prot · FW09141 · 1973-12-31 00:00:00 — Det synes därför enhgt utskottets mening lämpligt attbesluta att för alla vägar utanför tätorter uppsatta begränsningsskyltar endastanger rekommenderad högsta fart och att överträdelser av dessa rekommenderadefarter endast skall beivras om de varit orsak till trafikolycka." Jag skulle kunna fortsätta och i det stycket läsa införsta raden i reservationen 3 som också , som har gått emotreservationen 2, står för; "Allmän enighet torde råda om att bestämmelsersom ej åtlyds gör mer skada än nytta." Det är här fråga om att få en smidigare tillämpning avdessa fartgränser, som sade. förklarade atthastighetsbegränsningarna håller antalet olyckor nere. Jaghar själv varit med och kämpat för att man inom ett tätortsområde skuUe fäfarterna sänkta frän 50 tUl just därför att riskerna skuUe hällas nere. Vi gick ända till kommunikationsministern som sitter häri sin bänk, men vi kunde inte få igenom det förslaget. Men utanför tätorter, där kanske ingen bU syns , måste bilisten ändå på grand av dessa fasfa bestämmelsersitta och köra i en betydligt lägre fart än han annars skuUe hålla, för att haninte skall riskera att få bota för överträdelse av fartgränserna. Utskottsmajoritetenvill inte gå med på en ändring sä att man här får en smidigare tUlämpning. Detär där jag tycker att det är väldigt befogat med en ändring. I stället har det här talats om ökad trafikövervakning ochom att I 300 poliser är ute och övervakar trafiken pä vägarna, framför aUt medtanke pä hastighetsbegränsningarna. Men oerhört många bland folk somär ute och kör pä vägarna överträder dessa hastighetsbestämmelser. Det är intefråga om tusental eller tiotusental, det är fråga miljoner människor. Skall maneffektivt övervaka dessa fartgränser, då räcker det inte med hela svenskapoliskåren, den saken är klar. Man skall, tycker jag, sluta upp med att ständigttrakassera trafikanterna. är det väl fråga om nya trakasserier, efter vadvi har hört, när det gäller obhgatorisk användning av bUbälten. Jag hoppas attett sä dumt förslag inte kommer inför . När får vi i stäUet klara,entydiga bestämmelser om hur en väg skall se ut, bestämmelser som ärskyldigt att efterleva? sade att försöksverksamheten skall avvaktas.Försöksverksamheten med hastighetsbegränsningar har pågätt , mendet tycker inte utskottsmajoriteten är tUlräckhgt. Detta bör ses mot bakgrundenav att samma ledamöter inte vill vara med om att försöksverksamhet medrekommenderade farter påböqas. Jag tycker att det närmast är en skandal. Detvisar förakt för väljarna, eftersom nästan alla väljare, oavsett parti, som körbU åker betydUgt fortare än de skyltade farterna utanför tätorterna. Med andraord; De kör efter eget omdöme . Men då tycker jag att vi bör anpassalagstiftningen efter väljarnas önskemål och avsluta försöksverksamheten med attomvandla nuvarande fartgränser utanför tätorter tiU rekommenderade fartgränser.Jag hoppas att inte utskottsmajoriteten är rädd för att det Trafiksäkerheten m. m. 10 protokoU 1973. Trafiksäkerheten m. m. skuUe visasig gå bra. Det har också sagts att fartgränserna gör nytta. Givetvis sänker man fartgränsen till noll, så gör den lOO-procentig nytta. Sedan bhrdet ju en differentieringsfråga var man vill sätta gränsen. Men låt oss slåfast att bästa sättet att öka trafiksäkerheten är att bygga trafiksäkrarevägar. I övrigt vUl jag yrka bifall till reservationen 2. Reservationen 2 bygger ju på en motion av herrÅkerlind, och han vidhåller uppfattningen att man bara skall rekommenderafartgränser. Jag har den rakt motsatta uppfattningen jag vUl inte ha nägonuppmjukning, utan i stället att nu gäUande fartgränser skall bättre respekterasgenom en ökad trafikövervakning. Det är pä den vägen jag tror att vi kan bringaner antalet olycksfall i trafiken, och jag har alltså rakt motsatt uppfattningmot . Jag hade tänkt ge en rephk också tiU , som hävdaratt vi inom utskottsmajoriteten inte har nägra skäl för värt stäUningstagande.Låt mig bara konstatera att utskottsmajoriteten har velat skynda på när detgäller detta viktiga område. Jag erkänner att vi är ivriga och att vi är oroadeav utvecklingen. Om vi lyssnar tiU folk som vi kommer i kontakt med skall vi,tror jag, finna att detta med de långa lastbUskombinationer-na är ett av deproblem man oftast möter och som väcker oro. Från utskottsmajoritetens sida har vi velat peka på attdetta är angeläget och viktigt, och jag tycker att reservationen I andas enlångt driven försiktighet. Trafiksäkerhet vill vi alla i princip gynna, och viär också beredda att betala det pris som det möjligen kan kosta att åstadkommadenna förbättrade trafiksäkerhet. påminner om käringen mot strömmeni den gamla berättelsen. Trots alla bevis för att svenska folket icke följer defartgränser som gäller och att fartgränserna i mycket storutsträckning fungerar som rekommenderade farter, sä vägrar atterkänna faktum och tror bara på den trafikövervakning som icke kan fungera somherr viU ens med alla pohser ute pä vägarna. gjorde sig skyldig tUl en Utenförenkling när han sade att jag påstått att utskottsmajoriteten inte har någraskäl för sitt ställningstagande. Att "tycka" att långa fordon är entrafiksäkerhetsrisk kan vara ett skäl. Men vad jag har velat framhålla är attdet inte finns något utredningsmaterial som bevisar trafiksäkerhetsriskerna medde längre fordonen, och det stäUde jag mot de många uppgifter jag själv harbeträffande följderna av en förkortning av maximilängden tUl . Det var den mätningen jag redovisade. Överläggningen var härmed slutad. Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. Propositioner gavs på bifaU tUl dels utskottetshemställan, dels reservationen nr I av i Heden m. fl., ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr i Heden begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Trafiksäkerheten m. m. Den som vUl att kammaren bifaller trafikutskottets hemstäUan i betänkandetnr 23 punkten 4 röstar ja, den det ejviU röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifaUit reservationen nr 1 av i Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr i Heden begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Utskottets hemställan bifölls. Propositioner gavs pä bifaU tUl dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 2 av , och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposition; Den som vUl att kammaren bifaUer trafikutskottets hemställan i betänkandetnr 23 punkten 6 röstar ja, den det ejviU röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifaUit reservationen nr 2 av . Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr Clarkson begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat; Kammarenbiföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. Propositioner gavs pä bifaU till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 3 av m. fl.,och förklarades den förra Landskapsvård, m. m. propositionenvara med övervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästesoch godkändes följande voteringsproposition: Den som viU att kammaren bifaller trafikutskottets hemställan i betänkandetnr 23 punkten 19 röstar ja, den det ejviU röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifaUit reservationen nr 3 av m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr begärde rösträkning verkstäUdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: " Nej - 109 Kammarenbiföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. Föredrogs jordbmksutskottetsbetänkande nr 47 i anledning av motioner angående landskapsvård, m. m. I detta betänkande behandlades motionerna 1973:338av m. fl. (fp), 1973 ;797av m. fl. (fp), såvitt nu var i fräga, 1973:934 av () och iStockholm (s) vari föreslagits att hos Kungl. Maj:t hemställde dmutredning och förslag till skydd för den svenska eken samt 1973:1425 av herrar i Heden (c) och iNennesholm (c) vari hemställts att hos Kungl. Maj:t skulle anhållaatt naturvårdslagens bestämmelser om täktverksamhet sägs över i syfte att gekommimer och lantbraksnämnder tiUfäUe att alltid yttra sig över ansökningar ommatjordstäkt i enUghet med vad som anförts i motionen. Utskottet hemställde att skulle 1. lämna motionen1973:338 utan åtgärd, 2. lämna motionen1973:797, yrkandena I, 3 och 4, utan åtgärd, 3. lämna motionen1973:934 utan åtgärd samt 4. i anledning avmotionen 1973:1425 som sin mening ge Kungl. Maj;t till känna vad utskottetanfört angående tillständstvång för matiordstäkt. i (s); Centerpartisten och jag harväckt en motion tillsammans sådant kan hända med begäran om en utredning ochförslag tUl skydd av den svenska eken. Den svenska eken har bhvit symbol för sparandet, men vemsparar eken? När man skaU bygga ett garage, en vägstump eller någonting annatär man ganska hårdhänt, och då faller den ena vackra eken efter den andra. Manbryr sig inte om vilket vackert träd det är. Jag är ingen fantast som skrikerhögt, om några almar, som ändå inte kan stå så länge, skall fällas. Men detherr och jag skulle vilja ha hjälp med är inget tillfäUigtprotesterande, utan det är en aktion som skulle vara väsentlig för hela vårtland, i synnerhet för och . Utskottet viU att skall lämna motionen utanåtgärd. Det är ett vanligt satt att klippa till motionärer på. Men utskotteterkänner ändå att eken är ett utomordentligt vackert inslag i den svenskalandskapsbilden. Man kan ju naturfraserna , sä fhan kan formulera det på detsättet, men göra någonting för eken, det är htet svårare! Det skydd som finns för ekar mot skövling är ganskaklent. avfärdades en motion i samma ämne med att naturvärdsverket hadeavslagit en begäran om fridlysning av eken. har möjlighet att setUl att enstaka träd ell»r eji ekdunge kan bevaras. Men rör det sig omstadsplanelagda områden för vilka byggnadsplan är faststäUd kan inte länsstyrelsenavgöra någonting. Det finns .naturligtvis möjlighet enligt byggnadsstadgan attfrälsa ett vackert träd, men man kan också gå skoningslöst tUl väga när manskall röja upp för att bygga. Dä plockas den ena vackra ekkronan efter denandra ned, och de kan inte komma tUlbaka. Och den vackra , som pähösten täcks av oUon, kanske i böqan av en del kantareller och påvåren av sippor får vi inte tillbaka hur mycket vackra byggnader vi än uppför.Och den vackra silhuetten av en ek försvinner. Utskottet heter jordbruksutskottet, men man har ändå intebrytt sig om det vackra trädet. Utskottets ledamöter är annars miljövänliga,men de har här varit litet loja. Utskottet har inte gjort nägon förfråganhuruvida i är är obenäget att fridlysa eken. borde det ändåha funnits större förståelse hos naturvärdsverket, eftersom vi helt nyligenfått veta att verket går ut med en mycket stor aktion för att rädda bokarna.Det gläder ett skånskt hjärta. Jag, som har gjort utflykter i bokskogen i minbarndom och ungdom och upplevt hur underbar bokskogen är, är glad för det. Mendet hindrar inte att man också kan vilja att ekarna här i MeUansverige skall fåleva. Det behöver inte vara något antingen eUer. Jag skuUe vilja att man gör sammakraftansträngning för att vi skall få ha kvar ekarna. Jag har inte nöjt mig med utskottets magra avfärdande,utan jag har själv talat med företrädare för . Där fannsfaktiskt förståelse. Jag förstår inte varför utskottet inte försökte tala medföreträdare för . Man ansåg sig emellertid pånaturvårdsverket ha bristande resurser, och man kunde därför inte ge sig in påen sådan aktion för ekarna. Man sade emellertid på naturvärdsverket att manredan i våras hade börjat planlägga en inventering av ädellövträden. Man skallräkna dem, se efter vilket bestånd som finns och undersöka om det över huvudtaget är några chanser att finna regler för Landskapsvård, m. m. Landskapsvård, m. m. TiU ädellövträd hör först och främst eken, lönnen och asken ochytterligare en hel del av de vackraste träd vi kan se ute i markerna. har begärt uppgifter frän domänverket,från enskilda skogsägare, från stiftskogsägarna och från skogsvärdsstyrelserna.Vidare har verket gått ut tiU häradsallmänningarna och man har frågatfältbiologer och andra om just dessa träd, och det är aUdeles utmärkt. Utskottet har i betänkandet, vid behandhngen av motionen,redovisat hur stort taxeringsvärdet av ekbeståndet är, men det säger ytterstlitet om det verkliga värdet av dessa vackra träd. säger sig ha haft mycket stor nytta avAMS-medel, med vilka man har kunnat betala unga akademiker, som har rensat uppoch inventerat i samband med räddningen av bokskogarna. När vi i allmänna beredningsutskottet blev ense detkunde vi bh ibland i det utskottet - om att bokskogarna skuUe räddas fick vihela med oss. har vi inget allmänt beredningsutskott, men varförskall vi inte kunna satsa htet känsla ändå och försöka en aktion? Kan vi intesäga; Eken är ett mycket fint träd, kan vi inte fä det om inte fridlyst så ändåskyddat bättre än det är , så att det inte utrotas och så att intebestånden minskas? Om man skall rädda nägot i detta sammanhang fär man intevänta hur länge som helst, och jag tror därför att det skulle vara ett mycketstort stöd för naturvärdsverket som säger sig ha intresse för detta att fåett uttryck för vilja att rädda eken. Eken finns inte i norr, ochdet fmns inte särskUt många ekar i söder heller, men i meUersta har -viekbestånd som är bland det vackraste man kan se. Lät oss ge iuppdrag att inventera och kartlägga beståndet av ekar, så att vi får klart föross vilka vägar vi bör gä för att rädda dem. Bifall motionen 934, som herrSvanström och jag har väckt, och begär därmed en utredning för att rädda ekarnai ! Jag beratt få yrka bifall till motionen 934. I dettaanförande instämde (). Socialdemokraten och jag har enmotion ihop också sådant händer! Det tycker jag är enbart angenämt. Jag kan helt och fuUt instämma i hvfuUa ochytterst engagerade framställning. Möjhgen skulle jag vilja tillägga att vi ivår gemensamma motion också hänvisar tiU att i 19 § naturvårdslagen sägs atttillstånd från ej erfordras i fråga om bebyggelse inom område medfastställd generalplan, stadsplan eller byggnadsplan eller företag som skallprövas enUgt vattenlagen eller miljöskyddslagen. Det innebär att det förbevarande av bl. a. ekar och ekbestånd inom tätbebyggda områden vid ökadbebyggelse och i liknande sammanhang skulle vara angeläget med ett lagligtskydd. Det är väl framför allt i dessa nya bebyggelseområden som vi tycker detär onödigt att med betongklossar fylla ut det utrymme som kanske ursprangligenbestod av en vacker ekdunge. Vi bör väl vara överens om att vi på ett naturligtsätt bör få in dessa ekari den nya stadsplaneringen. Jag har många exempel på att sådant förekommer, mentyvärr finns det också exempel pä motsatsen. Jag vUl, fru talman, bara säga att till skydd för densvenska eken, som är rotfast och mäktig och väl jämförbar med pinjeträdet iItalien eUer varför inte Redwoodträdet i CaUfornien, anser jag att vi bör kostapå oss en utredning. Det är märkligt att tänka pä att mänga av dessa mäktiga,gamla, kraftiga ekar, som var med redan på tid, är isin krafts dagar i vår nuvarande atomälder. Sädana träd har sin givna platsockså i dagens välplanerade samhälle. Med detta ber jag att få instämma i yrkandetom bifall tUl motionen. Landskapsvård, m. m. I detta anförande instämde i (c). i Heden (c): Endast några få ord i den stress som tycksråda i kammaren under dessa mmuter! i Nennesholm och jag har i en motionhemställt att hos Kungl. Maj:t anhåller att naturvårdslagensbestämmelser på täktverksamhet ses över i syfte att ge kommuner ochlantbraksnämnder tiUfälle att alltid yttra sig över ansökningar ommatiordstäkt. har dess bättre också jordbraksutskottet nära nog i sinhelhet tUlstyrkt denna motion. Det var inte bara för att yrka bifaU tilljordbruksutskottets betänkande som jag begärde ordet, utan jag vUl heltkortfattat säga att den här frågan är så aktuell att jag vill här i kammarenstarkt understryka vikten av att den prövning som är aviserad mätte företas medaU hast, så att det inte vidare inträffar sådana saker som har hänt i vidabygder, där inköpts vilket det finns exempel pä i icke ringautsträckning och tUlstånd tiU matiordstäkt lämnats, viUcet gjort att storaområden förstörts. Jag har exempel på att sådant har skett i områden som Uggeri anslutning tUl aUmänna vägar och mindre tätbebyggelse. Sådant fär ifortsättningen inte äga rum. Vad det här gäUer är sålunda att de kommunalamyndigheterna och lantbraksnämnderna ständigt bör yttra sig över ansökningar omtäkttUlstånd för att sädan förstörelse skaU kunna stoppas. Jag är glad över attjordbraksutskottet har tagit denna fräga under aUvarlig prövning och tUlstyrktmotionen. Jag ber att fä yrka bifall till utskottets hemställan. HerrHANSSON i Skegrie (c): i sade att hon hadeupplevt det underbara i ekskogen. Om det var tillsammans med en centerpartistvet jag inte, men av hennes entusiasm att döma kan man misstänka det. För mmdel har jag inte haft samma underbara upplevelser som , men jag ärändå lika stark vän av ekarna, vare sig de stär enskUt eller i dungar. Vi harsådana också där nere där jag hör hemma. Men vi har också ett annat träd undervUket man kan uppleva underbara stunder, även om vi kanske inte upplever demhka intensivt som . Landskapsvård, m. m. är boken.Att skydda bokskogen är hka viktigt som att skydda ekskogen. Man har två vägar att gå. Antingen kan man införa totalfridlysning av alla sådana träd eller också får man överlämna åt i första handlänsstyrelserna att skydda de områden som man anser bör skyddas. Det harlänsstyrelserna fuU rätt att göra. Jag kan nämna för att för attskydda vårt karakteristiska träd, boken, har i nuutfärdat avverkningsförbud för bokskog. Länsstyrelserna kan göra precislikadant när det gäller att skydda ekskogar eller ekdungar det har de fuUsuveränitet att göra. För att skydda enstaka ek- eller bokträd i ett bebyggtområde har man enligt byggnadsstadgan möjlighet och man begagnar den också att fridlysa dem för att fä htet natur mellan bostäderna. Och det är baratacknämligt att man gör det, tycker jag. Här har man alltså att välja mellan att totalt fridlysaeUer att gå mera tUlfälligt fram. Sädana myndigheter som ,domänverket och har avvisat en total fridlysning. De menaratt den frägan bör avgöras av länsstyrelser, byggnadsnämnder etc. Eftersom dehar, som jag sade, alla möjhgheter att bevara vad som bör bevaras i detta faUgäller det alltså eken - har vi i utskottet ansett att det skyddet är fuUttUlräckhgt. Jag kan försäkra att utskottets ledamöter - ävenhennes partivänner, som alla står eniga bakom betänkandet - är varma vänner avde gamla förnämliga ekbestånd som vi har i värt land. Jag beraUtså att fä yrka bifall tiU vad utskottet hemstäUt. i (s): i Skegrie var tydligen inte innenär jag sade att det där underbara hade jag upplevt nere hos , ibokskogen. Sä vi är nog inne pä samma känsloområde, men jag sade också att detbör inte hindra oss från att visa intresse även för träd som finns särskiltmycket här i . När jag hörde i Skegrie säga att det gårutmärkt bra att skydda boken, så vill jag framhåUa att för boken harnaturvärdsverket gjort en särskild aktion. Och jag menar att verket skaUanimeras tUl att göra motsvarande ansträngning när det gäller eken. Jag tycktenog att det hördes pä i Skegrie att han var fullt med pä attstödja motionen, och jag fattar hans anförande mera som en tråkig plikt förhonom att hålla fast vid utskottsbetänkandet. Jag hoppas att alla uppfattar detså att det är fritt fram att rösta på motionen. i Skegrie (c): Jag vill bara notera att det förefaller som omfru i kan uppleva underbara stunder under nästan vilket trädsom helst. Överläggningenvar härmed slutad. Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemstäUt. Propositioner gavs på bifaU tiU dels utskottetshemställan, dels motionen nr 934 av och i ,och förklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanfru i begärt votering upplästes och godkändes följandevotermgsproposition: Den som vill att kammaren bifaller jordbruksutskottetshemställan i betänkandetnr 47 punkten 3 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifalht motionen nr 934. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då fruEriksson i begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat; Utskottets hemställan bifölls. §18 Skydd mot nedskräpning Föredrogs jordbruksutskottets betänkande nr 48 i anledning av motioner angående skydd mot nedskräpning. I dettabetänkande behandlades motionerna 1973:90 av herrar i (c) och iBäckmora (c), 1973:337 av m. fl. (fp) vari hemställts attrUcsdagen hos Kungl. Maj:t begärde att fick i uppdrag attutfärda direktiv i syfte att åtgärda och förebygga nedskräpning längs strändersom förorsakats av vattenreglering, flottning m. m. samt 1973:935av herrar () och Glimnér (c). Utskottet hemställde att rUcsdagen skulle 1. lämna motionen1973:90 utan åtgärd, 2. lämna motionen1973:337 utan åtgärd, 3. lämna motionen1973:935 utan åtgärd. Reservation hade avgivits av fruAnér (fp) och () som ansett att utskottet under 2 borthemställa, att rUcsdagen i anledning av motionen 1973:337 som sinmening gav Kungl. Maj;t tUl känna vad reservanterna anfört angående åtgärdermot nedskräpning av stränder vid vattenreglering m. m. HerrSTRÖMBERG (fp); Som stöd för min argumentering kommer jag attlåta tre bilder Ugga på TV-skärmen bakom mig. Bilderna är tagna vid sjönMalgomaj och Ulustrerar vad som i motionen avses med nedskräpning längsstränder orsakad av vattenreglering. Vattenkraftutbyggnaden innebär ibland ettomfattande ingrepp i landskapet. Det händer att träd, buskar och stubbar fårstå kvar inom dämningsområdet. Detta kan medföra att vi särskilt vid deårstider då vi har lågvatten får sjöstränder som hknar bUden bakom mig. brakar domstolarna föreskriva att det skaU ske enfortlöpande rensning. Detta är ju helt naturligt, för även om den ursprungligaröjningen varit tillfredsställande kan stubbar, grenar o. d. eroderas bortgenom växlingar i vattenståndet. Domstolarnas beslut är inte alltid så lättaatt följa. Ingen kan säga vad som menas med fortlöpande rensning. EnskUdasakägare har också väckt talan i flera fall, när man ansett attregleringsföretagen inte i önskad utsträckning följt domen. Det här är intebara en estetisk olägenhet. Fisknät och båtar kan också skadas av kringflytandestubbar och träd. har förhäUandena bhvit bättre meninte tUlfredsställande bl. a. genom att enskUda och organisationer visat påmissförhåUandena. Det är klart att jag med tacksamhet noterar att utskottet isin skrivning sagt att länsstyrelserna bör övervaka att det sker fortlöpanderensning där sådan dom finns. Därest min motion nu inte skulle vinna kammarens bifall,sä utgår jag ifrån att länsstyrelserna som en följd av utskottets skrivningskärper sin övervakning. Om man nu kontinuerligt vill motverka den nedskräpning ochförfulning som uppstår genom ofullständig röjning i samband medvattenregleringsföretag är bästa vägen att ge i uppdrag att seöver frågan såsom motionen och reservanterna föreslagit. Jag yrkar bifall till reservationen. HerrBÖRJESSON i (c): Föreliggande utskottsbetänkande behandlarjämväl motionen 90. I denna motion hemstäUs att hos Kungl. Maj:tanhåller om förslag till åtgärder för att avlägsna inaktuella anslag ochaffischer. Tyvärr förekommer det inte så säUan att inaktuella affischer fårhänga kvar på anslagstavlor och liknande ställen och förorsaka nedskräpning inaturen. Många av dem som sätter upp affischer bekymrar sig föga om att ta neddem efter deras användande. Det borde vara en absolut skyldighet att den somsätter upp en affisch också skall svara för dess nedtagande. Det fär inte varaså att anslaget eller affischen får hänga kvar tiUs regn och blåst medverkattiU dess försvinnande.