prot · FW099 · 1973-12-31 00:00:00 — Förhandlingarna leddes tih en början av herr förste vicetalmannen. Ang. planerna för en svensk biståndsinsats för Vietnamsfolk § 1 Meddelande ang. tidplan för vårsessionen, m. m. Thl kammarens ledamöter har utdelats dels en preliminärplan för kammarens sammanträden under återstoden av vårsessionen, dels protokollsutdragutvisande av talmanskonferensen gjorda uttalanden angåenderiksdagsarbetet. § 2 Upplästes följande till kammaren inkomna ansökan: Undertecknad anhåller om tjänstledighet frånriksdagsmannauppdraget 1973 för resatill och med styrelsen för SIDA. Kammaren biföh denna ansökan. § 3 Ang. planerna för en svensk biståndsinsats förVietnams folk Herr utrikesministern ordet för att besvara hen-Dahléns (fp) i kammarens protokoll för den 23januari intagna fråga, nr 39, och anförde: har frågat mig vilka planer somuppgjorts för att bistå folk, genom direkt svensk stathgbiståndsinsats, på internationell bas och genom de svenskafrivhligorganisationer som bedriver insamhngsverksamhet för , sedan jaglämnade mitt interpellationssvar . Planeringen för nya biståndsinsatser till harsedan dess fortsatt och byggt på förutsättningen att krigshandlingarna skuhekomma att upphöra. Detta har inträffat och möjlighet föreligger därmed föraktiv hjälp tih de människor som drabbats hårdast av kriget. Regeringen kommerinom kort att besluta om ett första steg i utbyggnaden av det humanitära biståndetthl . När det gäller planeringen av internationeUabiståndsinsatser har regeringen fortsatt sina kontakter med andra länder, iförsta hand de nordiska, samt med berörda internationeha organisationer. Ang. planerna för en svensk biståndsinsats för Vietnamsfolk Slutligen vih jag hänvisa till vad jag anfört i åretsstatsverksproposition, nämligen att regeringen står beredd att anslå betydanderesurser för insatser i . Äntligen, äntligen en av hopp för folk ochäntligen en verklig möjlighet att få vapenvila! Freden kommer säkert att dröjalänge, men den har en chans och lät oss hoppas att man tar den chansen. I den situation som råder i finns det stora riskerför att striderna skall blossa upp igen. Därför blir de humanitära insatsernaav betydelse även ur den synpunkten. Det gäher inte enbart att lindra nöd utanockså att försöka få till stånd en miljö i vilken människorna fär lättare attsamarbeta. Vi vet att det behövs enorma insatser. De svenska kan bara bli avbegränsad betydelse, men behövs. Jag tackar för svaret, men jag måste säga att det ärganska magert; det är mycket svårt att läsa ut vad som egentligen är meningen.I min interpehationsdebatt med utrikesministern var vi heltöverens om att det svenska humanitära biståndet skah ges och återuppbyggnadenske där behovet är störst, oavsett pä vilken sida om stridsgränserna deenskilda individerna hamnat. Jag förutsätter att vi är överens om dettafortfarande. Vi diskuterade i interpellationsdebatten olika former försvensk medverkan. För det första gähde det en världsaktion för återuppbyggnaden.Herr svarade på min fråga att han var vhlig att vara med om dettathlsammans med de nordiska länderna. I svaret nu säger han att dessa försökfortsätter. Det är ju bra, men så hemligt kan väl inte detta vara att interiksdagen kan få någon antydan om huruvida det finns någon förutsättning föratt detta skall lyckas eller ej. Diplomati i all ära, men så hemlighetsfullbehöver man inte vara. För det andra gällde det de statliga svenska insatserna.Utrikesutskottet fär tihfälle att granska ohka förslag i det sammanhanget. Folkpartietoch kommer att bidraga tih att utrikesutskottet fär materialbeträffande möjligheterna att göra en insats frän svensk sida pä det statligaplanet. Den tredje metoden som vi diskuterade som inte tog upp men senare erkände var mycket rimlig - gällde insatsergenom de svenska frivilligorganisationerna såsom Röda korset, Rädda barnen,hjälper. delade min mening att det varmycket sannohkt att de skuhe bli kanaler för humanitär svensk hjälp. Vad har hänt? Jo, några socialdemokrater harmisstänkliggjort dessa organisationers arbete. Jag tror att det är mycket htensannolikhet för att denna kritik går hem. Min fråga bhr, , på alladessa tre punkter; Har verkligen inte regeringen något mer att meddelariksdagen och folk om vad man avser göra? Jag vet inte om är helt i god tronär han karakteriserar mitt svar som magert och anklagar mig för att alltförmycket ha fallit in i den hemliga diplomatin. Vad som har hänt sedan jag rättutförligt svarade på frågor, som alltså är precis desamma som demhan väckte i form av en interpellation , är insättandet av deamerikanska terrorbombningarna. Kom ihåg att den planering som var i full gängvid självfahet byggde på förutsättningen attett upphörande av krigshandhngarna då var mycket nära förestående. Vi vethurudan utvecklingen blev, och det gjorde att de internationeha diskussionernasaknade underlag. Det fanns icke nationer som i detta läge var beredda till ensaklig och konstruktiv diskussion. Det läget har förändrats. Men det kommer sannolikt attdröja ytterligare innan jag kommer att här för eller för någonannan kunna redovisa resultaten av de överläggningar som vi håller på med bådei och bhateralt. Den mycket enkla anledningen till detta äratt vissa för den kommande internationeha biståndsaktiviteten helt avgörandefaktorer ännu inte är kända. Jag syftar framför allt på det amerikanskakrigsskadeståndsåtagandet i det träffade avtalet och amerikanernas övrigaplaner. Innan de föreligger är andra potentiella givarländer icke beredda attta ställning. Vi driver på i detta avseende men jag vhl inte - det får herrDahlén respektera - redovisa exakt vhka kontakter vi haft. Ang. planerna för en svensk biständs-insats för Vietnamsfolk Jag går ut från att det var av tidsskäl som utrikesministernbara berörde en av de tre hjälpformer som vi diskuterade, nämligen deninternationeha, och att han därför kommer thlbaka beträffande planeringen försvenska insatser. Jag föreställer mig att denna har kunnat fortsätta.Självfallet är det när det gäller ett land i krigstillstånd svårt att i detaljgenomföra en sådan planering det vore orimligt att förneka det men jagföreställer mig att den inte har avstannat. Jag är också medveten om att vi harsett en del resultat av den i statsverkspropositionen. Den tredje punkten hann utrikesministern alltså inteheller gä in på. Men där har han också en något svårare uppgift, eftersom frivilligorganisationernasplaner redan ligger färdiga. De bedriver ju ett arbete i ahadelar av . Oberoende av vem som behärskar området finns jufrivUhgorganisationerna där. Där har alltså utrikesministem ingen möjlighet attskylla pä att man inte vet vad man skah göra. Organisationerna har ju färdigaplaner och har lämnat in sina ansökningar till de svenska myndigheterna. Därligger de nu sedan månader thlbaka obehandlade. Detta tycker jag är ganskaorimligt. Jag hoppas nu att utrikesministem kommer att ta upp de tvåkvarvarande punkterna i sin andra rephk. Ang. planerna för en svensk biständs-insats för Vietnamsfolk Jag får tillstå att gissadeaUdeles rätt när han tniskrev tidsbegränsningen anledningen till att jag intebesvarade två av hans tre frågor. Jag kommer till den andra, alltså denbilaterala planeringen. Egentligen tycker jag att det är onödigt att ställadessa frågor vet ju mycket väl svaret. Planeringen för återuppbyggnadsarbetet liksom för denhumanitära hjälpen tih är i fuh gång. Vi förbereder ettbiständsavtal med som blir ett av de mest omfattande regeringenöver huvud taget har genomfört. Avtalet kommer att slutas inom en nära framtid.Det blir tihfälle att redovisa detaljerna - det är inte möjligt att göra det päden korta tid som jag nu har till förfogande. Vad beträffar sade jag i svaret att vi inomkort kommer att besluta om ett första steg i utbyggnaden av det humanitärabiståndet. Där kommer att fä svaret pä sin tredje fråga. Jag skall bara kommentera den sista punkten i utrikesministernssenaste inlägg, där han upprepade vad han sagt i svaret om att den humanitärahjälpen tih skah tas upp. Jag.tror att det vore bra i detsammanhanget, herr utrikesminister, att få ett besked om att den svenskaregeringen inte har ändrat instähning frän . Då var vi juöverens om att frivilligorganisationerna har stora möjligheter att utföra ettvärdefullt arbete. Det förhåhandet att det finns några medlemmar i herrWickmans parti som har en annan mening hoppas jag inte har lett till ändradmening frän regeringens sida, men jag tror att det vore nyttigt att fä ettbesked på den punkten. Jag tror att svenska folket har mycket svårt att förståde anklagelser som har riktats mot dessa organisationer Röda korset, Räddabarnen. och Frikyrkan hjälper. Att försöken är misslyckade insergivetvis regeringen. Säg det, så tror jag att luften rensas htet grand! Jag brukar inte inte regeringen heller förden delen ändra mening så snabbt som vissa andra kanske gör. Jag kan därförbekräfta precis vad jag sade . Jag vih också vända mig mot påstående att viskulle ha varit overksamma i månader. Den här frågan har de facto varit föremålför en rätt effektiv och intensiv bearbetning. Och, som sagt, nästa veckakommer beskedet. Jag tackar för det beskedet och avvaktar medspänning vad det reella innehähet kommer att vara, om de löften utrikesministernställde ut kommer att infrias eller ej. Vi får anledning att återkomma till detta,. Låt mig bara avslutningsvis hälsa välkommen bland demsom engagerarsig för det vietnamesiska folkets sak. Jag hade varit glad om jag hade kunnathälsa välkommen vid en något tidigare tidpunkt. Den punkt som utrikesministern nu tog upp tror jag lämparsig för en debatt under andra förhållanden. Vill utrikesministem ha endiskussion om Vietnampolitiken sådan den har förts från olika parters sida iSverige, skulle jag tycka att det vore rätt intressant. Om fortsatt familjeplaneringsinsats i Överläggningen var härmed slutad. § 4 Om fortsatt familjeplaneringsinsats i Herr utrikesministern erhöhordet för att besvara () i kammarens protokoll för den 23januari intagna fråga, nr 40, och anförde: har frågat vilka åtgärderregeringen är beredd att vidta för att fortsätta vår bUateralafamiljeplaneringsinsats i . Svenskt stöd tih det malaysiska familjeplaneringsprogrammet,huvudsakligen i form av preventivmedel, har lämnats /68.I oktober 1971 beslöt regeringen, på SIDA.s förslag, att detta bistånd skulleupphöra i och med utgången av innevarande budgetär, och i 1972 årsstatsverksproposition anmälde jag detta beslut för . Avsikten harvarit att FN.s befolkningsfond, UNFPA, som fär ett betydande stöd från ,därefter skuhe överta ansvaret för insatsen. Det svenska bidraget thl det malaysiskafamiljeplaneringsprogrammet för innevarande budgetår har medvetet beräknats såhögt att det skah täcka behovet av preventivmedel under hela kalenderåret 1973.Enligt regeringens åsikt har härigenom goda förutsättningar skapats för ensmidig överföring av insatsen till UNFPA. I framställning har SIDA emellertidföreslagit fortsatt stöd tiU familjeplaneringsprogrammet i underytterligare en tvåårsperiod bl. a. med motiveringen att FN ej skulle kunnagarantera en kontinuerlig preventivmedelsförsörjning thl fr. o. m. är1974. har dock såväl UNFPA som Världsbankenförberett omfattande insatser i pä familjeplaneringens område,avseende bl. a. preventivmedel. Mot denna bakgrund och med tanke på att det ärfråga om relativt enkla insatser har jag begärt att SIDA ytterligare belyservarför UNFPA nu inte anses kunna överta verksamheten. SIDA har lämnatdenna kompletterande information. Regeringen kommer att pröva om motivföreligger för ändring av sitt tidigare fattade beslut. Jag tackar utrikesministem för svaret men vill säga attjag tycker frånvaron av besked är oroande. Om fortsatt familjeplaneringsinsats i Jag har tagit upp frågan därför attdetta projekt inte alls omnämns i statsverkspropositionen, och inte Malaysiaöver huvud taget. Inte heller har regeringen lämnat något besked pä deframställningar SIDA gjort, den första . Vad det här gäherär ju att leverera p-piher till under tvä år för ett belopp av 3miljoner kronor till ett program som gäller den fattigaste delen avbefolkningen, landsbygdsbefolkningen. har slagit fast att den fäster storvikt vid familjeplaneringsinsatserna och förutsatt att här sker en starksatsning. har uttalat, att "det är av särskild betydelse attbiståndet på detta område inte är begränsat till vissa länder, i varje fall sålänge något effektivt koordinerat och välutrustat internationelltbiståndsprogram inte förverkligats". refererar utrikesministern till SIDA:s skrivelse frånär 1971. Jag vill bara erinra om att det i den skrivelsen sades atterfarenheten har visat att det kan ta avsevärd tid innan ett leveransschema kanöverflyttas med bibehållen effekt. Det gjordes ahtså vissa reservationer.Vidare har det mnnit en del vatten och en behandling har ägt rum iriksdagen. konstaterade utrikesutskottet att de gamlaprinciperna för familjeplaneringen gäller, nämligen att den inte skall omfattasav länderkoncentrationen. Direkta familjeplaneringsinsatser kan alltså skeutanför kretsen av programländer. Utskottsdiskussionen var föranledd av attregeringen hade aviserat att man planerade avbryta insatserna i ochKorea, och utskottets skrivning innebar det var tydligt även avsocialdemokratiska ledamöters inlägg - att dessa insatser inte skulle avbrytas.Insatserna skuhe i stället göras med hänsyn till var de var sakligt motiverade,och den begränsning huvudsakligen till programländerna som propositionen hadeaviserat skulle inte eftersträvas. Jag hoppas att regeringens fortsattafunderingar på denna punkt inte skall leda thl ett beslut som går stick i stävmot den behandlingen i . Här talas också om . Låt mig säga attden ännu inte har den effektivitet som är önskvärd. Den har inte budgeteratmedel för sådana här insatser, och därför löper insatserna risk att fördröjasom vi nu hänskjuter dem till fonden. Samma svårigheter hos fonden kan man se ien rad andra länder. Jag förstår ahtså inte av vhket skäl man nu skulleinsistera pä att den här insatsen skulle överföras thl fonden. Först vill jag gärna korrigera när det gäller min inställning tillfamiljeplaneringsinsatser och deras relation till kretsen av programländer. Jaghänvisar tih utskottets betänkande . I propositionen uttalades attdirekta familjeplaneringsinsatser även fortsättningsvis skuhe ske ocksåutanför kretsen av programländer. Utskottet anslöt sig till detta. Jag har självfallet utgått från attfamiljeplaneringsinsatserna skall fortsätta i . Jag bedömer det i ochför sig inte som något egenvärde att de insatserna är bilateralt svenska - helautvecklingen har pekat på att befolkningsfonden skulle kunna överta ansvaretför dem. Denbedömningen har även SIDA gjort. När en helt annan bedömning nu görs är detklart att jag inte sitter fast i något som helst prestigetänkande. Jag tyckeratt har haft litet bråttom; SIDA;s kompletterande framstähning,som faktiskt var nödvändig för att motivera ett annat beslut av Kungl. Maj;t,är daterad och hade inte kommit mig till hända innan herrWirmark ställde frågan här i . Den skrivelse som jag baserade min fråga pä är daterad ioktober; den hade regeringen således hunnit svara på, om den hade prioriteratfrågan tillräckligt högt. Bäde av skrivelsen och av skrivelsen i januariframgår att insatsen i gäller ett program som fungerar väl och att denutgör ett led i en allmän social omvårdnadspolitik - just en sådan politik somutrikesutskottet talade om i sitt uttalande . har ocksåenhälligt begärt att denna insats skall göras. Den har tillstyrkts avambassaden i . är ense med SIDA om att SIDAbör göra den här insatsen och att SIDA kan göra den effektivare och billigareän något FN-organ. önskar denna insats frän . Jagförstår verkligen inte vad regeringen funderar på. Överläggningen var härmed slutad. § 5 Om medel till BachMai-sjukhuset i Om medel till i Herr utrikesministern erhöh ordet för att besvaraherr Wirmarks (fp) i kammarens protokoll för intagna fråga, nr41, och anförde; har frågat mig om regeringen ärberedd att ställa medel thl förfogande för att bidra tih att åter kan träda i funktion. De svenska biståndsinsatserna utgår från mottagarländernasprioriteringar. Under innevarande budgetår ställer sammanlagt 190miljoner kronor tih DRV;s förfogande för humanitära insatser. I enlighet medvietnamesiska önskemål skall ca anslås för msatser inomsjukvårdssektorn. Härav skall utnyttjas för uppförande avett barnsjukhus och ett sjukhus för vuxenvård. Lokaliseringen av det senaresjukhuset har ännu inte avgjorts. Om de vietnamesiska myndigheterna önskarutnyttja de svenska biståndsmedlen som bidrag tih uppförande av ett nyttsjukhus i , avsett att ersätta det helt förstörda ,kommer vi självfallet inte att ha någon erinran häremot. Vidare kommer regeringen att överväga pä vilket sättstaten kan medverka i den angelägna riksinsamlingen för . Jag ber att få tacka utrikesministern för svaret och fördet positiva besked som lämnas däri. Om inspektion av svenska kärnkraftsanläggningar Det är naturligt att våra tankar går thl och att vi känner glädje och lättnad över att avtalen omvapenvha och fred äntligen har undertecknats. Ett litet land har kunnat hävdasina intressen, och gäller det att detta land fritt skah få forma sinframtid. Vi vet att kriget har fört med sig ett lidande som inteplötsligt tar slut. Det är vår skyldighet att ge en snabb humanitär hjälp likaväl som att bidra tih den långsiktiga återuppbyggnaden. Det är därför glädjandeatt en nationell insamling för återuppbyggnad och upprustning av BachMai-sjukhuset i har beslutats och att aha i kan engagera sig i ensådan frivhlig insamling. Vi vet att bombats och attdet nu är förstört. Normalt kunde det ta emot ca 1 000 patienter. Det hade fåttsin utrustning i stor utsträckning genom de svenska biståndsinsatserna.Vietnameserna anser själva, enhgt vad vi fick höra när den internationeUaparlamentarikergruppen återvände frän , att det härsjukhuset är speciellt viktigt att bygga upp igen. Jag är glad över beskedet att officieUt också kantänka sig att med biståndsmedel bidra till återuppbyggnaden av sjukhuset.Eftersom vi med biståndsmedel redan har bidragit till att utrusta just det härsjukhuset, tycker jag det vore rimligt om staten också nu bidrog. Det skullekunna utgöra en stimulans för det frivilliga insamlingsarbetet att veta attinsamlade medel kommer att motsvaras av statliga bidrag ett slags"matching contribution". En sådan insats skulle också ytterligaremarkera helhjärtade uppslutning kring det här projektet. Jag vill också nämna att vi från mittenpartierna ien särskild motion anvisat en väg att gå, om det visar sig att nuvarandeanslagsramar inte räcker till. Vi föreslår nämligen att 100 miljoner kronorsnarast möjligt skall anslås på thläggsstat för företrädesvis varubiständ thlbåde och . Överläggningen var härmed slutad. §6 Om inspektion av svenska kärnkraftsanläggningar Herr utrikesministern erhöll ordet för att besvarafru () i kammarens protokoll för intagna fråga, nr 6,till herr industriministern, och anförde; har frågat industriministern närSverige kan förväntas ingå avtal med lAEA om inspektion av svenska kärnkraftsanläggningarsom en konsekvens av undertecknandet och ratificeringen avicke-spridningsavtalet. Frågan har överlämnats till mig för besvarande. är ett av de länder som tidigt ratificeradeicke-spridningsför-draget, och i enlighet med fördragets bestämmelser börjadevi förhandlingar med det internationella atomenergiorganet,lAEA, om ett kontrollavtal. Under loppet av förhandlingarna kunde både Sverigeoch lAEA konstatera att kontrohfrågan erbjuder svära awäg-ningsproblem. Å ena sidan måste kontrollen vara sä omfattande att fördragetssyften tryggas, men ä andra sidan får den inte bli administrativt ohanterligeller medföra en större belastning för industrin än som är absolut nödvändigt. Detta problem är framför aUt aktueUt för"tröskelstaterna" de stater som har tekniska och industrieUaförutsättningar att ta steget över tröskeln till kärnvapeninnehavet. När densvenska förhandlingen med lAEA nått så långt att entotalbedömning av kontrohens omfattning var möjlig, hade flertalettröskelstater ännu inte ens börjat förhandla. ansåg då att ett uppehåll iförhandlingarna var motiverat för att avvakta övriga tröskelstatersförhandlingar och därmed uppnå ett bättre underlag för en samlad avvägning avkontrohstrukturen. Detta skulle enhgt regeringens mening främjaicke-spridningsfördragets syften. Att skulle överskrida fördragetstidsgräns för kontrollavtalet ansågs i det läget mindre allvarligt. som gått har bilden klarnat, bl. a. genomatt ;s styrelse i princip godkände innehållet i ett kontrollavtalmed Euratomstaterna som dock icke kan träda i kraft innan dessa staterratificerat icke-spridningsfördraget. har därför återupptagitöverläggningarna med lAEA. När ett färdigt kontrollavtal kan föreligga är detdock för tidigt att göra någon bestämd förutsägelse om. Vidare vUI jag erinra om att dåkontrollavtalet borde ha trätt i kraft ingick ett s. k. trepartsavtal medFörenta staterna och lAEA, vars innebörd är att lAEA övertagit densäkerhetskontroll av kärnmaterial här i landet som tidigareutövade enligt sitt atomsamarbetsavtal med . Följaktligen är redan nualla svenska kärnreaktorer och andra kärnanläggningar under kontroh. enhgt icke-spridningsfördraget ingås kommer grunden för kontrollen attändras, men någon praktisk skhlnad bhr det inte. Jag ber att få tackautrikesministern för svaret och för dess i varje fall delvis klarläggandeupplysningar. De två frågor som jag har stäht denna och den därpåföljande är föranledda av en artikel i meduppgifter av sådan art att jag bedömde det som angeläget att officiellt här iriksdagen få kommentarer och vissa thlrättalägganden. I artikehi framhölls, på tal om den tekniska utveckhng sompågår på kärnvapenomrädet, att det i varie fah teoretiskt inte förelåg någothinder för vårt land att anskaffa vissa nya typer av kärnvapen, eftersomSverige visserligen undertecknat och ratificerat icke-spridningsavtalet meninte träffat avtal med lAEA om de svenska kärnenergianläggningarna.Icke-spridningsavtalet skuhe därmed icke ha ghtighet för vidkommande. Frågan om kontroll av den svenskaatomenergiverksamheten var föremål för debatt i riksdagensdåvarande andra kammare. Dåvarande handelsministern belyste i Om inspektion av svenska kärnkraftsanläggningar Om inspektion av svenska kärnkrafts-anläggningar debattenvissa problem i samband med ;s kontrollverksamhet på området, som då varunder utveckhng. a. förelåg problem på grund av att EEC dåsexstatsmarknaden inte accepterade kontroll inom EEC-länderna av något annatorgan än Euratom. Detta skuhe på ett besvärligt sätt komplicera Sverigeskommersiella intressen vid ett svenskt accepterande av lAEA-kontroh. deklarerade emellertid att svenskaregeringen avsåg att ställa den svenska atomenergiverksamheten under ;skontroll men också avsåg att söka en provisorisk lösning av Euratompro-blemetmed särskilda former för kontrollen i fråga om sexstatsländerna och därförämnade ta upp dessa frågor med samtliga berörda parter. Vi vet alla att kontrohfrågan har kommit i ettnytt läge genom att 1969 ratificerade det 1968 undertecknadeicke-spridningsavtalet. Under förhandhngarna i , som ledde fram till detavtalet, lade som medlem av nedrustningskonferensen särskild vikt viddet kontrollmoment som är inbyggt i avtalet. Och detta är naturligtvisytteriigt viktigt. Det är inom parentes, herr talman, min förhoppning att denkontroh av kämenergianläggningar, vhken nu organiseras upp successivt, ocksåskall underlätta lösningen av det ur miljövårdssynpunkt angelägna problemet medomhändertagande över huvud taget av högaktivt radioaktivt avfall. Det framgår av utrikesministerns svar attlAEA-förhandlingar nu har återupptagits. Det är, herr talman, hög tid, och jagvhl bara beklaga att någon tidpunkt för färdigställandet av avtalet inte kananges. Tidsgränserna för detta är ju dock inskrivna i själva avtalstexten. Jag känner tiO bakgrunden tUt jag läste själv artikeln i .