prot · FW0975 · 1973-12-31 00:00:00 — Propositioner gavs på bifall till dels utskottets hemstäUan,dels reservationen nr 2 av herrar och , och förklarades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposilion: Den som vUl atl kammaren bifaller lagutskottets hemställani betänkandet nr 13 punkten 6 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 2 av herrar och . Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röstat för ja-proposilionen. Då begärderösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstning gavföhande resultat: Propositioner gavs på bifall tiU dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 3 av herrar och , ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr begärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposilion: Den som vill att kammaren bifaller lagutskottelshemställan i betänkandet nr 13 punkten 7 röstar ja, den det ej vUl röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 3 av herrar och . Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav föhande resultat: Propositioner gavs på bifall tiU dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 4 av herrar och imotsvarande del, och förklarades den förra propositionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändesföljande voteringsproposilion: Den som vUl att kammaren bifaller lagutskottets hemställani betänkan-del nr 13 punkten 8 röstar ja, den del ej vill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 4 av herrar och imotsvarande del. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Torsdagenden 26 aprU 1973 Ändringari hyreslagstiftningen, m. m. Utskottets hemstäUan bifölls. Propositioner gavs på bifall tUl dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 5 av herrar och , ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr begärt votering upplästes och godkändes föhandevoteringsproposilion: den 26 aprU 1973 Ändringar i hyreslagstiftningen, m. m. Den somvill att kammaren bifaller lagutskottets hemstäUan i betänkandet nr 13 punkten10 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 5 av herrar och . Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. På förslag av herr tredje vicetalmannen beslöt kammaren uppskjuta behandlingen av återstående pä dagensföredragningslista upptagna ärenden lill ett senare sammanträde. § 3 Interpellation nr 83 ang. försäljning av vapen motpostorder Ordel lämnades på begäran till Fra FRNKEL(fp), som yttrade: Per poslorder utbjudes bl. a. luftgevär ochluftpistoler. Även andra vapen som balonglampa i polismodell, "lUlverkadför alt tåla de hårdaste slag och påfrestningar", äkta buffelpiskor ocheffektiva stUettbalonger saluförs. Man kan också utrusta sig med en svärdbatongav en typ som uppges bäras av högreståndspersoner i . "Genomen vridbar mässingsring med bajonettfattning lösgör man det sylvassasticksvärdel med polerad slålkhnga och blodskåra." Den som inle vill väckauppmärksamhet kan köpa etl svärd kamouflerat som promenadkäpp. Det uppges vanhgen i kalalogerna all personer under 16 årinle får skjuta utomhus med luftgevär eller luftpistol utan tiUslånd. Ävenandra vapen synes emellerlid kunna komma tiU olämpUg användning i händema påbarn och ungdom eller omdömeslösa vuxna. Vid postorderförsäljning finns helleringen möjlighet att effektivt kontrollera köparens ålder. Katalogerna synes förövrigt också tillställas minderåriga. Med hänvisning lill det anförda hemslälles om kammarenstillstånd att tUl handelsminister få stäUa föhande fråga: Anser statsrådet del lämpligt atl vapen säljes perpostorder i former som särskUl appellerar tUl ungdom? § 4Interpellation nr 84 om utbyggnad av kraftverk i Ordet lämnades på begäran till (), somyttrade: med bivatlendrag ärvårt lands största kraftälv med för dagen en årsproduktion av (kWh).Lule älv kommer därnäst med 8,9 miljarder kWh. Teoretiskt kan Nr 75 urIndalsälven uttas ytterligare Uka myckel, dvs. totalt 18 miljarder kWh. Praktiskträknar man med att kunna utta 12 miljarder kWh. senare värdehar varit föremål för justeringar uppåt under årens gång -------- beroendepå utbyggnadsteknikens framsteg som gör mindre lönsamma projekt åter attraktivagenom nya tekniska grepp. TUlgången på andra kraftkällor såsom olja och kärnkraftkan lid efter annan ge varierande värderingar av vattenkraften. Det upplever vii dag inför stigande ohepriser och osäkerheten inför kämkraften. Vattenkraftenhar återigen bhvit föremål för ökat intresse efter atl ha nåttetl verkligt bottenläge, där stora norrländska vattenkraftverk framhållits somdirekt olönsamma. Det har stått klart att vi ej kan klaralandets energiförsörjning enbart med vattenkraftverk. Obevekhgt går vi mot enallt större andel värmekraftproduktion, där kärnkraften torde komma attdominera inför hotet av sinande oljetUlgångar. Kraftproducenterna tycks i dagåter rikta bhckarna mot vår återstående vattenkraft inför den osäkra framriden.Tidigare olönsamma faUsträckor bUr nu lönsamma atl bygga ut, bl. a. av denanledningen att framför allt kämkraften bhr oanat dyrare än vad man från börjankalkylerade med. En allt större andel värmekrafl i vårt kraftsystem med bl.a. mycket stora kärnkraflaggregat för att bh konkurrensmässig stäUer storakrav på lättreglerad reservkraft. Här kommer vår vattenkraft in som ettutomordentligt komplement. Vid kärnkraftverken räknar man med relativt täta bortfallav stora aggregat, vilka bortfall då snabbt måsteersättas om ej hela landsändar skall bli strömlösa. Vattenkraften som raUande reserv kan här med erforderlig snabbhet klara situationen. Även under normal lugn drift mår värmekraften bäst av enjämn produktion . Nödvändig reglering också bäst med vattenkraft som praktiskt taget ej lar skada avatt gå i tomgång eller med full last. Under etl normalt belastningsdygn uppträder också storabelastningsändringar på grund av stor energiförbrakning med storaeffektbehov, som nedgår väsentligt. En kraftig nedgång av energiförbrakningen sker också överhelgerna. Här är det vattenkraften som skall stå för regleringsbehovet. Allt della är ett internationellt problem i allakulturländer och det satsas hårt på att utnyttja vattenkraften för ändamålet.Äldre vattenkraftanläggningar utbyggs kraftigt, sjömagasinen ökas och storapumpkraftverk i kärnkraftklass kommer lill. Det är i detta sammanhang kommer in idiskussionen. Den är vår sydligaste verkligt stora kraftälv, som kan utnyttjas betydhgt effektivare. De flesta av kraftstationerna nedanför kom till under lider då det gällde atl under dygnets aUa timmar krama så många kilowattimmar som möjligt ur älven. Älven reglerades hårt och har ett årsmagasin på drygt 5 miljarder m, landets tredje efter och . Stationerna är med hänsyn tUl älvens medelvattenföring i aUmänhet lågt utbyggda, dvs. en del av dem har fuUt upp med att försöka '" Nr 75 sväha medelvatlenföringen ochhindrar därmed älvens utnyttjande som Torsdaeenden toppkraflproducent, enligt vad somnyss nämnts. 26 anril1973 Moderna vattenkraftverk utbyggs nuför en vattenförbrukning av 35 ------------------ gånger vallendragets medelvattenföring. Därigenom kan de effektivt En föralsällning är då givetvis att de harvattenmagasin både ovanför och nedanför anläggningen så alt inga överdämningareller otUlåtna avsänkningar göres eller all samtliga kraftstationer ivattendraget ökar eller minskar vattenframsläppningen . del kan här anges de nya kraftstationerna Sällsjö, Stensjöfalletoch tUlkommande Oiden, samtliga med en ulbygg- nadsgrad av ca 4 gångermedelvallenföringen, medan det nedströms är en utbyggnadsgrad avendast 1,1-1,75 gånger. Där är anläggningarna också så pass gamla att undervissa lider är aggregat avställda för reparationer så att ulnyttjningsgradengår under 1. måste då spUlas förbi anläggningen, och eftersomvattenkraften ej längre ensam klarar av vårt kraflbehov betyder spUl av dennastorleksordning stora ekonomiska förluster. Regleringsförelaget i älvenförsöker under sädana tUlfällen släppa fram en begränsad mängd vatten, vUketbetyder att samtliga kraftverk nedströms får gå på sparlåga och heltobetydligt kan deltaga i effektregleringen. är den sammanlagda effekttiUgången nedströmsStorsjön I 300 000 kW (1 300 MW) vid 13 kraftstationer med en genomsnitthgulbyggnadsgrad av 1,5 gånger medelvallenföringen. En utbyggnad till 2,5 gångerskulle ge ett effekltUlskott av ca 750 MW. Även här skulle man då räkna medulbyggnadsvarianter från 2 tUl 3 beroende på de olika stationernas lämplighet,tUlgång lill magasin m. m. Vad magasinen beträffar finns de redan i ,Litsselel, Gesunden, Järkvissle och , det gäller bara att utnyttjadem, vUket i flera faU ej kan göras på grund av låga utbyggnadsgrader ikraftstationerna. En utbyggnad av med 750 MW med etl genomsnittsprisav /kW skulle kosta ca i dagens penningvärde.Om detta genomfördes under en lidsrymd av högst skulle trakten kringälven kunna tiUföras byggnadsarbeten för 75 mUjoner kronorper år och 25 mihoner tUI maskiner, summa 100 mUjoner kronor. Kraftverksbyggenbestår tUl allra största delen av arbete och transporter som kommer den bygdtill godo där de utföres. skuUe den fast anställdakraflverkspersonalen kunna ökas. De för dagen angelägnaste utbyggnaderna ärKrångede-Gammelänge, Hammarforsen, och Sladsforsen-Hölleforsen.De har den lägsta ulbyggnadsgraden i älven med genomsnittet 1,2, där Krångedesedan länge har utgjort den verkhga flaskhalsen i älven. De är dessutom debilligaste objekten, där Krångede-Gammelänge leder överlägset med 75 meters fallhöjd inliU sitt stora magasin Gesunden, kanske vårt lands värdefuUastevattenkraftverksläge. Anläggningarna skuUe tUlsammans kunna utbyggas med 400MW tUl ett pris lägre än 400 mihoner kronor. Dessa fyra objekt har ohka ägare, , ," stad och . Här finnsdet.givetvis etl varierande intresse för en utbyggnad, och säkerligen har detta bidragit lill all dessa värdefuUa Nr 75anläggningar stannat i växten. Samhällsnyttan borde kräva ett samfäUt den uppträdande för atl tUlvarata de möjhgheter som här föreliggertUl ett : ickeoväsentligt tUlskott tUl landets energiförsörjning. Det finns anledning '-- alt troatt om valtenfallsverket haft samma ägardominans i som i övrigaälvar norrut, skulle varit långt mera utnyttjad än den är.Vallenfall har endast knappa av älvens kraftproduktion, medan övrigadryga 60 proceni är spridda på etl tiotal ägare. Däri ligger sannohkt en stororsak lUl trögheten. Beträffande outnyttjad vattenkraft i kannämnas 75 m fallhöjd i nedre Ammerälvén på en kort sträcka som kan utbyggasmycket biUigl genom överledning Ull-Gesunden och nyttiggörande iKrångede-Gammelänge plus outnyttjade forsar i dess mittre lopp. Indalsälvensnedre lopp strax nedströms länsgränsen liU uppvisar en topografi somden är lämligen ensam om i vårt land. Bergen reser sig här brant tUl ca 400 möver älvens yta. utbreder sig högplatåer med mindre sjöar påavståndet från älven och på höjdlägen av ända upp tiU 375 m över älven.Här finns ypperliga lägen för pumpkraftverk som med dessa stora fallhöjder kanbyggas verkligt stora, 500-1 000 MW, där bUlig naltkraft från kärnkraftverkenkan förvandlas till värdefull prima dagkraft. Investeringsmässigt kostar dessaverk bara ungefär hälften av utbyggnaden i huvudälven men skuUe ändå utgörastora arbetsobjekt för byggande personal och framför allt för drift- ochunderhållspersonal som härigenom skuUe kunna ökas väsentligt. Av de här diskuterade åtgärderna är det endast enutbyggnad av nedre del som kan länkas kolUdera med naturvårdsintressena.Frånsett mer eller mindre kontroversiella utbyggnader finns ändå sådanauppenbara möjligheter all utveckla tUl en modern kraftproducentpassande dagens och morgondagens behov, all de ej borde försummas, och dellautan att gå naturvårdsinlressena för nära. Men en samordning mellan de ohkakraftinlressena i älven är nödvändig. Utöver energitUlskotlet motiveras en utbyggnad av berördakraftverk av sysselsättningsskäl. Betydande sysselsättningssvårigheter råderför byggarbetskraften i den berörda regionen. En fortsalt nedgång avsysselsättningen inom skogs- och jordbrukssektorn är även att förvänta. Allatecken tyder på atl stora sysselsättningssvårigheter kommer alt föreligga inomregionen inom överskådlig lid om inle betydande insatser från samhällets sidagöres. Skulle en utbyggnad av berörda kraftverk inte helt fyllaföretagsekonomiska förräntningskrav, torde det ändå vara samhällsekonomisktmotiverat atl överväga ett ekonomiskt statligt stöd lUl en utbyggnad. Kommerinte utbyggnaden tUl stånd, måste man räkna med betydande ekonomiskasamhäUsinsatser för atl håUa sysselsättningen på en acceptabel nivå. Även om en eller flera av ägarintressenterna visarintresse för en utbyggnad, krävs att samtliga ägargrupper och berörda kraftverk kommer med i diskussionen. Det måste därför vara lämpligt att staten genom industridepartementet och valtenfallsverket lar initiativ lUl förhandlingar med berörda parter i syfte all påverka att en utbyggnad av nämnda '67 Nr 75 kraftverk kommer tUl stånd. Om de förelagsekonomiska föratsätt- Torsdaeen den ningarna så motiverar, bör även möjligheterna lUl statligasubventioner '"8 förhandlingarna. -------------------- Med vad som här anförts anhåUer jagom kammarens tiUstånd att ställa föhandefrågor tUl herr industriministern: Är herr statsrådet beredd alt ta initiativ tiU attförhandhngar kommer tUl stånd mellan berörda ägare tUl Krångede, Gammelänge,Hammarforsens, , och Hölleforsens kraftverk iIndalsälven, i syfte att påverka att berörda kraftverk byggs ut? Är herr statsrådet beredd alt, om företagsekonomiskaförräntningskrav inte helt motiverar en utbyggnad, av samhällsekonomiska skälpröva möjligheterna att genom statliga subventioner stimulera en utbyggnad? Denna anhållan bordlades. § 5 Anmäldes och bordlades föhande motioner: Nr 1950 av i m. fl. Nr 1951 av /irw.son avlämnade i anledning avKungl. Maj:ts proposition 1973:22 med förslag flU bostadssaneringslag m.m. Nr 195 2 av m. fl. Nr 1953 av m. fl. Nr 1954 av m. fl. avlämnade i anledning avKungl. Maj:ts proposition 1973:93 med förslag tUl lag om konvertibla skuldebrevm. Nr 1995 av m. fl.avlämnad i anledning av Kungl. Majts proposition 1973:96 angående regleringav priserna på jordbruksprodukter, m. m. Nr 1956 av herrar Annerås och Hovhammar Nr 1957 av m. fl. avlämnade i anledning avKungl. Maj:ls proposition 1973:97 med förslag lUl lag om ändring i reglementet (1959:293) angående allmänna pensionsfondens förvaltning, m.m. Nr 1958 avfru//örn/und w./7.avlämnad i anledning av Kungl. Majts proposition 1973:100 med förslag lUl lagom ändring i , m. m. Nr 1959 av och Nr 1960 av m. fl. avlämnade i anlednmg avKungl. Majls proposition 1973:101 med förslag tiU lag om ändring inaturvårdslagen (1964:822), m. m. Nr 1961 av m. fl. avlämnad i anledning av Kungl. Maj:ts proposition 1973:107 med förslag 168 om inrättande av en fältslation iSkara § 6Meddelande ang. enkla frågor Nr 75 Meddeladesatt föhande enkla frågor denna dag framställts, nämligen 26 aoril 1973 Nr 193 () liU herr utbildningsministern angående utbildningen i barn- och ungdomsvård igymnasieskolan: Vilka förslag kan emotses för de fortsattautbUdningsmöjlighelerna för eleverna på gymnasieskolans vårdlinje, grenen barn-och ungdomsvård, och när kan förslag väntas? Nr 194 i (vpk) lUl herrkommunikationsministern angående risken för personalminskningar vid SJ: Vill statsrådet kommentera i pressen förekommandeuppgifter om alt risk föreligger för näraliggande och kommandepersonalminskningar vid SJ och om anslagsanvisningarna liU s. k. olönsammabandelar kan spela någon roll i delta sammanhang? Nr 195 () lill herr kommunikationsministernangående höjningen av priserna på flygresor mellan fastlandet och : VUka åtgärder avser kommunikationsministern vidtaga medanledning av de kraftigt höjda flygpriserna mellan fastlandet och Golland? § 7 Kammaren åtskildes .