prot · FW0964 · 1973-12-31 00:00:00 — Landskapsvårdenbefrämjas på ett effektivt och billigt sätt, som endast småbrukaren meddjurhåUning kan åstadkomma. Del har regionalpolitisk betydelse när enkombinerad sysselsättning gör det möjligt atl stanna kvar i bygden. På många håll finns det människor som är intresserade aven begränsad jordbruksdrift vidsidan av annan verksamhet. Det kan vara fråga om jordbrukare som önskar övergåUll industriarbete men vUl behåUa en del av sin gård för att genomjordbraksarbete på fritid eller med hjälp av hemmavarande få etl liUskoll lUlsin inkomst. Andra jordbmkare kan viha kombinera ett dellidsjordbruk medröjnmgsarbeten eUer andra arbetsuppgifter i miljövårdens tjänst. Genom deltidsjordbruken kan många barn få möjlighet attväxa upp i boendeformer nära naturen. Erfarenheten visar att barn som får växaupp i kontakt med natur och djur har goda förutsättningar att bh harmoniskasamhällsmedlemmar. den 6 aprU 1973 Möjlighet att nybilda deltidsjordbmk Möjlighet att nybilda deltidsjordbmk Deltidsjordbruken ger också möjligheter att hålla vårtlandskap öppet. Dels brukas en viss del åker, dels finns där som regel djur,som håller hagar och ängar öppna. Ofta hgger deltidsjordbruken i sådana områden, där detfinns möjligheter för familjemedlemmar att få arbete vid industrier på så näraavstånd att det blir måttliga resor meUan bostaden och arbetet. Men det kan påsådana orter också vara svårt t. ex. för kvinnorna att få arbete. Då kandeltidsjordbraket vara etl alternativ för dem i den mån de intresserar sig förjord och djur ett arbete som stärker den samlade familjeinkomsten så all mankan bo kvar. Det finns alltså behov av att nybUda deltidsjordbruk, ochdessa är tiU fördel för bygden inte minst från mihövårds- och regionalpolitisksynpunkt. Värt krav är därför att återinföra möjligheten att nybUdadeltidsjordbruk. Men för atl delta inte skaU försvåra en i och för sig önskvärdstrukturomvandling föreslås att deltidsjordbruk skall få nybildas endast närdet finns ett behov med hänsyn tUl ortens förhåUanden, främst av mUjömässigeller regionalpolitisk karaktär. Vi motionärer, som i våra hembygder har mångadeltidsjordbruk, men också har sett många försvinna, menar atl aUt som kangöras också bör göras för alt underlätta för denna brukningsform att leva kvar- sedan må våra erfarenheter vara hämtade från eller Dalslandsskogsbygder. De krav som framförs i motionen och som får stöd i reservationenär mycket måttliga och skuUe inte på något sätt rubba den jordbrukspoliliskamålsättningen. Tyvärr har motionen inte fått stöd från utskottets socialistereller centerpartister. Här har vi ett förslag som skulle tUlgodosemihökraven på ett öppet landskap och skapa föratsätlningar för människor attstanna i sin bygd. Den boendeform som då erbjuds ger en boendemihö som av mångabetraktas som överlägsen andra. Jag ber att få yrka bifall till reservationenav m. fl. I detta anförande instämde herrar (), KarlBengtsson i (fp), Ekinge (fp) och (), fröken () samtherrar Berndlsson i (fp) och Ängström (fp). HerrGREBÄCK (c): Orsaken lUl att vi centerpartister iutskottet inte har anslutit oss tUl reservationen är givetvis inte alt vi inleuppskattar småbruket som livsform. Vi är helt medvetna om att det från mångasynpunkter, inle minst miljömässiga, är en utomordentligt värdefull tiUgång förvårt land, och de insatser som småbrakarna gjort och gör är givetvis avimponerande art. Vi har bedömt den här frågan från rent objektivasynpunkter. Vi har ju en viss erfarenhet av hur det undergångna tider har gått med nybildning av stödjordbruk. Jag vill bara påminna omde kronofastigheler i , som fastighelsbUdades i början på århundradet,och de s. k. arbetarsmåbruken . Ytterligt få av defastigheterna torde drivas som jordbruk; finns de över huvud laget kvarär det som kan man fråga sig vad fastighetsbUdning egentligen harför uppgift. Meningen med den är väl all fastigheterna skall ha en beståendevaraktighet, att de skall överleva de tUlfälliga fastighelsinnehavarna. Är detnågon som tror att vi, med den tekniska utrustning som etl modernt jordbrukkräver , kan räkna med att nybUdade småbruk i längden skall kunnaöverleva? Jag tror inle att så skuUe bU faUet. Så länge vi lägger ned 7 000 å 8000 jordbruksfastigheter här i landet - jag vUl också påminna om att vi efter kriget har lagtned mer än hundratusen brukningsdelar i detta land och inte har lyckats håUaliv i de småbruken och ännu inte har lyckats hejda den ständigt fortgåendenedläggningen tycker jag att det är en tvivelaktigt sak att ge sig på attnybUda stödjordbruk på nytt. Goda möjligheter torde finnas för dem som vill ägnasig åt småbruk att överta sådana givetvis om man kan anföra rimhga skäl föratt få förvärvslUlstånd. kan man ju säga att det här förslaget varken gör fråneUer tUl rent jordbrukspolitiskt. Från jordbraksproduklionssynpunkt skuUe detheUer inte spela någon roll om man tillmötesgick kraven från motionärerna ochreservanterna. Under vilka omständigheter är det då motionärerna hartänkt sig att nybUda deltidsjordbruk? Jag fömtsätter att man, om man skaUnybUda etl småbruk, tillkallar en överlanlmätare - måhända en folkpartist - somkommer ut för att göra en förrättning. Vad han då först skall fråga sig, enligtmotionärernas kriterier, är om denna nybildning på någol sätt stör jordbruketsstrukturomvandhng eUer om mark och jord behövs för att förstärka andrajordbruk. Då får han använda uteslutningsmetoden. Nästa prövningsgrund, enligtmotionärerna och reservanterna, skaU vara om det finns mUjömässiga skäl för attupprätta detta stödjordbmk. Vad kan det vara för mUjömässiga skäl? Det skallmöjligen vara för atl hålla öppen i fortsättningen. Det kan vara marksom det ur naturvårdssynpunkt är önskvärt att hålla öppen, det kan vara markvid en sjö eUer en älvbrink, i skärgården o. d. Man kan fråga sig om det ärnödvändigt alt nybilda ett jordbruk av dessa skäl, jag tror det ingalunda. Mankan håUa marken öppen genom att bo i en sportstuga eller en frUuftsstuga ocharrendera mark för alt hålla en fårahjord eller ponnies - etl jordbruk mereller mindre av hobbykaraktär. Inle är det aUtså nödvändigt alt av mUjömässigaskäl bilda ett stödjordbmk för att hålla den marken öppen. Nästa skäl för att bUda ett stödjordbmk skulle enhgtmotionärerna vara de regionalpolitiska synpunkterna. Det förstår jag inteheUer. Med de moderna kommunikationer som finns och om vi för en vettigbostadspolitik och tillåter bebyggelse av smärre fastigheter året-runt-bostäder - så finns det inget hinder för att placera ut dem hleöverallt. De behöver inte förstärkas med mark eller jord. Jag har mycket svårt att mobUisera någon entusiasm förnybUdning av stödjordbruk. Däremot tycker jag vi bör inrikta alla våra krafterpå att ge de småbruk som finns det stöd de förtjänar i olika avseenden.Det försummar vi nog . Men vi har ju nu fått en nyinriktning av jordbrukspolitikenoch väntar oss en del av det s. k. glesbygdsstödet för att hålla liv i desmåbruk som redan finns. Det är på det området vi i den 6 aprU 1973 Möjlighet att nybilda deltidsjordbmk Möjlighet att nybilda deltidsjordbmk förstahand skall inrikta de ekonomiska resurserna. Jag ber att få yrka bifaU till utskottetshemställan på denna punkt. Att vi diskuterar den här saken nu beror påden tolkning som gavs åt en paragraf i fastighetsbUdningslagen när den antogsav . Jag skaU göra en kort tillbakablick på lagensförhistoria. Man diskuterade bUdandet av fastigheter för ohka ändamåloch räknade upp del ena ändamålet efter det andra. Då kom också dessastödjordbruk, som de kaUades i den gamla lagstiftningen, på tal. Det varpersoner eller någon i en familj som hade yrkesverksamhet och ett jordbruk somett stöd på sidan om för att utöka inkomsten. Man kom underfund med att sådanastödjordbrak förekom i ganska obetydlig omfattning, men i vissa orter kunde delfinnas behov av och efterfrågan på dem. Då var det riktigt att man bUdadesådana fastigheter med sakkunnig hjälp i stället för att arrendera en bit markhär och där, beroende på vad markägare vUle lämna ifrån sig. Frågan gick ul på remiss, och utredningen föreslog atlmöjlighet skulle ges att bilda stödjordbruk. Lantbmksstyrelsen sade alt maninle kunde ha detaljregler om hur det ena eUer det andra skuUe se ut, utan delborde finnas en paragraf beträffande jordbmkssidan som sade att fastighet skallvara lämpad för det ändamål för vUken den bUdas, aUtså en mycket vid möjlighettill tolkning. i sade atl man bör skapa en regelsom ger skydd för de bestående fastigheterna, de goda jordbruken, och som gavmöjlighet all förbättra de dåhga. Det var deras enda krav på en lagstiftning.Sedan skrevs paragrafen, och den kom all få ungefär den ordalydelse som lanlbruksstyrelsenhade föreslagit, nämligen att jordbruksfastighet skall för atl anses lämpad försitt ändamål ha sådan storlek, sammansättning och utformning atl den medgerlUlfredsslällande lönsamhet hos del företag som skaU bedrivas på fastigheten.Del sägs alltså ingenting om all den skall ge fuU sysselsättning osv. Textenstår alt läsa i 3 kap., 5 § fastighetsbUdningslagen. När departementschefen beskrev avsikten bakom denna regelsade han atl det skall vara en regel som fullföher den jordpoliliska målsättningeni landet. Vi skall inte ha några ofullständiga jordbrak, och därför skall detinte finnas några regler om alt tiUskapa sådana utan den jordpolitiskamålsättningen måste följas. Så kan man inte tolka den här paragrafen. Vi hartidigare fört en diskussion om en annan lagstiftning där man frånregeringshåll har sagt hur lUlämpnmgen av lagen skaU tolkas. TUlämpningen avfastighetsbUdningslagen blev ytterligare befäst genom några motioner som fästeuppmärksamhet på frågan vid riksdag. Också utskottsmajoritelen sade dåifrån alt del skaU vara en lagstiftning som fuUföher den jordpolitiskamålsättningen och det skaU inle längre finnas några stödjordbrak. Jag skall med några ord kommentera det sade.Det är ju inte fråga om all nybUda så många ofullständiga jordbrak. MotionenvUl ge möjlighet all bUda sådana här jordbrak på de platser där del vid skilda Motionärerna kan säga alt deras trakter är sådana. Vi som håller på med dessa frågor vet att i ohka delar avriket är förhållandena ohka. Del är möjligt jag vUl inte exemphfiera detdirekt, det kan bara missförstås att ha ett jobb som inte lar ochägna sig ål jordbruket under övrig del av sin tid. Det kan också vara så under olika säsonger kan syssla med ett mindre jordbrak men inte med etlstörre. Det är inle här fråga om alt göra en offensiv för att bUdastödjordbruk, utan det gäller alt ge möjlighet att i undanlagsfaU göra del. Delkan man inte , såsom paragrafen tolkas i förarbetena, som man kallarproposition och utskotlsbetänkandet. raherade lilel om hur man skuUe bära sig åt.Man skuUe kalla på en överlanlmätare som var folkpartist. finns det väl förstoch främst inle så många överlanlmätare som är folkpartister, och dessutomskall man inle kaUa på överlanlmälaren. Han verkstäUer inte sädanaförrättningar. Det trodde jag att som ordförande i civUutskolletvisste. Det är en annan organisation i lantmäteriet som handhar dessa saker.Överlantmätaren får bara vara med när det krånglar tUl sig och när det uppstårbesvärligheter, däremot inte när det är trevhgt att komma folk tih hjälp ochgöra någonting som folk gärna vUl ha uträttat, t. ex. när det gäUer ettstödjordbrak. Då är det distriklslantmä-laren man kallar på, och han får göradetta trevliga arbete. SkuUe det sedan krångla flU sig så alt lantbruksnämndenlägger sig i det och säger att detta inle är ett bärkraftigt jordbrak, då fården stackars överlanlmälaren komma dit, vare sig han är folkpartist eUer inte. Jag yrkarbifall lUl reservationen. Möjlighet att nybilda deltidsjordbmk I delta anförande instämde herrarHamrin (fp). () och i Gäddvik (m). Om jag inte minns fel kommer protokollet altvisa atl jag inte sade folkpartistisk överlantmätare utan att jag sadefolkpartistisk lantmätare, så jag riktade mig inte särskUt lUl . Dethade kanske funnits anledning atl göra det, därför att när denna fråga en gångbehandlades i tredje lagutskottet och vi höll på med fastighetsbUdningslagen,så hade vi också en folkpartistisk reservation, tih vUken då ickeanslöt sig. Jag har all respekt för om på grand av sina praktiskaerfarenheter inom län har ändrat mening och kanske har funnit alt detär myckel angelägel atl nybUda sådana här stödjordbruk. Det vel jag ingentingom, men det kan ju vara en orsak liU all han skiftat mening. Jag skall inteförlänga debatten. Frågan har inte det formatet. Även om vi skuhe vidta dessaändringar, skulle frågan inle få någon som helst betydelse jordbrakspoliliskt.Ur trivselsynpunkl kunde det möjligen spela en viss roU. () kort genmäle: Jag anslöt mig inle till reservationen dengången, och del Möjlighet att nybilda deltidsjordbmk kan haberott på att jag inte tycker alt frågan är så stor och viktig. Jag håller medherr Grebäck i den delen. Men jag kan nämna att jag redan då var på glid. Jag harreferatet från diskussionen i andra kammaren , där jag sade atljag har vissa sympatier för reservationen "men jag avstår från alt yrkabifall tiU den. Jag misstänker att utvecklingen kommer attförändra synen på detta." Jag trodde vi skuUe ha kommit så långt , men tyvärr ärherr Grebäck kvar i sin gamla syn. Jag har aUlså glidit över. Jag har av minerfarenhet funnit att det borde finnas möjlighet att bUda stödjordbruk iundantagsfall. i Ahngsås (fp): inledde sill första anförandemed att tala om att det förhållandet alt han inte stäUer sig bakomreservanternas förslag inte berodde på att han inte skulle uppskatta vad ensmåbrukare uträttar. Sedan kom han med en rad argument om hur svårt det kan bhom den här formen av jordbmk tar fart. har det intygats att det inte ärnågot jordbrukspolitiskt problem. Det säger både och ,och det hävdar jag också. Men det kan vara en problematik som är av värde urannan synpunkt, nämligen när det gäller en kombination jord-skogsbrak eller enkombination som innebär all en småbrukare gör mUjövårdande insatser av myckelstora mått. säger civilutskottets ordförande också atl del läggsner 7 000-8 000 jordbruk , och hur skaU vi då kunna komma med ett sådanthär förslag. Jag tycker att det också är ett myckel tvivelaktigt argument,därför att vi har inte på något sätt sagt att vi haft en riktigjordbrukspolitik i landet när det gäller alt la till vara mihö- ochlandskapsvårdsintressena. erkänner ju också alt del här gör varkenlUl eller ifrån när det gäller den jordbrukspohtiska målsättningen. Det var juvad jag sade i mitt första inlägg. Jag vill tiU sist säga, atl jag tror alt den svenskesmåbrakaren är den bäste och bUligaste landskapsvårdare vi har. Vi har aUanledning all slå vakt om dem som finns och uppmuntra och stödja dem som vUl gåin i sådana uppgifter. En sådan enkel åtgärd som att införa möjlighet altnybilda deltidsjordbruk skuUe gagna den bofasta befolkningen och bh till glädjeför oss aUa som viU ha en levande landsbygd kvar. Överläggnmgen var härmed slutad. Propositioner gavs på bifaU till dels utskottetshemställan, dels reservationen av m. fl., och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan i Alingsåsbegärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den somvUl att kammaren bifaller civUulskottets hemstäUan i belänkandet nr 16 röstarja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammaren bifallit reservationenav m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då begärderösträkning verkstäUdes votering med omröstningsapparal. Denna omröstning gavföljande resultat: Möjlighet att nybilda deltidsjordbmk På förslag av herr talmannen beslötkammaren uppskjuta behandhngen av återstående på dagens föredragningslistaupptagna ärenden tUl ett senare sammanträde. §8 Interpellation nr 75 ang. brandklassningen av dörrar med sjutillhållarlås,m.m. Ordetlämnades på begäran till HerrSÖDERSTRÖM (m), som yttrade: Det har skett enpåtaglig öknmg av inbrollsslölder i bostäder. anmäldes ca 15 000inbrottsslölder i bostadslägenheter och villor, varlUl kan läggas drygt 13 000inbrott i fritidshus. Stora skadevärden har noterats, och enhgt en beräkning avförsäkringsbolagen har kostnaderna för inbrotts- och stöldskador i lägenheter,viUor och fritidshus uppgått tiU ca 80 mUjoner kronor. Även polisen drabbas av den ökade slöldvågen genom alt aUtstörre insatser måste avdelas för utredningsarbete m. m. 1 samarbete medförsäkringsbolagen försiggår olika upplysningskampanjer, vUket bl. a. tagit siguttryck i en folder Skydda Dill hem - stoppa tjuven vid dörren, utgiven avpolisen. 1 foldern lämnas olika praktiska råd för all förbättra inbrottsskyddeti bostaden, vare sig denna är en bostadslägenhet, vUla eller radhus. En nyhet,som föreslås, är inmonterandel av ett regeUås med sjutillhållare, som sägesvara motståndskraftigt och ha hög dyrksäkerhet. Den ökade stöldvågen har även kommit försäkringsbolagenalt föreskriva skärpta bestämmelser i hemförsäkringar i vad gäller låsanordningar.Alla ytterdörrar skall vara försedda med av försäkringsbolagen godkäntsjutillhållarlås eller med annan godkänd låsenhet. Detta gäller även för vissaterrass- och balkongdörrar. Självfallet måste man vara positiv till varie åtgärd istöldförebyggande syfte, men dessa åtgärder får då icke ha negativakonsekvenser i andra avseenden. Vi har i vårt land en mycket omfattande ochdetaljerad byggnadslagsliftnmg. a behandlas brandklassning av dörraringående. Vid jämförelse med 1967, 37:22, 37:26, 37:325, 67:32, 71:211,71:214, 71:241, 71:242 och 75:16 synes det som om brandklassningen kommer ikonflikt med kravet på sjutillhållarlås. Beträffande utrymning enligt BABS1967, 37:321, 71:23, 74:335 och 75:15 synes det som om denna avsevärt kanförsvåras av samma anledning. Över huvud taget blir legal åtkomst tUl en lägenhet svårdå ej nyckel finns till hands. Brand- och vattenskador kan uppstå närlägenhelsinne- Nr 64 havaren inte är hemma m. m. Fredaeen den-- bibringas den uppfattningen atl sambandet meUan ohka myndig- 6 anril 1973 heter varit bristfälligt eller helt saknats när det gäUl såväl attföreslå del -------------------- nya stöldskyddet som att utfärda nya försäkringsbestämmelser för Medåberopande av det anförda anhåller jag om kammarens tiUslånd atl tUlherr civilministern få stäUa föhande frågor; alt installation av sjutUlhåUarlås i dörrar strider motbyggnadslagens bestämmelser om brandklassning och utrymning? Om så ärfallet, vilka åtgärder avser statsrådet att vidtaga? Denna anhållan bordlades. § 9 Anmäldes och bordlades Kungl. Maj:ls proposition nr 92med förslag tiU lagstiftning om straff för luftfartssabotage, m. m. § 10 Anmäldes och bordlades Nr 13 i anledning av motion angående SEÄ-systemelskonsekvenser för Nr 14 i anledning av motion om införande avIvåkalenderårsperiod för statsbudgeten Nr 15 i anledning av motion om en kartläggning av skattersoch avgifters inverkan på inkomstfördelningen i landet Nr 16 angående verkställd granskning av riksbankensförvaltning jämte förslag om disposition av vinst Nr 17 angående verkställd granskning av riksgäldskonlorelsförvaltning Nr 18 i anledning av motioner angående besparings- ochrationaliseringsutredningar m. m. Nr 19 angående verkställd granskning av förvaltningen avStiftelsen Nr 21 ianledning av motioner om åtgärder mot skatteflykt Nr 22 i anledning av motionerbeträffande reklamskallen Nr 11 i anledning av motion om pension tiU dispaschörenGösta Hasselrot Nr 12 i anledning av motioner om inrättande av en inom handelsflottan Nr 16 i anledning av motioner angående utvidgad ersättningsrättm. m. enligt lagen om allmän försäkring betänkande 74 Nr 8 i anledning av motion angåendede ensamståendes problem Nr 12 ianledning av propositionen 1973:1 i vad avser anslag för predaaen den /74 tiU förvaltningskostnader vid riksantUcvarieämbelet (, r)\ 1973 ochstatens historiska museum jämte motioner -------------- Nr 16 i anledning av motioner om statsbidrag lUl viss del av verksamhetenvid museer m. m. Nr 17 i anledning av motion om översyn av bestämmelserna om Nr 7angående uppskov med behandlingen av vissa ärenden Nr 8 ianlednmg av motioner rörande den statliga trafikpohliken, m. m. Nr 10 ianledning av propositionen 1973:38 angående överlåtelse av statentillhörig fast egendom, m. m. Nr 14 i anledning av motioner angående produklionsbalanseninom jordbraket och avsättningen av jordbruksprodukter, m. m. Nr 15 i anledning av motioner angående jordbruketskapital- och kreditförsörjning, m. m. Nr 16 i anledning av motioner angående jordbruketsrationalisering m. m. Nr 17 i anledning av motioner angående bevarande av mark för jordbruksändamål, m. m. Nr 18 i anledning av motioner angående vissajordbrukspolitiska frågor Nr 31 i anledning av motion om en översyn av de nuvarandeföretagsformerna Nr 32 i anledning av motioner angående elableringen avstormarknader Nr 33 ianledning av motioner angående tUlfäUighelsförsähning Nr 34 ianledning av motion oni auktorisation av auklionsverksamhet Nr 13 i anledning av propositionen 1973:39 med förslag lUllag om ansläUning av arbetskraft för byggnadsarbete jämte motioner § 11 Anmäldes och bordlades följande motioner: Nr 1778 av fröken m. fl. Nr 1779 av fröken m. fl. avlämnade i anledning avKungl. Maj:ts proposition 1973:32 med förslag tUl lag om ändring igiftermålsbaUcen, m. m. Nr 1780 av avlämnad ianledning av Kungl. Maj;t proposition 1973:44 angående ändringar iskalleutjämningssyslemet för kommunerna m. m. Nr 64------------- Nr 1781 avherrar ochHelén den---- Nr 1782 av m. fl 6 aoril 1973 ''' ' av i Kristinehamnm./7. -------------------- Nr 1784 av herrar och Henmark avlämnadei anledning av Kungl. Maj:ls proposition 1973:53 angående bidragtill viss busstrafik, m. m. Nr 1785 av fröken m. fl.avlämnad i anledning av Kungl. Maj:ts proposition 1973:56 med förslag tUl lagom arbetslöshetsförsäkring m. m. Nr 1787 av herrar och avlämnade i anledningav Kungl. Maj:ts proposition 1973:90 med förslag tiU ny regeringsform och nyriksdagsordning m. m. Nr 1788 av m. fl.avlämnad i anledning av Kungl. Maj:ls proposition 1973:91 angående ändratbelöningssystem för statsanställda m. fl. § 12 Meddelande ang. enkla frågor Meddelades alt föhande enkla frågordenna dag framställts, nämligen av Nr 176 i Falköpmg (c) tiU herr socialministern om åtgärder mot störande buller inom diskotek: medverka tiU alt hälsovårdsnämnderna får ökade möjligheterall ingripa mot störande och skadligt buller inom diskotek Nr 177 i (fp) tUl herrkommunikationsministern angående planerade nedskärningar av vägbyggandet iÖrebro län: att de planerade nedskärningarna av vägbyggandet i Örebrolän är förenliga med situationen på arbetsmarknaden och för Nr 178 i (fp) tUl herrkommunikationsministern angående behovet av nautisk sakkunskap isjöfartsverkets ledning: Hur anser statsrådet atl behovet av nautisk sakkunskap isjöfartsverkets ledning skall tUlgodoses? § 13 Kammaren åtskildes .