prot · FW09115 · 1973-12-31 00:00:00 — Avser statsrådet medverka tiU åtgärder för att stimulera ökad ---- användningav inhemskt bränsle? VUl statsrådet ta initiativ till omprövning av dennuvarande beskattningen av den förmån som tillgång tUl eget bränsle innebärbl. a. för lantbrukare? Denna anhållan bordlades. § 38 Interpellation nr 116 ang. energipolitiken Ordet lämnades på begäran till HerrSVENSSON i (vpk), som yttrade; vårriksdag gjorde viktigauttalanden rörande den svenska energipohtiken. Riksdagsmajoriteten intog enreserverad häUning mot utbyggnaden av fissionskraften. De ledamöter vilka stårbakom näringsutskottets majoritet är i och för sig vanligen inte motståndaretiU fissionskraften. Men de är obenägna att lämna en långsiktig inblanco-fuUmakt åt regeringen att driva det tiUtänkta utbyggnadsprogrammet. Dekräver klarare besked i säkerhetsfrågan. De kräver att man inte definitivtbinder sig för en lösning som senare visar sig våUa problem. Utöver majoritetenfanns dessutom en minoritet i som uttalade sig för en ännurestriktivare håUning tiU fissionskraften. I det klassiska parlamentariska systemet är det regeringenssak att dra upp parlamentets rikthnjer. Så har emeUertid regeringen icke ageratinför rUcsdagsbeslutet. I trots av vägran att definitivt släppa lossfissionsprogrammet handlar regeringen som om den alltjämt hade fuUmakt attfortsätta på den inslagna vägen. Industriministern framträder själv som enkompromisslös förespråkare för fissionskraften. Chefen för attackerarenergiskt kärnkraftens kritiker, nedvärderar deras kompetens och förespråkaröppet fortsättande av fissionsprogrammet. Industridepartementets man ienergiprognosutredningen framträder offentligt med hknande åsikter, trots attdet i utredningen gjorts klart att arbetet där måste utgå från och ta intryckav debatt och politiska beslut i . Man kommer icke ifrån att regeringens handlande motbakgrund av ställningstagande logiskt borde varit ett annat. Regeringen måste välja huruvida den skall låta styra sig av eller av de intressegrupper som är knutna tUl fissionsprogrammets utbyggnad. Den har hittiUs tagit vida mer intryck av de . Den logiska följden borde emeUertid ha varit att regeringen strävade efter att programmatiskt dra upp alternativa handlingslinjer, därest fissionsprogrammet inte kan genomdrivas som förutsett. Det logiska borde också vara att regeringen preciserar sin attityd och sin anslagspohtik då det gäller svensk fusionsforskning. HittUls har denna forskning trängts undan som följd av 51 NrllS att fis.sionsprogrammet ensidigt dominerat det officieUa tänkandet. Tisdaeenden åtskilliga andra länder harfusionsforskningen i stäUet värderats upp, som 16 oktober1973 följd av kritiken och farhågornamot fissionskraften. -------------------- Den andra stora oklarheten iregeringens inställning tUl energipolitiken gällerdess samband med tUlväxt och produktionsutveckhng. Man mä värdera och definieraekonomisk tillväxt pä olika sätt, alltefter ideologi och teknisk bedömning. Såmycket bör dock stå klart för den som någorlunda har respekt för fakta, atttillväxtproblemet kan betraktas med utgångspunkt i den tidigaindustrialismens lättsinniga och naiva framstegstro. Den internationellaresursknappheten och miljöproblemen gör sig obönhörligt gällande. De måstepåverka produktionsinriktningen, hushållningen med resurser och frågan ommakten över produktionen. Ingen annan politisk fråga ställer i sä hög grad somjust energifrågan kravet pä en planmässighet i ekonomin. Energifrågans lösningär inte förenlig med små privata maktgruppers dominans över ekonomin, hka litetsom med en produktion byggd på vinstmaximering och med en sammansättning somavgörs i en anarkisk marknadshushållning, där verklig nytta och verkhgakostnader aldrig kalkyleras. Mot bakgrund av de här summariskt uppdragnaproblemstäUningarna vill jag ställa följande frågor tiU herr industriministern; VUkaalternativa handlingshnjer har regeringen, därest fissionsprogrammet mästeöverges eUer nedskäras? Vilkenprioritet tillmäter regeringen den svenska fusionsforskningen? Är detregeringens uppfattning att den kommande lösningen av energiproblemets olUcaaspekter är förenlig med kapitalismen som ekonomiskt system? Denna anhållan bordlades. § 39 Interpellation nr 117 ang. konjunkturpolitiken Ordet lämnades pä begäran till (),som yttrade: De konjunkturavmattningar som regelbundetinträffar har för svensk del kommit att innebära ökande svårigheter i form av enalltmer utpräglad arbetslöshet. De senaste årens erfarenheter utgör ett exempelpå detta. Detta förhållande tyder på att det måste vara något grundläggande felmed den socialdemokratiska sysselsättningspolitiken. Att det i jämförbaraländer inte varit en lika djupgående konjunkturnedgångsom i förstärker denna slutsats. De svenska svårigheterna har i höggrad varit hemmagjorda. När nu sedan någon tid det ekonomiska läget i ivissa avseenden förbättrats är det dock fortfarande så, att de inhemska ekonomiska krafterna inte kunnat i rimlig utsträckning bidra till en uppgång. Konjunkturförbättringen har sitt ursprung i en starkt ökande export tUl följd av en massiv ekonomisk "boom" i utlandet. Det är i 52 själva verket mycket förvånande och oroande att se att de kraftiga hnpulserna frän omvärlden verkat bara direkt via exporten och att NrllSindirekt gynnsamma verkningar pä hemmakonjunkturen i hög grad Xisdaeenden "te''''"- Dessa förhållanden borde tvinga regeringen till eftertanke och till en -------- omprövningav den ekonomiska politik som förts. Det är inte nog att urskuldasig med att det råder "strukturproblem" och att trösta sig med att mansjälv är en "garant" för en sysselsättningsbefrämjande politik. Det är framför allt två svagheter som kännetecknar densocialdemokratiska ekonomiska pohtiken. Först och främst gäUer att manbedrivit en politik som kommit att innebära stora svårigheter för mindre ochmedelstora företag och paralleUt med detta lett till att nyföretagandet nedgåttoch avstannat. För det andra har man haft en övertro pä punktvis insattaAMS-poli-tiska åtgärder. Det är nödvändigt att göra en grundlig granskning avde svagheter som kännetecknat AMS-pohtikens sysselsättningsstöd. Kritiken harvarit skarp frän fackföreningar, företagsledare och ekonomer. Ändå har regeringenenvetet vägrat att dra nägra slutsatser. Beredskapsarbete, omskolning,förtidspensionering, skyddade verkstäder och punktvisa företagssubventionerbehövs men kan inte drivas som ersättning tUl fungerande självbärande ochsysselsättningsskapande företag. 1 några av de motioner som där lämnats in stär bl. a. följande kritik att läsa: "Den förda pohtiken på det näringspolitiska området har enligt vår uppfattning alltmer fått karaktären av socialbidrag till företagen." (Motion 182.) - "Vi har kommit så långt att det snart inte finns ett företag som låter hjulen rulla, om man inte fär pengar frän staten." (Motion 185.) - "Detta innebär i realiteten, att man med hjälp av statliga medel flyttar arbetslösheten frän en ort tUl en annan ." (Motion 188.) I nyutkomna bok (s. 47) finns precis sammasorts tankar: "Men än värre är att den socialdemokratiska regeringen börjat utforma en störtflod av bidrag tUl företagen . Alltefter som industrikhmatet blir kärvare, kommer allt flera företag i svårigheter. Regeringen finner därigenom nya utgångspunkter för att säga att här behövsstödåtgärder, en ny form av bidrag-- . Det är osunt när företagensplanering skall inriktas efter möjUgheterna att få offentliga bidrag." De företagare som får bidrag blir förstås glada, och i denkommun som får en industri genom bidrag känner man sig åtminstone till enbörjan upplivad. Men aUa olika selektiva bidrag leder tiU ett tokigtnäringskUmat och en felaktig användning av resurserna. Konkurrenslägetsnedvrides och nyföretagandet som helhet mattas. Sysselsättning och utvecklingskuUe bättre hjälpas genom aUmänna åtgärder. Den svaga ekonomiska politik och näringspolitik som undersenare år har drivits har gjort utländska högkonjunkturer tUl en nödvändig förutsättning för att det skaU råda något som liknar ett rimligt sysselsättningsläge i . Det är då oroande att konstatera att den utpräglade högkonjunkturen är på väg att brytas utomlands. Även om vi kan få t. o. m. förstärkt stöd av de goda tiderna utomlands förefaller det som om vi snart på nytt kan försättas i Nr 115 ett läge där detta stöd minskas ochutan att då den socialdemokratiska Tisdaeenden regeringen begagnat möjligheternaatt ge den svenska sysselsättningen en 16 oktober1973 """a stabil gmnd. -------------------- Mot denna bakgrand ber jag att till herr finansministern få rikta VUka åtgärderanser finansministern bör insättas när världskonjunkturen så småningomförsvagas och exportens sysselsättningsstödjande inverkan avtar? VUkaekonomisk-politiska slutsatser har finansministern dragit av de senaste årensmisslyckanden att undvika arbetslöshet? VUka åtgärderanser finansministern behövs för att underlätta nyföretagandet och förbättra demmdre och medelstora företagens ställning? Avserfinansministern att se tUl att det görs en grundlig utvärdering av AMS-politikens verkningar? Denna anhållan bordlades. § 40 Interpellation nr 118 ang. prisstoppet på sågadeträvaror Ordet lämnades på begäran till HerrLOTHIGIUS (m), som yttrade: kunde man iakttaga enförbättring av exportpriserna på svenska sågade trävaror. Detta har fortgåttfram , då marknaden har stabUiserats och normala höjningaroch sänkningar har förekommit. Efter Koreakrisen har sågverksindustrinhaft att kämpa med stora kostnadsstegringar som icke kunnat genereUt kompenserasgenom ökade priser på exportmarknaden. Genom mycket kraftiga rationaliseringarkunde de mera aktiva sågverken överleva. Minst 3 000 sågverk har sedan1950-talet lagts ner. har utrymme icke funnits för attkompensera svenskt skogsbrak genom högre virkespriser. Även här har våldsammarationaliseringsåtgärder måst vidtagas för att skogsbruket över huvud skuUekunna överleva. Rationaliseringsåtgärder har åsamkat svenskt skogsbruk starkkritik för miljöförstöring. kan betecknas sommycket dåliga för skogsbruket. En fortsatt utveckling i samma riktning skulleha varit förödande för ett långsiktigt skogsbrak. Den förbättrade exportmarknadenkom att bmda exportvolym tiU och varför skandinaviskt träfick ökad efterfrågan i , och . var bunden avinhemska åtaganden och har oväsentligt ökat sin export utanför sina allierade. låg exportpriserna än ett år tidigareoch steg ytterligare för vissa kvaliteter och dimensioner under sommarens första månader. Skogsbraket kunde nu kompenseras för många årsalltför låga priser. 54 Den svenska snickeri- och förädlingsindustrinhade emellertid svårt att anpassasin verksamhet tUl den snabba höjningen på trävirket. Nr 115 kundebrist på virke inom landet befaras. För att skydda den inhemska denträförädlingsindustrin och konsumentema kom regeringen därvid att igoktober 1973 utnyttjaden skärpta prisregleringslag som antog under vårses- - sionen,och man tUlämpade densamma med retroaktiv verkan. Beslutet fattades den 7 septemberoch avsåg priser som i stort fastslogs . Följden av detta blev att sågverken, som böqat sina inköpav ny råvara tiU starkt förhöjda priser som gammal inköpt skogbetalats retroaktivt för att i någon mån kompensera skogsbraket, naturligt hadeett intresse och behov att leverera tUl den marknad som betalade varorna bäst,alltså exportmarknaden. För att emeUertid kunna tiUgodose hemmamarknadens behovmed trävaror har en överenskommelse träffats meUan ochsågverkens organisationer på s. k. friviUig basis. SkuUe en sådan frivUligöverenskommelse icke ge avsett resultat hotas sågverken av avgifter vUkaskonsekvenser man icke kan föratse. Mot bakgranden av vad som förevarit i prisregleringsfräganpå trävaror anhåller jag att till herr handelsministem få ställa följandefrågor; Ämnar herrstatsrådet vidtaga sådana åtgärder att prisregleringslagen ickeutnyttjas med retroaktiv verkan såsom fallet nu varit med prisstoppet på sågadeträvaror? Är herr statsrådetberedd att undersöka de marknads- och företagsmässiga konsekvenserna av det nurådande prisstoppet pä sågade trävaror? Denna anhäUan bordlades. § 41 Interpellation nr 119 ang. utformningen avLandvetters storflygfält Ordet lämnades på begäran till HerrHÖRBERG (fp), som yttrade: behov av ett storflygfält harlänge varit uppenbart. med sitt för svårt väder utsatta läge, sinotillräcklighet beträffande banlängder och banbärighet, sinaunderdimensionerade byggnader etc. har inte motsvarat de kravsom en intensiv industriregion och ett intemationeUt kommunikationscentrummåste ställa. Den satsning som och kommuner samt trelandsting gör för att komma tUl rätta med flygplatsproblemen är betydande.DärtiU kommer de svårigheter som kommun påtagit sig när det gäUer mark-och bullerfrågoma samt service tUl det planerade Landvettersstorflygfält. Engagemanget frän kommunernas sida och från näringslivet inomen vidsträckt region visar den vikt som ett välbeläget, nytt storflygfälttUlmätes. nyhgen framlagda förslag tiU utformnmg avLandvet ters storflygfält, vad gäller bl. a. termtnalområdets utbyggnad, innebär en nedbantning av tidigare uppgjorda planer. Nedbantningen ger lösningen i vissa avseenden karaktären av provisorium. Nr 115 Berörda kommuner är starkt kritiskatiU ett nytt provisorium, visa av Tisdaeenden erfarenheterna frän . Näringslivet befarar att de önskade 16 oktober1973 utvecklingsmöjligheter som ettstorflygfält ger för fraktsidan kommer att I stället för luftfartsverkets nya förslag, benämntalternativ 2, vill kommuner och näringshv ha kvar tidigare förslag förLandvetters storflygfält, alternativ 1. Om det aktuella ekonomiska lägetkräver viss återhåUsamhet, är en utbyggnad etappvis av ett i dagens lägekostsamt alternativ att föredraga framför ett i längden dyrare provisorium. Mot bakgrund av det anförda ber jag om kammarensmedgivande att tiU herr kommunikationsministern få stäUa följande fråga; Är statsrådet beredd medverka till att Landvettersstorflygfält får en utformning som kommuner och näringsliv förklarar sig kunnaacceptera? Denna anhåUan bordlades. § 42 Interpellation nr 120 om framläggande av begärtförslag till ett norrländskt skogsvårdsprogram Ordet lämnades på begäran till HerrPETERSSON i Gäddvik (m), som yttrade: Med anledning av en partimotion frän moderatasamUngspartiet beslöt att begära att regeringen skulleframlägga ett förslag tUl norrländskt skogsvärdsprogram vid 1973 ärs riksdag.Inrikesutskottet framhöll i sitt betänkande i frågan; "I detta program börsärskilt beaktas skogsvårdsproblemen i ." I nu föreliggande propositionsförteckning finns ingenproposition anmäld rörande skogsvård i . Jag beklagar detta enär arbetslösheten är högi bl, a, , Det är angeläget att skogsvärdsprogrammet kommer igång, innan uttunningen av befolkningen i berörda områden hunnit gå för längt, I Länsprogram 70 för påvisas att ettkraftfuUt intensifieringsprogram skuUe betyda mångårigt arbete för ca 2 000 mansamt därtiU öka råvaratUlgängen för skogsindustrin. Med ett effektivtskogsvårdsprogram anser experterna att man kan undgå den virkesbrist sombefaras och därmed också en annars nödtvungen nedskärning avskogsförädlingsverksamheten i , Med stöd av det anförda hemställer jag om kammarenstUlstånd att till herr jordbmksministem få ställa följande fråga: När ämnar jordbruksministern viUfara beslutfrån om att förelägga 1973 ärs riksdag förslag tUl ett norrländsktskogsvårdsprogram? Denna anhållan bordlades. § 43Interpellation nr 121 om tilläggsdirektiv till jordbruksutredningen med hänsyntill försämringen av världens livsmedelsförsörjning Ordet lämnades pä begäran till HerrKRÖNMÄRK (m), som yttrade: märktes de första tecknen på attlivsmedels-situationen i världen skulle bli en annan än denvarit de tvä tidigare årtiondena. Skördekatastrofer har visserligen ständigtinträffat runt om i världen. erhöll t, ex, 10miljoner ton spannmål från för att tiU nöds klara läget, harockså drabbats av dåliga skördar, vilka man tidigare balanserade genom enminskning i konsumtionen. gick emellertid ut påvärldsmarknaden och köpte upp spannmål, varav 16 miljoner tonfrån . ParalleUt med mindre goda världsskördar av spannmål harfiskefångsterna, bland annat industrifisket längs ,påtagligt minskat i oceanerna. har utfärdat fiskeförbud runtsina kuster på grund av de höga kadmium- och kvicksilverhalterna i den därfångade fisken. Fisket har därför inte kunnat uppväga bristen på andraUvsmedel. 1 stället har det minskade fisket ökat efterfrågan på vegeta-bilieroch animalier. ökade världens befolkning i stort settproportioneUt med produktionen av hvsmedel. Man kunde upprätthålla enoförändrad försörjningssituation. Problemet var att fördela överskott av t. ex.spannmål i vissa länder tiU de mest utpräglade underskottsområdena. På detsättet kunde man till nöds klara de svåraste katastrofsituationerna. Innevarande årtionde blh annorlunda. medbefolkningstillväxten ökar ländernas och människornas köpkraft. Resultatet bliren press uppåt på världsmarknadspriserna på Uvsmedel. Frän att vissa länderunder hade att brottas med svärplacerade överskott,framför allt i fråga om spannmål, torde komma att innebära enefterfrågan på Uvsmedel som är större än tiUgängen. Redan nu är världsreservenav spannmål den lägsta . De länder som traditionellt producerar Uvsmedel för exporthar mött den nya situationen med olika regleringsåtgärder. USAtillgrep tUl och med ett temporärt exportförbud för soja och ett 40-talsojaprodukter med soja som bas. Även inom EG Uksom i harexportreglerande åtgärder tillgripits för att trygga hemmakonsumtionen. Mot den här bakgrunden synes det vara bäde önskvärt ochnödvändigt att ompröva produktionsmålsättningen för den svenska jordbrukspolitiken.Det är visserligen jordbruksutredningens uppgift att beröra frågan omjordbruksproduktionens omfattning, men direktiven för utredningen utfärdades iett läge, dä starka krafter i samhället förordade en minskning av denfastställda självförsörjningsgraden. Också frän regeringshåll framhölls så sentsom hur nödvändigt det var att snabbt krympa den svenskaåkerarealen. Dessa synpunkter synes nu vara förlegade. En avförutsättningarna för jordbruksutredningen, nämligen att undersöka lämplighetenav en minskad självförsörjningsgrad som skulle leda till ett ökat svensktberoende av Nr 115 världsmarknaden för livsmedel, hari grunden förändrats. j. j j 1 stället för att krympa åkerarealen bör man gevarje enhet som kan 16 oktober1973 drivas rationellt, självständigt eller i sambruk s. k. samarrende -------------------- möjlighet att fortleva. Den svenska åkerarealen, som internationellt sett har godproduktionsförmåga, bör enligt min mening brukas i full omfattning. Detta harockså indirekt betydelse för landskapsvärd och mUjö. Det främsta motivet ärdock ansvaret för både vär egen och världens livsmedelsförsörjning. Vi tordefrån rent ekonomiska synpunkter också kunna räkna med att priserna påvärldsmarknaden även relativt långsiktigt - kommer att ligga högre än deinhemska. ligger t. ex. världsmarknadspriset pä veteca per deciton över det svenska inlösenspriset. Några svårsåldaöverskott av spannmål, som vi tidigare varit vana att betrakta som mer ellermindre ofrånkomliga, torde vi inte riskera att drabbas av inom överskådlig tid. Med hänsyn tUl vad jag anfört efterlyser jag endeklaration från regeringshåll om att man vid målsättningen för det svenskajordbrukets produktionsomfattning bör ta hänsyn till de ändrade förutsättningarsom uppstått. bör i stället för att överväga en eventuellmuiskning av den svenska åkerarealen och ett ökat svenskt beroende avvärldsmarknaden utreda hur det svenska jordbrukets produktionsförmåga fullt utskall kunna utnyttjas. Med stöd av vad jag anfört hemställer jag om kammarenstillstånd att tUl herr jordbruksministern ställa följande fråga: VUl statsrådet lämna sådana tilläggsdirektiv till densittande jordbruksutredningen att den i sitt arbete kan beakta de nyaförutsättningar för det svenska jordbruket som uppstått genom den förändradeoch försämrade situationen i världens livsmedelsförsörjning? Denna anhållan bordlades. § 44 Interpellation nr 122 om tillsättande av beslutadutredning rörande ökat skydd för medborgarnas politiska fri- och rättigheter Ordet lämnades på begäran till HerrHERNELIUS (m), som yttrade: Under förarbetena till en ny grundlag hördefrågan om ökat skydd för medborgarnas politiska fri- och rättigheter tiU demest kontroversiella och mest diskuterade. Inom grundlagberedningen kundeenighet icke uppnås utan frågan sköts i stort sett . De olikaståndpunkterna redovisas dock utförligt i betänkandet. Propositionens innehållmötte stark kritik frän oppositionspartiernas sida. Därvid framfördesmotionsvis bl. a. förslag om att inskränkningar i de politiska rättigheterna endastskulle få beslutas med viss kvalificerad majoritet eller i den ordning grundlagstiftas. Vidare påyrkades att ändamålet med sådana inskränkningar uttryckligenskuUe anges och lagligen vara fixerat. Anledningentill kritiken utgjordes icke av att förslaget i och för sig skulle skapa ett sämre gmndlagsskydd i detta avseende än det nu Tvärtom innebar förslageten förstärkning av skyddet trots att motsatsenså ofta hävdats. Men man anförde med skäl att när en modern 115grundlag skulle skapas borde man tillgodose vikten av ett förbättrat Xisdaeen den skydd med hänsyn bl, a, till den ökade centraliseringen,utvecklingen på jg massmedias område och medborgarens behov av skydd mot en aUt ---- I enades man tiU sist om att ensärskild utredning borde tillsättas med uppgift att i hela dess vidd pä nyttöverväga frågan om reglering i grundlagen av skyddet för enskildas fri-ochrättigheter. Arbetet skulle bedrivas så, att förslaget kunde framläggas senastunder , varigenom skulle kunna behandla enproposition . Direktiven för utredningen nära nog formuleradesi utskottsbetänkandet, i vilket det framhölls att syftet med arbetet borde varadels att uppnå ett utbyggt skydd i grundlag för de politiska fri- ochrättigheterna, dels att överväga frågan om en utvidgning av rättighetsomrädet iövrigt. Det betonades i debatterna att regeringen var samförstädd med utskottetoch att utredningen skulle tillsättas . Detta beslut fattades . Emellertid har ännu ickenägon utredning tillsatts och arbetet alltså icke kunnat påbörjas. Till följddärav är redan tidsschemat i fara. Programmet riskerar att icke kunna hållas.Nägot skäl för dröjsmålet har icke angivits i den offentliga debatten. Med anledning härav anhåller jag om kammarens tillståndatt till herr statsmmistern få framställa följande frågor: Vad äranledningen till att den av beslutade utredningen ännu icketillsatts? När avserregeringen att låta tillsätta nämnda utredning? Denna anhållan bordlades. § 45 Interpellation nr 123 om åtgärder motkoncentrationsutvecklingen inom näringslivet Ordet lämnades på begäran till FrökenELIASSON (c), som yttrade: En ökad tendens till fusionsbildningar harblivit ett allt vanligare drag i strukturomvandlingen i näringslivet isynnerhet . I både den svenska och utländskaföretagsvärlden har fusionerna starkt bidragit till den ökade koncentrationeninom näringslivet. En särskild anledning att uppmärksamma denna utveckling äratt därigenom konkurrensen begränsas eller sätts ur spel. Även på andra sätt,genom t. ex. prisöverenskommelser, organiserade samråd, ohka samarbetsformeroch monopolisering sker det en koncentration inom näringslivet som verkarkonkurrensbegränsande. En följd av denna utveckling är att prisbildningen intelängre pressas ner av konkurrensförhållandena på marknaden och att säljarens möjlighe ter ökar att själv sätta det pris konsumenten fär betala. Omvandlingen mot allt färre företag eller monopol innebär stora risker bl. a. för en monopolistisk prissättning som missgynnar konsumenten. I det svenska 59 näringslivetär denna fortgående utveckling i vissa branscher ett högst allvarligt problem.