arbetsuppgifter undanskyms. Polisen har omfattande administrativafunktioner såsom licens- och tillståndsgivning och samarbete med socialainstanser. Därutöver har polisen servicefunktioner, som innebär att enskUdapolismän fungerar i roller som livvakt, familjerådgivare, barnmorska ochsocialarbetare." Jag tror inte att man i alla sammanhang kan göra en såskarp gränsdragning som vill göra mellan de arbetsuppgifter som 99 Åtgärder rnot brottsligheten m. m. polisenhar och de som socialarbetarna har. Vidare vill jag helt allmänt uttala tillfredsställelseöver den breda majoritet i kammaren som står bakom de olika regeringsförslagen.I den allmänna debatten har man gjort gällande att tillsättandet av brottskommissionenskulle innebära en kovändning frän regeringen i fråga om samhällets åtgärdermot brottslighet. I en utskottsreservation uttrycker man sig naturligtvisfinare och säger att det skulle vara fråga om ett nytänkande av regeringen. Som utskottsmajoriteten framhållit vilar en sådanuppfattning på en felaktig förutsättning. I socialdemokraternaskriminalpolitiska program som antogs av partikongressen i oktober 1972fastslås, att kampen mot brottsligheten måste föras över en bred front. Detframhålles att de förebyggande åtgärderna är de viktigaste. Det är ju därförsom regeringen nu kommer att tillsätta ett centralt brottsförebyggande råd, somskall samordna samhällets insatser på detta område. Betydelsen av enreformering av kriminalvärden i syfte att minska återfallsbrottslighetenframhålls utförligt i programmet, och det är helt i linje med denna del av detkriminalpolitiska programmet som en betydande reform av kriminalvårdenföreslagits av regeringen och med stor majoritet antagits av riksdagen.Men i det kriminalpolitiska programmet framhålls också nödvändigheten av attbygga ut den direkt brottsbekämpande verksamheten. "Polisväsendet bör byggas ut i den takt resursernamedger Därvid måste ökad vikt läggas vid polisens inriktning pä socialaservicefunktioner. Polisen måste samordnas med andra samhällsorgan tillmedborgarnas hjälp." Detta, herr talman, är i själva verket direktiven tillbrottskommissionen i ett nötskal. Jag skulle här vilja skjuta in ett par ordom tillskottet av polispersonal under senare är, i anledning av den diskussionsom har förts mellan fröken och . Jag vill konstateraatt sedan polisen förstatligades har antalet tjänster som tUlförtspolisväsendet uppgått tUl 3 105. Det är det totala antalet nya tjänster. Av demutgör 2 238 rena polistjänster och 655 är s. k. övrig personal. Jag skullevilja peka på något som kanske inte kom fram i den diskussion som redan förtsom detta. Visserligen är det klart att det har skett en arbetstidsförkortningunder , vilket naturligtvis har en inverkan på det antal timmar dåpoliserna är i tjänst. Men man skall också beakta - och det är ganskabetydelsefullt att de 655 tjänsterna för kontors- och kanslipersonal harmedfört att man kunnat frigöra ett betydande antal polismän frånkontorsuppgifter och därigenom gjort det möjligt för dem att delta iövervaknings- och spaningsarbete. Därutöver har det skett en omfattanderationalisering och effektivisering av polisorganisationen som också har sinbetydelse, även om man inte precis kan mäta den i antal polistjänster som harkompenserat arbetstidsförkortningen. Jag vet inte om kammarens ledamöter observerade enanimerad debatt i en tidning mellan en länsstyrelse imellersta och om de nya tjänster länet skulle få.Där framhölls just betydelsen av att man avlastar poliser kontorsarbete och istället sätter in annan personal på detta. i fråga hade klagat över attden fick för få nya tjänster, och då svarade chefen för rikspolisstyrelsenspolisavdelning, : Man får inte glömma att brottskommissionenföreslagit 450 nya civila tjänster åt polisdistrikten. I det här aktuella länetinnebär det att fem poliser där, som svarar för radioexpediering och fordonsskötsel,kan ge sig ut på gator och patrullera. I verkligheten får alltså länet ett ickeobetydligt tillskott. Jag tror att man mäste ha med det här när man exercerarmed siffror om vad det har betytt med den satsning på polisen som regeringenhar gjort . Jag vill återgå till brottskommissionen. Man kan fräga sigom det var nödvändigt att tillsätta en särskild brottskommission; det har juifrågasatts här . Kunde det inte ha räckt med att vi direkt hade lämnatförslag i statsverkspropositionen? Svaret är följande. Frågor om åtgärder motbrottsligheten är ju frågor som berör oss alla. De borde kunna höjas överpartigränserna. I fräga om kriminalvårdens reformering har detta lyckats. Jagvill erinra om att kriminalvärdsberedningen, sorn var parlamentarisktsammansatt, var enhällig. Vi hoppades i regeringen att sä också skulle blifallet med brottskommissionen. Men vi bedrog oss. kunde inte höjasig över den snäva partitaktiken det är ju valår och inget parti harså hänsynslöst och fördomsfritt försökt inbilla allmänheten att det skulle merän andra partier ogilla brottslighet. Där råder det ju ingen skillnad mellanoss, vilket parti vi än tillhör. Det är glädjande att mittenpartierna tagitavstånd från att vädja till en del människors vedergällningsinstinkter och tillkvardröjande reaktionära synsätt. Men söker leva högt på sådanafördomar. Det talas i reservation tillbrottskommissionens betänkande och i reservation nr 3 tilljustitieutskottets betänkande vackra ord om kristendom och humanism. Det sägsockså att det inte är möjligt att "genom skärpta kontroll- ochstraffregler åstadkomma en tillfredsställande åtlydnad av lagar som inteuppbärs av ett allmänt rättsmedvetande". Men vad går moderaternasreservationer ut på, om inte skärpta kontroll- och straffregler? 1 den allmänna debatten har man tagit fasta på attmoderaterna vill ha fler poliser än övriga partier. Men det är inte enbetydelsefull eller principiell skillnad. 400 eller 500 poliser mer det är en fräga om rekryteringsmöjligheter. Här kan man erinra om attkommissionen, inkluderande även rikspolischefen, var överens om attrekryteringsmöjligheterna sätter en gräns vid 400 poliser per är. Nej,skillnaderna mellan och övriga partier ligger pä ett annat håll.Jag vill bara nämna de viktigaste. vill ha en utredning orn någon form avkortvarigt frihetsberövande för unga lagöverträdare. Det är ett tänkesätt somgår stick i stäv med tankegångarna i den antagna kriminalvårdsreformen,där men i stället vill satsa pä en aktiv kriminalvård i frihet för att ta handom bl. a. ungdom som råkat pä glid. Det är ett önsketänkande att en sådan repressivåtgärd som åsyftas här skulle ha några positiva långsiktiga effekter påbrottsligheten. Snarare är det troligt att en sådan behandling skulleytterligare skärpa de omhändertagnas avoghet mot samhället. Åtgärder mot brottsligheten rn. Nr 106 Om jag har förstått sista stycket ireservationen rätt så vill moderater- Fredaeen den " '' sätta också ungdomar i fängelse.Det 1 juni1973 hedrar centerpartisterna iutskottet att de inte har velat vara med på ett Åtgärder mot brottsligheten rn. - sådant förslag. haruttalat sig här så att det har varit ganska svårt att följa var han egentligenstår i denna fråga, men man kan ju i alla fall beklaga att han åtminstonebeträffande den ena reservationen kommit i sällskap. Vidare vill ha en mera restriktiv behandlingav de intagna i våra fångvårdsanstalter, färre permissioner, strängare regler förvistelse på öppen anstalt, osv. Det är att bädda för strejker och upplopp ifängelserna. Redan de skärpta regler som vi ansåg oss nödsakade att införaförra året förvissa fångar medför en stark psykisk press, och enligt min meningskulle man snarare tillämpa bestämmelserna sä flexibelt att man kunde ta storhänsyn till enskilda fall vid tillämpningen. Att gå längre än vi redan hargjort är verkligen inte tillrådligt. Jag instämmer helt i vadutskottsmajoriteten har sagt på denna punkt. Om man sedan läser reservation tillbrottskommissionen och hennes reservation i utskottet, så finner man att detgäller frågor om skärpta disciplinregler i skolorna, avskedande av alltförliberala socialvårdstjänstemän och tvångsingripande mot narkomaner. Detta ärockså exempel pä vad föreslår när de övergår från att tala ornmoral till konkreta åtgärder Vad är allt detta annat än vanligt gammaldagsauktoritetstänkande? Man angriper brottslighetens yttringar och inte dessorsaker. Och vart tog de kristna och humanistiska värderingarna vägen? () kort genmäle: Justitiministern reagerade emot beskrivningeni en reservation av regeringsförslaget som som han sade en kovändning fränregeringens sida eller, som reservanterna uttrycker det, ett nytänkande. Ja,men det är väl ändå så, herr justitieminister, att harregeringen ställt sig ganska kallsinnig tUl tanken att polisen behövde enväsentlig förstärkning av sina resurser, och man har varit väldigt njugg medatt ge polisen behövliga förstärkningar Enligt min mening har detta inneburitatt brottsligheten har ökat i en takt som annars inte hade varit nödvändig ochsom nu nödvändiggör betydligt kostsammare åtgärder än eljest skulle ha varitfallet. Det har ju t. o. m. sagts från regeringshåll jag undrar om det intevar justitieministern själv som sade det att fler poliser kunde kanske betydaökad brottslighet. Det var måhända inte helt allvarligt menat, men det var väländå uttryck för en annan inställning än den man har , att vi mäste gepolisen de resurser den behöver för att fylla de uppgifter samhället ålagt den. Min mening var att uttala en komplimang för att regeringennu har kommit på bättre tankar, även om jag tillät mig förmoda att valet i hösthar spelat en viss roll. Sedan efterlyste justitieministern min inställning beträffande ett kortvarigtfrihetsstraff som särskild straffpåföljd för ungdomar. försökteklargöra det så att jag tar avstånd från en särskild straffpåföljd 102 för ungdomliga lagöverträdare, menjag kan tänka mig att motsvarande problem omett kortare frihetsberövande behandlas i samband med skyddstillsyn medanstaltsbehandling. När justitieministern säger att han inte vill sättaungdomarna i fängelse måste jag påpeka att redan nu ungdomar i åldern 19-20 ärsom får skyddstillsyn i vissa fall sätts på en anstalt, även om vi inte skallkalla det fängelse, och det är i detta sammanhang som jag tycker frågan kundevara värd att prövas. Men det slutliga ställningstagandet får ju anstå tillsutredning har gjorts. TUl sist vill jag framhålla att jag har uttryckt minglädje över att vi var så pass eniga i utskottet. vill justitieministernsära ut från gemenskapen. Jag har tidigare bara velat ta avståndfrän vpk, och jag säger fortfarande att jag tycker det är glädjande att det istort sett - precis som fröken nämnde inom utskottet rått enighetmellan samtliga partier, frånsett vpk, i de stora frågorna. Åtgärder mot brottsligheten rn. HerrTAKMAN (vpk) kort genmäle; Justitieministern har råkat ut för tvåmissuppfattningar när det gäller vpk:s motion och reservationer eller kanskejag skall säga att han gjort härdragningar av vad vi har sagt där. Den första missuppfattningen gäller polisingripanden påallmän plats. Självfallet mäste polisen ha rätt att röja upp när så behövs, t.ex. när spärrvakterna angrips. Den befogenheten finns i nu gällandepolisinstruktion, och vi har inte ifrågasatt den. Den andra missuppfattningen gäller vår inställning tillpolisens sociala funktioner. Jag utvecklade mina synpunkter därvidlag tidigarei dag, men jag kanske för säkerhets skull skall citera en bit ur vpk:spartimotion 1977, där vi i ett avsnitt redogör för polisens ochsocialarbetarens skilda uppgifter. Sedan skriver vi: "Att konstatera detta innebär inte att man ifrågasätteratt polisen har viktiga sociala funktioner att fylla och att ett samarbetemellan socialvärdens olika organ och polisen är önskvärt och nödvändigt. Ettsådant samarbete har väl alltid förekommit och förekommer kanske nu mera ännågonsin. Men varken polisen eller socialvården kan ha något intresse av attrollerna sammanblandas och gränserna suddas ut." Detta har vi sagt, och det står jag för Jag vill gärnaupprepa vad jag sade tidigare, att jag under ett tjugotal år har haft ettutmärkt samarbete med polisen i min funktion som tjänsteläkare i . Det har varit ett samarbete där båda parter haft gränserför sin verksamhet, och samarbetet har som sagt varit utmärkt. Jag kan säga attpoliserna har aldrig haft några invändningar utan tvärtom enbart varit glada omde sluppit ifrån en del av de obehagliga uppdrag som brukar följa medpolissysslan, t. ex. att verkställa barnavårdsnämndens beslut omomhändertagande av barn. För det första har naturligtvis antalet sådana beslutgått ner väldigt mycket - tidigare, för mycket länge sedan,hade man ju en mera repressiv inställning i barnavårdsnämnden. Men för detandra kan man nedbringa dessa polishämtningar till praktiskt taget ingenting,om man sköter sitt jobb som socialarbetare och läkare med takt och tålamod ochhar kontakt med den vettiga person som finns i varje familj, såatt man Nr 106 helt slipper blanda in polisen isädana uppgifter Fredaeenden detta, herr justitieminister, somvi menar med att skilja rollerna 1 iuni1973 ' " '"" " ''' tanke på socialarbetarna och i främsta rummet -;------------------ klienternautan också med tanke på poliserna, som har tillräckligt svära Åtgärdermot uppgifter ändå. ,n. rn. () kort genmäle: Jag tror inte att någon i denna kammarebetvivlar att moderata samlingspartiet har en konsekvent linje när det gällerbrottsbekämpningen.