prot · FW09160 · 1973-12-31 00:00:00 — aft under förklaring att propositionen intekunnat i oförändrat skick bifallas med bifall fill motionen 1973:2106 yrkandenaI och 2 skuUe anta punkten 2 i förslaget tUl lag om ändring i lagen (1973:303)om ändring i lagen (1944:705) om aktiebolag med av reservanterna föreslagenlydelse, 6. beträffande särskildastödåtgärder av herrar Svansfröm (c), (), Böriesson i (c) och (), () samt herrar () och () som under förutsättning av bifall fill utskottets hemställan vid punkt 3 - ansett att utskottet under 5 bort hemställa, att i anledning av motionerna 1973:2106 yrkandet3, 1973:2107 och 1973:2110 yrkandet 2 hos Kungl. Maj:t skulle anhålla att de imotionsyrkandena berörda frågorna blev föremål för skyndsam och förutsättningslösutredning samt aft på grundval därav förslag om stödåtgärder föreladesriksdagen före utgången av , samt 7. beträffande dispens frånlåneförbudet av herrar () och () som ansett att utskottet under 10 bort hemställa, aft beslutade att 75 b §aktiebolagslagen skulle bibehållas i sin nuvarande lydelse. HerrSVANSTRÖM (c): Det ligger ju någonting avskolavslutningssfämmning över kammaren, och det har väl inte saknatspåtryckningar för att vi från lagutskottets sida skulle begränsa vårverksamhet. Men jag vill, herr Ändring i aktiebolagslagen, m. m. talman,säga att vi har stått på tur nu i , och vi har väl för avsikt attgenomföra denna debatt så som vi hade tänkt oss. I propositionen 168 föreslås ytterligare förändringar iden ändrade lagen om aktiebolag. Denna proposition innehållertvå huvudavsnitt dels föreslås nya regler om aktiekapitalefs minsta storlekför äldre aktiebolag, dels behandlas frågan om rösträtten för aktier somförvaltas av allmänna pensionsfonden. Därutöver har lagutskottet i samband medbehandlingen av lagförslaget tagit upp frågan om ändring av bestämmelserna iaktiebolagslagen beträffande dispens från förbudet för aktiebolag att lämnapenninglån fill aktieägare, styrelseledamot och verkställande direktör. Dennasenare fråga har upptagits med utnyttjande av utskotts initiativrätt. I anledning av propositionen har ett antal motioneravlämnats. 1 motion från har föreslagits attövergångstiden för ökningen av aktiekapitalet i aktiebolag bildade före den 6juni 1973 till den beslutade minimigränsen utsträcks till utgången av1980, att Kungl,Maj;t bemyndigas medge dispens för höjning även , omsärskilda omständigheter föreligger, samt att riksdagenhos Kungl, Maj:f anhåller om utredning beträffande ett garantisystem för attunderlätta rörelsedrivande bolags anpassning till nya regler om aktiekapitaletsstorlek, Cenfermotionen har följts upp i reservationer fogade filllagutskottets betänkande, I reservationen 4, avgiven av utskottefsicke-socialistiska ledamöter, föreslås beträffande övergångstidens längd attdenna ökas fill utgången av samt att Kungl, Maj;t eller den myndighetsom Konungen förordnar skall på ansökan lämna bolag tillstånd fill ytterligaredispens om synnerliga skäl föreligger därtill. I reservationen 5, som är ett alternativyrkande tillreservationen 4, framföres jämväl en möjlighet till dispensförfarande. I reservationen 6 föreslås särskilda stödåtgärder försådana företagare som i samband med övergången tUl det beslutade högreaktiekapitalet kan antas få svårigheter att uppfylla kravet att kapitalet skalluppgå fill detta högre belopp. Stödåtgärderna och därmed sammanhängande frågorbör bli föremål för skyndsam och förutsättningslös utredning, och vireservanter förutsätter aft förslag om stödåtgärder på grundval av denföretagna utredningen förelägges före utgången av 1975. Beträffande aktiekapitalets storlek har, med uppföljandeav reservationer fill lagutskottets betänkande nr 1973, behandlade undervårriksdagen, utskottets borgerliga ledamöter avgivit en gemensam reservation,nr 1. I denna föreslås, liksom det föreslogs under vårriksdagen, attaktiekapitalets minimibelopp i enlighet med akfiebolagsutred-ningens förslagsättes till . Från centerpartiefs sida framhöU vi vid behandlingenav denna fråga svårigheterna för ett stort antal rörelsedrivandemindre företag att uppfylla det av majoriteten genomförda minimibeloppet av , och vi anser nu att dessa invändningar fortfarande kvarstår. Förmånga mindre företagare som oftast har föga vinstgivande företag och småmöjligheter att frånföretaget genom vinstredovisning avsätta erforderligt belopp synes de nyalagbestämmelserna mycket svåra att uppfylla. Det får därför anses angeläget attför dessa företagares räkning åstadkomma en ny företagsform som begränsar detpersonliga riskfagandet. Sådana företagsformer, särskilt lämpade för mmdreföretag, förekommer vanligen i utlandet. I reservationen 2 hemställes attriksdagen beslutar att hos Kungl. Maj;t begära förslag om en sådan nyföretagsform med begränsad ekonomisk ansvarighet för ägarna. Reservanternabegär förslag i detta sammanhang före utgången av 1975. , som i ohka sammanhang har framfört betydelsenav att befrämja den mindre företagsamheten i vårt land, betraktar möjligheternaatt antingen bibehålla bolagsformen med ett minimikapital av 20 000 kronoreller införa en ny företagsform, lämpad för de mindre företagen, som enangelägen målsättning. Helt allmänt anser vidare att det gäller församhället att agera på sådant sätt att inte de mindre företagarna känner signegativt behandlade. Vi vUl i stället befrämja den enskilda mindre företagsamheten.Vi vill uppmuntra företagarna att satsa sig själva, sin arbetsförmåga och sininitiativkraft på att skapa nya företag och därmed ge försörjningsmöjligheteräven i bygder, som av en eller annan anledning saknar s. k. stora, tungaindustrier. Likaså är det enligt vår mening angeläget att redan befintligamindre företag ges möjligheter att ytterligare utveckla sin rörelse. Icenterpartiet eftersträvar vi ett företagsvänligt klimat, och vi anser att denmisstänksamhet mot bolagsformen som i olika sammanhang har kommit till uttryckicke är berättigad. Vi delar mångas uppfattning att bolagsbildningar åstadkomnai skafteflyktssyffe bör beivras, men detta förhållande får under ingaomständigheter gå ut över de lojala företagare som finner bolagsformen varaändamålsenlig för sina syftemål. Ett bifall till de gemensamma reservationersom fogats till lagutskottefs betänkande nr 41 skulle säkerligen uppfattaspositivt av företagarna. Som jag tidigare påpekat har ufskoftet utnyttjat sininitiativrätt och framlägger nu förslag angående dispens från förbudet förbolag att lämna penninglän tUl aktieägare, styrelseledamot och verkställandedirektör. I en föreslagen ändring av 75 b § hemställer utskottet att ett bolagskända borgenärer icke behöver höras över sådan dispensansökan, om borgenärernasställning uppenbarligen icke påverkas av att ansökan om sådan långivningbeviljas. Vi är medvetna om aft det från rent principieU synpunkt kan resasinvändningar mot att utskottet med utnyftiande av sin initiativrätt nu föreslårändringar av gällande lag i detta sammanhang. ledamöter ilagutskottet hävdar emellertid att de praktiska skälen i detta falluppenbarligen talar för en omedelbar förändring. Mina medmotionärer kommer senare attytterligare utveckla sina synpunkter på vissa reservationer, och jag ber nu meddet anförda att få yrka bifall till reservationerna 1, 2, 3, 4, 5 och 6. Iövrigt yrkar jag bifall fill utskottets hemställan. Ändring i aktiebolagslagen, 171. m. HerrLIDGARD (m); Akfiebolagslagsfiftningens allmänna syfteär att göra denna företagsform tUl ett i alla hänseenden så ändamålsenligtredskap Ändring i aktiebolagslagen, 771. m. sommöjligt i näringslivets tiänst. Aktiebolagsformen erbjuder stora fördelar genomden personliga ansvarsfriheten för bolagets åtaganden och genom den praktisktändamålsenliga organisation den ställer till förfogande för samverkan meUankapital och arbete. Utan aktiebolagsinstifufet skulle vårt näringsliv överhuvud taget infe ha uppnått den styrka och utveckling som kännetecknardet. Jag tycker att detta korta konstaterande är rätt angelägeti en situation där många försöker skjuta in sig på aft framhäva aktiebolagensom tillhåll för skattesmifare och underlag för skatteflykt. För att en delpersoner missbrukat kryphål i lagstiftningen finns det ingen anledning attfördöma aktiebolagen som sådana, inte ens när det rör sig om små fåmansbolag.Ingen försvarar missbruket, som sade, och även om man iblandhändelsevis skulle råka kalla en missbmkare smart Ugger det verkligen intenågot berömmande eller ursäktande i en sådan karakteristik. Man måste alltså akta sig för att skära alla aktiebolagoch deras ägare över en kam. Även för småföretagaren fyller aktiebolaget en godfunktion - han avskiljer en del av det han äger för att med detta bedriva enverksamhet. Han kan ha många hedervärda privata skäl för att begränsa sittrisktagande i produktion och i affärsverksamhet till aktiekapitalet. Han döljerinte hur han har begränsat sitt risktagande villkoren för hans verksamhet ärregistrerade och offentliga. De hederUga företagarna - och de är som herrSvansfröm sade en majoritet i sammanhanget har ett rimligt anspråk på attinte behöva ta emot örfilarna, dvs. få förutsättningarna för sin verksamhetrubbade i något väsentligt hänseende, när statsmakterna försöker kommer till rättamed skoj och skattesmiferi som ibland döljer sig under aktiebolagenstäckmantel. Antalet småbolag i vårt land har tagits fUl intäkt för attdet skulle vara något felaktigt på gång hos oss här i vårt land. Jag tar ettexempel från debatten där det sades att vi hade 125 000 bolag här ivårt land medan ett så stort land som infe har mer än ca 80 000,Jag håller med om aft det naturligtvis ser konstigt ut med denna diskrepans isiffrorna, framför allt när man låter bli att tala om att den sannolikaanledningen till de märkliga siffrorna är den att man i har tillgångtUl ett särskUt associationsinstitut med begränsad ekonomisk ansvarighet försmåföretagare, vilket vi inte har någon motsvarighet till i vårt land. Härhänvisas även småföretagaren tiU aktiebolagsformen för aft uppnå sammaansvarsfrihet som småföretagaren har i , Vi har framhållit detta i en av reservationerna frånmoderata samhngspartiet, och , och vi är överens omatt begära en utredning om den saken. Vi icke-socialistiska partier är överensom allt annat också i själva sakfrågorna. Bl, a, är vi överens om det herrSvanström påpekade beträffande den lägsta gränsen för aktiekapitalets storlek. Det förefaller klart att man kan komma tiU rätta medskaftefifflet åtminstone i ganska stor utsträckning med den bestämdahöjningen av aktiekapitalets lägsta gräns till . Men det ärabsolut infe bra om den gränsen har blivit så hög att den ställer tUlsvårigheter för småföretagsamheten. Så länge vi inte har någon annanassociationsform för småföretagsamheten än aktiebolaget måste aktiekapitalsgränsenavpassas tUl dessa små företags förutsättningar. Som jag sagt intog vi icke-sociaUstiska partier ivåras den ståndpunkten att kunde vara en lämplig nedre gräns. Vistödde oss i det sammanhanget på aktiebolagsutredningen. Majoriteten stannadeför , och den siffran var enligt statsrådet oförtydbarauttalande inte byggd på någon högre visdom. Vi vidhåUer därför vår uppfattningatt den nedre gränsen för aktiekapitalet bör reduceras tUl . Som framgått av anförande och delvis ävenav mitt finns det flera reservationer i detta sammanhang som vi är överens om.Jag skall inte utveckla dem vidare utan hänvisar fill vad sade jag kan instämma i det. Så till reservation 7, avseende punkten 10 i hemställan.Den gäller inte en sakfråga inom aktiebolagsslagstiftningens ram. Den ärviktigare än så. Den gäller en principfråga vid tiUämpningen av våragrundlagar: folkrepresentationens självständighet i förhållande tiUregeringsmakten. I våra grundlagar finns klart och tydligt angivet reglerför umgänget mellan och regeringen. Det är en reglering som intetillkommit av en slump utan är betydelsefull. Maktbalansen mellan regering ochfolkrepresentation kräver att dessa regler respekteras. Gör man infe det,riskerar man att hela och inte bara regeringspartiet förvandlas tUlett regeringens fransportkompani. Den s. k, initiativrätten för utskotten har, som klart ochtydligt sägs i förarbetena till lagbestämmelsen, tillkommit för att stärkariksdagens ställning. Men som den i detta fall har hanterats verkar den imotsatt riktning. Man har tagit en propå från Kungl, Maj:t och man hjälper tillatt slussa den igenom utan att bereda andra intresserade ledamöter avkammaren tiUfälle att som när det gäller en vanlig proposition komma med sinamotioner och synpunkter. Hur har då det hela gått tUl? Får jag besvära deintresserade aft se på första sidan i lagutskottets betänkande. Där heter det;"I samband med lagutskottets behandling av lagförslaget under punkten 1 har inom utskottetväckts fråga om-- ," Det hade varit riktigare om det hade stått"har hos utskottet väckts fråga" i stäUet för "har inomutskottet väckts fråga". ser man liksom framför sig hur någon ellernågra lagt sina pannor i tankedigra veck och tagit upp det som föreslås. Mantror alltså att det hela har skett inom utskottets ram. I reservationen har vi fillåtit oss att lämna enredogörelse för hur detta ärende har aktualiserats. Utskottet har nämligen fåtten promemoria från där man beskriver ärendet och menarattufskoftet skall ta initiativ. Det är ett förfarande som absolut icke står iöverensstämmelse med förutsättningarna för den initiativrätt som har tUlagtsriksdagens utskott. och jag har med vår reservation velat visa attvi tycker att man verkligen har förfarit felaktigt på denna punkt. Jag skall inte gå in på sakfrågan; den är ointressant isammanhanget. Grundlagen är den övergripande lagstiftningen, och det är i dettaärende Ändring i aktiebolagslagen, m. m. 14 protokoll 1973. Ändring i aktiebolagslagen, m. m. den manskall se till och infe till om saken varit berättigad eller inte i ögonbhcket.Men jag är beredd att diskutera det också, om det är någon som viU påstå attdet var så utomordentligt angeläget att denna sak genomfördes nu och i dettasammanhang. Jag skuUe vilja säga att vi i detta faU har fått ettläroboksexempel på hur man inte skall bete sig i umgänget mellan regering ochriksdag. De som har författat grundlagen och gjort förarbetena fiU den härpunkten säger alldeles tydligt aft riksdagsärenden bör väckas genomproposition eller motion. Med tanke på det förehggande fallet är det väl intealldeles utan att det ligger en tanke bakom. Det borde kanske också sägas någonting om begagnandet avinitiativrätten när det gäller lagutskottet. Initiativrätten tiUkom ju för skuUe kunna tillvarata den särskilda sakkunskap som under tidernas loppväxer fram inom de olika utskotten i olika sakfrågor. Man diskuterade ingående,om man även skulle ge lagutskottet initiativrätt i alla frågor. Det är ju så,att vi i lagutskottet hanterar en mängd lagstiftning, där sakkunskapen i självasakfrågan hör hemma inom andra utskottsområden, I det här sammanhanget, när detgällde aktiebolagen såsom företagsformer och deras verksamhet, kan man välsäga att sakkunskapen kanske Ugger inom ett annat utskott, även om det är visom har hand om lagstiftningen. Det är därför orimligt för dem som sitter såsomsakkunniga i andra utskott, om de skaU behöva uppleva att lagutskottet tarinitiativ även på sådana områden där man i utskottet inte är den i första handsakkunnige. Jag hemställer om bifall tiU reservationenunder punkten 10, Det betyder att håller på sin integritet och att viavvisar lagutskottets av Kungl, Maj;t inspirerade initiativ. Idetta anförande instämde (). HerrENLUND (fp): Jag tänkte i första hand beröra de problemsom tas upp i reservationen 2, vill jag emellertid med ett par ordberöra reservationen 7 - som ägnade en del av sitt anförande åt. Från folkparti- och centerpartihåU har vi inte ansett ossböra ansluta oss till den reservationen, men vi anser att de problem som därpåtalas bör uppmärksammas, nämhgen den här tendensen att skicka promemoriorfrån departementen under pågående riksdagsbehandling i akt och mening attutskottet skall använda sin initiativrätt. I reservationen sägs jag vUlfaktiskt understryka de orden att det i förarbetena tiU lagen inte harantytts att "utskottets initiativrätt skulle ha tillkommit för att öppna enmöjlighet för regeringen att-- komplettera ofullständiga propositioner".En ytterligare utveckling av denna tendens är inte önskvärd. Jag villunderstryka att bör uppmärksamma detta i fortsättningen. Jag vill säga några ord om det problem somtas upp i reservationen 2. I den folkpartimotion som har väckts i anledning avdet föreliggande regeringsförslaget har kravet på en särskUd bolagsform förmindre företag aktualiserats. Vi har ansett det så viktigt, att vi inte har ansett osskunna godta förslaget att minimibeloppet för aktiekapitalet höjs från 5 000till detta gäller ju bolag som bildades . Vimenar att det kommer att medföra alltför stora svårigheter för många företagatt , som det är fråga om här, få fram depengar som behövs. Vi tycker nog aft utskottsmajoriteten har tagit litet förlätt på svårigheterna genom att nämna möjhgheterna att gå över tillhandelsbolag eller kommanditbolag. Sedan säger man att det egentligen inte ärnågon nackdel för företagaren själv, eftersom han när han viU låna pengar ivilket faU som helst sannolikt måste ställa personlig borgen, om han har ettlitet bolag. Utskottsmajoriteten anser också att det inte heller frånsamhällets synpunkt är någon nackdel eftersom det "från allmän synpunkt ärtill fördel om små företag drivs i företagsformer med personligt ansvar förägaren. De personer som står bakom ett företag och skall svara för rörelsenmåste kunna uppfylla sina förpliktelser gentemot anställda, det aUmänna ochandra borgenärer. För att detta skall garanteras krävs det, om de skall vara befriadefrån personligt ansvar, aft deras kapitalinsats i bolaget är betydande." Vad först beträffar lånemöjlighefen är det säkerligenriktigt som utskottet beskriver det, aft den mindre företagaren har svårigheteraft få låna pengar utan personlig borgen. Men då kan man fråga sig om det kanvara riktigt att ytterligare öka hans kapitalbekymmer genom aft avkräva honomen så hög insats av eget kapital i företaget som ufskottsmajoriteten härförordar. Påståendet aft det är en fördel "från allmänsynpunkt" med att varje företagare själv står alla risker kan väl varariktigt - men bara om man bortser från risken att företagaren ger upp, att hanlägger ned eUer nUnskar sin verksamhet och därmed också minskararbetstillfällena. Vad man saknar i utskottefs skrivning är just hänsynstagandetill företagarens svårigheter att få fram så mycket pengar att hankan höja sitt aktiekapital så som det är föreskrivet i förslaget. Men om dettafinns i utskottsmajoritetens skrivning inte en enda rad. Det är som om man helthade glömt bort eller inte intresserat sig för företagarens svårigheter. 1 reservationen 2 har vi pekat på dessa svårigheter. Vi ärövertygade om - och detta underströks kraftigt när vi diskuterade denya bestämmelser som gäller för nybildade bolag attSverige inte utgör något undantag bland de västeuropeiska länderna i fråga ombehovet av en särskild bolagsform för de mindre företagen. Därför begär vi att Kungl. Maj;t före utgången av år 1975skall förelägga förslag om en ny företagsform som är så utformad attde mindre företagen i skattehänseende och även vad gäller rätt tillfondavsättningar behandlas på samma sätt som aktiebolag. Självfallet måstekravet på insyn och kontroll från olika intressenters sida tUlgodoses. Vi menarockså att denna företagsform så långt det är möjligt bör förbehållasrörelsedrivande bolag. Med hänvisning till vad jag nu har sagt ochtill vad som tidigare anförts i den här debatten av herrar ochLidgard om reservationerna 1 t. o. m. 6 ber jag att få yrka bifaU fiU dessareservationer. Ändring i aktiebolagslagen, m. m. Ändring i aktiebolagslagen, m. in. HerrSVEDBERG (s): Som erinrade om förde vi enganska ingående debatt under vårriksdagen om dessa frågor. Utan att ha varitföremål för sådana påtryckningar som sade att han varit utsattför skaU jag ändå försöka koncentrera mig. Jag tänker nöja mig med någrakommentarer i anslutning till reservationerna och de i debatten gjordainläggen, I den första reservationen yrkas med upprepande av förslagi motioner som avslog att minimigränsen för aktiekapitalskaU vara . Ätt nybildade bolag skulle ha ett aktiekapital avminst motiverade utskottet då med att den som driver ett företagmåste ha ett ansvar för de åtaganden som görs i rörelsen. Är arbetstagareanställda måste dessa ha rätt att kräva att företaget är någorlunda stabilt, såatt inte sysselsättningen av den anledningen äventyras, I ett aktiebolag har aktieägarna inte något ansvar förbolagets förphktelser utöver kapitahnsatsen i aktier. Är det kapitalet ibolaget mycket lågt kan dock exempelvis leverantörer kräva personliga borgensförbindelser.Skulle bolaget då komma på obestånd kommer inte intressenterna i ett bättreläge än om bolaget skulle ha drivits i annan företagsform med personligt ansvar. Utskottet anser att den motiveringen fortfarande ärhållbar. Enligt gjorda beräkningar finns det i landet ungefär 45 000rörelsedrivande aktiebolag med kapital som understiger . Dettainnebär dock inte att alla dessa har sitt aktiekapital nere i ,utan det torde finnas en hel skala . Helt säkerttorde åtskilliga få besvär med att trappa upp aktiekapitalet till denföreslagna nya minimigränsen. Övergångstiden blir dock ganska lång. Som deterinrades om här föreslås utgången av 1978 som sista tidpunkt, dvs. De företag som efter den tiden inte vih fortsätta somaktiebolag får möjlighet att på ett från skattesynpunkt förmånUgt sätt övergåtil! En undersökning som gjorts av den genomsnittligastorleken av småföretagens egna kapitalresurser ger för övrigt vid handen atti de flesta branscher möjhghet finns för erforderlig höjning av aktiekapitalet. TiUgänglig statistik visar även aft det inte blev stopp iakfiebolags-bUdandet efter , det datum då 50 000-gränsengenomfördes. Sålunda nybildades 750, juli 967, augusti 565 ochseptember 647 aktiebolag. Ett bifall till reservationen skulle även för dessanybildade bolag sänka minimigränsen fill . Detta skulle te sigganska ryckigt och antagligen inte öka respekten för i vederbörhg demokratiskordning fattade beslut. Utskottet finner ingen anledning ha annan mening idenna fråga nu än den som gav uttryck för för ungefär sex månadersedan. I reservationen 2 yrkas att en särskild företagsforminföres som är bättre lämpad för den mindre företagsamheten, en företagsformmed begränsat personligt risktagande. Även den frågan var uppe i imaj månad, och det framkom då att en dylik företagsform, som finns i exempelvisTyskland, saknar traditioner i det här landet. Enligt uppgift utgörs av aktiebolagenav fåmansbolag. Det är företrädesvis bland dem som aktiekapitalet understiger50 , Företagsskatfeberedningen kommer att läggafram en promemoria med förslag till väsentUga förändringar i skaftereglernajust för fåmansbolagen. Syftet är enUgt uppgift i propositionen aft så långtmöjligt åstadkomma en rättvis och likformig beskattning av dessa bolag jämförtmed andra företagsformer. Förslag till förmånhga skatteregler för aktiebolagsom övergår till annan företagsform kommer även att utarbetas inomföretagsskatfeberedningen. En proposition i ärendet har aviserats fUl . Det finns aUtså allt skäl att tills vidare invänta vad som kommerpå detta område innan ytterligare saker förs på tal. Jag yrkar alltså bifalltUl utskottets förslag. Även reservationen 3 har kommenterats. Här yrkasytterligare en variant i fråga om aktiekapitalets storlek på så sätt att ingenhöjning skulle behöva förekomma för äldre bolag. Om denna reservation skullebifallas finge vi två minimigränser: för bolag bildade före den 6juni 1973 och för dem som kommer tiU efter detta datum. Det vorenog inte särskUt rationeUt och skulle medföra ett bibehåUande av hela mängdenav skrivbordsbolag.