prot · FW0998 · 1973-12-31 00:00:00 — Förhandhngarna leddes tiU en börian av herr förste vicetalmannen. § 1 Justerades protokollen för den 16 innevarande månad. Ang. konjunkturlägets effekter på sysselsättningen § 2 Ang. konjunkturlägets effekter på sysselsättningen Herr inrikesministern ordet för att besvara () i kammarens protokoU för den 16maj intagna fräga, nr 221, och anförde: har frågat mig hur jag ser påden utlovade konjunkturuppgångens effekter på sysselsättningen mot bakgrund avatt antalet personer sysselsatta i beredskapsarbete tUl aprU i årökat från 35 452 tiU 47 757 personer eller med . Regeringen har i kompletteringspropositionenredovisat sin bedömning av konjunkturläget och konjunkturutvecklingen, och jaghänvisar till den redovisningen. En markerad uppgång i den svenska ekonomin inträdde redanunder senare delen av är 1972, Orderingången tiU industrin har sedan fortsattatt öka liksom investeringsviljan. Uppgången har dock hittiUs fått ganskabegränsade effekter pä arbetsmarknaden. Efterfrågan på arbetskraft harvisserligen ökat och antalet lediga platser överstiger nu i flera län antaletregistrerade arbetslösa. Totalt sett är emellertid arbetslösheten fortfarandehög. De arbetsmarknadspolitiska insatserna mäste därför fuUföljas speciellt förde grupper som trots konjunkturuppgången har sysselsättningsproblem. Enligt samstämmiga bedömningar bl, a, avlänsarbetsnämnderna kommer ökningen i efterfrågan på arbetskraft att bliytterligare markerad . Redan nu föreligger på några håU tendensertiU arbetskraftsbrist inom vissa sektorer. Jag ber att först fä tacka statsrådet så mycket för svaret. Den direkta anledningen tUl att jag ställde den här fråganvar att jag, och mänga med mig, hyser oro och förvåning över den starkastegringen av antalet sysselsatta i beredskapsarbeten mot bakgrunden av - vUketockså nämndes här i svaret att vi har en viss uppgång i konjunkturerna. Detsista framgick ju också av gårdagens debatt. Vid ett flertal tiUfällenunderströk industriministern att nu kan vi vänta bättre tider. Det har ju talats ganska mycket om den här ljusningen ikonjunkturerna, och detta har kanske nägot skymt uppgifterna om antaletarbetslösa Ang. konjunkturlägets effekter pä sysselsättningen Om jag läser statistikserierna rätt ligger arbetslösheten fortfarande päen ovanligt hög nivå, och jag syftar då på totalbilden med både öppen och doldarbetslöshet. I den senare gruppen ingår det vi kallar för beredskapsarbeten,och efter vad jag förstod då jag ställde frågan skulle dessa ha ökat undan för undan. Jag har för övrigt en ganska lång serie - ändafrån juli månad 1970 och fram tiU dagens situation. Ingen gäng har statistikenlegat på dagens höga nivå. Tvärtom har siffrorna stigit, visserligenmed en svacka , men det är ju en ganska normal utvecklingjust under den tiden. Men, herr statsråd, från drygt 10 000 för tre är sedanligger vi nu pä drygt 40 000, ja, nästan bortåt 50 000 personer iberedskapsarbete. Jag tycker att det är en besvärande tendens, och jag skullegärna vilja höra hur statsrådet ser på utvecklingen framåt. Vad har man frånregeringshåll för uppfattning om detta och hur tänker man komma till rätta meddessa problem? Jag kanske först skaU säga för att bUdenskall bU fullständig att det är riktigt att vi har en alltför hög arbetslöshetmen att vi har anledning att konstatera att vi har en högsysselsättning. Det är således fler människor i arbete än det var . Men vi har ju höjt ambitionerna, och en rätt betydande del avberedskapsarbetena utgörs ju av s. k. särskUda beredskapsarbeten, som anordnasför grupper med speciella problem. Den typen av beredskapsarbete måste vifaktiskt bedriva också över sommaren. För de allmänna beredskapsarbetena, somsätts in specieUt för orter och för grupper som mera tUlfäUigt är drabbade avarbetslöshet, föreligger däremot en elasticitet. Det är väl riktigt att antalet beredskapsarbeten är högt.Såvitt jag förstår och jag tror inte att uppfattning äravvikande pä denna punkt är det en allmän mening här i att vi skallse tiU att människor kan få sysselsättning. Om det inte kan ske inomnäringslivet på grund av att efterfrågan inte har stigit sä snabbt som vi hadeönskat, är det rätt naturligt att vi fortsätter med beredskapsarbetena. Ävenom det kostar oss pengar är det en bättre väg än att människor skall gåsysslolösa. Därför menar jag att vi fär anpassa åtgärderna till detföreliggande behovet. Jag noterar dessa synpunkter, och statsrådethar ungefär samma uppfattning som jag själv, nämligen att den arbetslöshet somvi har är besvärande och att man naturligtvis måste göra allt för attbereda dem som är utan arbete meningsfuU sysselsättning. Jag skulle bara viljaställa denna höga arbetslöshet i relation tiU vad inte minst regeringen såkraftigt poängterar, nämligen att det pågår en väldig uppgång i investeringarnaoch i konjunkturerna. Det framgick också av svaret på min fråga, där herrHolmqvist säger att orderingången till industrin har fortsatt att öka hksominvesteringsviljan. Nåja,investeringsviljan är väl något bättre , men många av deinvesteringar som görs avser ju miljöförbättringar, och utvecklingenbeträffande investeringar som direkt ökar produktionen är inte så positiv somrnan skulle önska. Jag vill också säga att den uppgång i konjunkturerna somdet talas så mycket om knappast har nätt i varje fall de flesta företagen ivårt land. Det är sant att storindustrin och storföretagen har goda tider,vilket också kan avläsas i en hel del bokslut som har redovisats , men går man ut på bredden till de mindre och medelstoraföretagen runt om i vårt land har man i varje faU i åtskiUiga branscherfortfarande väldiga problem att kämpa emot. Därför vore det rättvist att inte,när man skaU ge en förestäUning om utvecklingen av konjunkturerna, generelltsäga att det är uppåt i företagen överallt, för det är det faktiskt inte. Detär kanske också det som återspeglas i den statistik som vi kan ta del av ochsom inte är så särskilt positiv. Jag tackar emeUertid än en gång för svaret pä min enklafråga och hoppas att en förbättring av läget skall ske. Ang. konjunkturlägets effekter på sysselsättningen Jag beklagar att är såpessimistisk. Han borde ändå pä nära häU ha kunnat iaktta en förbättring, intebara i de stora företagen utan också i de mindre. Jag har understrukit i mittsvar att konjunkturuppgången inte har kunnat märkas överaUt, men att vi hartecken på den. Och just orderingången hör till de första tecken vi fär på enförändring. Förbättringen av den är sä pass påtaglig att det faktiskt ger ossgod anledning att utgå från att vi har att vänta, som det har bedömts, enganska betydligt ökad efterfrågan på arbetskraft åtminstone . Ja, vi har ju hört inte minst fränfinansministern att vi skulle ha kunnat vänta ossdenna konjunkturuppgång, men fortfarande - jag upprepar det har den inteslagit igenom på många häll. Jag har i min hand ett urklipp som refererar enartikel i tidningen för någon tid sedan, där man säger: "Antalet nyanmälda lediga platser i är har inte ökat någonting alls jämfört med ," "Enligt såväl AMS som Statistiska centralbyrånsstatistik är antalet arbetslösa endast några tusental lägre nu än vidmotsvarande tidpunkt . i är nyanmäldes214 000 lediga platser till arbetsförmedlingarna. Motsvarande siffra förra åretvar 215 000, Nedgången kan man bortse ifrån och således konstatera att detpraktiskt taget inte inträffat någon förändring vad gäller den totalaefterfrågan på arbetskraft ännu," Man kan väl, herr statsråd, dra den slutsatsen attuppgången i konjunkturerna inte har slagit igenom . Måhända gör den det nästaär, men just nu är det faktiskt inte vilket också siffrorna visar någonsärskUt stor uppgång, i varje faU inte på bredden. Överläggningen var härmed slutad. Om åtgärder för att trygga sysselsättningen i norraVästernorrland § 3 Omåtgärder för att trygga sysselsättningen i norra Herr inrikesministern ordet för att besvara (vpk) i kammarens protokoU för den16 maj intagna fråga, nr 222, tUl herr industriministern, och anförde: har frågat industriministernom pä sistone bekantgjorda awecklingsbeslut avseende norra geranledning tUl skyndsam planering respektive vidtagande av åtgärder i syfte atti tiUfredsstäUande utsträckning trygga sysselsättningen inom denna länsdel. Fråganhar överlämnats tUl mig för besvarande. Jag förmodar att med sin fråga avser dennyligen bekantgjorda försäljningen till Statsföretag av företaget ,vilken återverkar pä företagets anläggningar i , där ca 200 personerarbetar . Enligt planerna skall emellertid verksamheten däravvecklas successivt , och en nära föreståendefriställning av arbetskraften är således inte för handen. Det ankommer pålänsarbetsnämnden att i samråd med personalorganisationerna och de tvåföretagen planera för den successiva a-wecklingen så att den kan anpassas tUlutveckhngen av sysselsättningsmöjligheterna i regionen. (vpk): Jag tackar inrikesministern för svaret pä min fråga. Manhade kanske inte väntat sig annat svar än vad som gavs. Faktum är dock att den11 maj spikades det upp ett sensationellt meddelande i Mo och ;sfabrikslokaler i , vars innehåU dittills varit fuUkomhgt obekantför de anställda. Kan man säga att nyheter slår ned som en bomb, så var detfallet i detta sammanhang. Beskedet gällde Statsföretag AB:s köp av MoDo-Kemisamt att 200 arbetstillfällen skulle försvinna frän bygden. Det är riktigt som inrikesministern säger jag har ocksåfått den uppgiften - att avvecklingen skall ske successivt. Men att det enligtinrikesministern "ankommer pä länsarbetsnämnden att i samråd medpersonalorganisationema och de tvä företagen planera för den successiva avvecklingensä att den kan anpassas till utvecklingen av sysselsättningsmöjligheterna iregionen". Dylika meddelanden är alltför bekanta för folket iVästernorrland. Där är det knappast någon som blir lugnad av sådana besked, förman känner till följderna. Det har inte varit så glädjande nyheter som harföljt på fabriksnedläggningarna. Avfolkningen har blivit ett dominerandefaktum. Det kan synas vara ett relativt skonsamt meddelande attavveckhngen skaU ske , men faktum är att 200 arbetstiUfällen kommeratt försvinna från denna bygd. Man ställer sig frågan; Kommer Mo och attordna ett mjukpappersbruk i detta område, eller kommer företaget ifortsättningen att i stor utsträckning placera sina pengar i utlandet? KommerStatsföretag att skapa någon ersättningsindustri? har befolkningeni detta område i starkt minne följderna av försäljningen av vissa delar avHägglund & Söners anläggningar och nedläggningen av treetexfabriken. På sexår har utflyttningsförlusterna inneburiten befolkningsminskning i Örnsköldsviksområdet på 2 000 personer, och kommunentål knappast en större folkavtappning. får ju inte bli ett nyttÅdalen. Det är detta man är rädd för. Att det råder oro inom Örnsköldsviksområdetvisas ju av att 108 och denomsluter I 400 medlemmar efter detta meddelande blev känt vidallmänt medlemsmöte beslutade att uppvakta såväl Statsföretag som Mo ochDomsjö för att höra om man kunxle lämna garantier till de anställda om arbeteinom Mo och Domsjökoncernen i . Mo och meddelade att maninte har några planer på nya investeringar, därifrån är tydligen intet attvänta. Vad befolkningen viU ha svar pä är frågan; SkaU avfolkningen fortsätta?Man är inte nöjd med att länsarbetsnämnden skall ha hand om frågan och attsedan avvecklingen skaU ske på samma sätt som skett vid så mänga andraindustrier i . Erfarenheterna är inte de bästa det känner ocksåinrikesministern till. Om åtgärder för att trygga sysselsättningen i norraVästernorrland Jag har inte funnit anledning attupprepa vad jag har sagt tiU när det gälltsysselsättningen i lan. Jag är överens med honom om attsituationen inte är tUlfredsstäUande. Det är fråga om ett av de län där vi harde största svårigheterna, där man har drabbats av ett betydande antalnedläggningar. Företag har lagt ned verksamheten, och man har inte fränföretagens sida förmått skapa ny sysselsättning. Samhället har fått gå in där,och vi har nätt vissa resultat. Om vUle vara objektiv, skullehan erkänna att man har sett effekter av samhällets åtgärder. Jag medger att deicke är tiUräckliga ännu, men vi fortsätter, och jag kan försäkra herrLorentzon att de här delarna av landet är föremål för värt intresse i hög gradnär det gäller att finna möjligheter att etablera ny industri. Sedan må denvara statlig eller enskild. Det väsentliga är här att vi kan få sysselsättningför de människor som går arbetslösa i aUtför stor utsträckning. (vpk); Jag är överens med inrikesministern om att sysselsättningenär det väsentligaste. Därför har också denna fräga blivit ställd. Meninrikesministern vet lika väl som jag att resultaten av det privatanäringslivets insatser inte är så glädjande i . Därför ställerfolket frågan om det kan bli statliga etableringar på ett helt annat sätt änvad som hittUls har skett. De har förekommit men är långt ifrån tiUräckliga. Det är frestande att i detta sammanhang ta exemplet medSAAB:s etablering i . Man lovade där det är flera år sedanetableringen gjordes - 150 anställda, och det är 40 hittiUs. Men det byggdesdyra fabrikslokaler för samhällets pengar, och den liUa fattiga kommunen måstesjälv satsa för att skulle etablera sig. Den största fabriksbyggnaden harfyUt uppgiften som fotbollsplan. meddelar man att man skall kunna anställa80 personer tiU, men det är tack vare att regeringen beslutat ge ytterligare utbUdningsbidrag tiU detta- Om åtgärder för att trygga sysselsättningen i norraVästernorrland Vad folk menar är att det behövs större statliga insatser.Nedläggningen av SCA:s Kramforsfabrik kommer när som helst, och i ärdet samma sak med SCA:s Svartviksfabrik. Det gäller inte bara det här fallet,utan det är likadant i fall efter fall. Därför mäste de största satsningarnagöras i . är Örnsköldsviksområdet synnerligen aktueUt. Jag är tacksam för att nu ivarje fall har gett exempel på att det har skett och sker satsningar för attbereda ny sysselsättning. Det förhållandet att ett företag kanske har det välställt ekonomiskt gör ju inte att vi kan säga tiU företaget att om det fårmerkostnader för att utvidga verksamheten eller förlägga verksamheten tUl denönskade orten sä skall företaget självt stå för dessa. Jag tycker det ärriktigt att vi är med och tar en del av dessa kostnader för att kunna fäföretagen Intresserade av lokahseringen. Man kan inte bara lägga in moraliskavärderingar och säga att ni har det sä bra ställt att ni gott kan göra den häruppoffringen. Då kommer vi ingenstans. Vi fär se till de ekonomiskareahteterna. Men jag hoppas, , att vi skall få ännubättre exempel än de antyder när det gäller möjligheterna attskapa ny sysselsättning för människorna i regionen. (vpk): Jag skall inte vidare syssla med faUet i ,även om det skuUe vara mycket intressant jag har bara en minut på mig. Detkan vi återkomma till vid ett senare tiUfälle, Men fortfarande kvarstår frågan om Örnsköldsviksområdet,Invånarna där är inte nöjda med att saken överlämnas till länsarbetsnämnden ochtill respektive företag, därför att erfarenheterna är inte alls glädjande iövrigt. Frågan är: Vad kan vi få för löfte om satsningar inför dennärmaste tiden? Jag förstår att inrikesministern inte kan lämna svar på denfrågan här , men det är detta folket frågar i Örnsköldsviksområdet, Jag vUl bara kort säga att - det förstår herrLorentzon också det förhäUandet att Statsföretag kommit in i bilden försämrarsjälvfallet inte situationen för de anstäUda. Här har ju både jag möjligheter att kunna påkalla uppmärksamhet när det gällersysselsättningsfrågorna. Sä länge det råder en betydande arbetslöshet måste juStatsföretag medverka och ta sitt ansvar i detta sammanhang det utgår jagfrån som självklart. (vpk); Folket i Örnsköldsviksområdet och framför allt fackföreningsrörelsendär har naturligtvis ingenting emot att Statsföretag är detföretag som tog över MoDo-Kemi snarare tvärtom. Den saken kan vi vara överensom. Som särskUt glädjande noterar jag det senaste sominrikesministern sade, och man bibringas den uppfattningen att man frånStatsföretags sida känner sig särskUt ansvarig för detta område i och med har engagerat sig som man har gjort. Det kanske kan vara löftesrikt förbefolkningen i området. Den kommer säkerligen att följa den närmaste tidensutveckling med synnerligt intresse. Ang. avvisning av utlänning som saknar medel för sinvistelse i landet Överläggningen var härmed slutad. § 4 Ang. avvisning av utlänning som saknar medel för sinvistelse i landet Herr inrikesministern ordet för att besvara {fp) i kammarens protokoU för den17 maj intagna fråga, nr 225, och anförde: har frågat mig hur jag ser påden praxis som tiUämpas vid avvisning av utlänning som antas sakna erforderligamedel för sin vistelse här i landet. Enligt utlänningslagen kan en utländsk medborgare avvisasvid gränsen eUer efter inresan bl, a, om han kan antas komma attsakna de medel han behöver för sin vistelse här i eller annat nordisktland, som han ämnar besöka, och för sin hemresa. Frågan om en utlänning skall avvisas på denna grund prövasutifrån omständigheterna i varje enskilt faU, Härvid tas hänsyn till bl. a.syftet med inresan i vårt land, längden av det beräknade uppehället samtutlänningens tillgäng på pengar och om han har biljett för hemresan. Prövningensker i enlighet med anvisningar som getts av den centralautlänningsmyndigheten. Anvisningarna står i överensstämmelse med de riktlinjerför utlänningspoUtiken som har antagit. Svensk ungdom har oerhört storamöjligheter att resa utomlands. Detta är en förmän som man delar med ungdom imånga länder. tUlbaka kan ungdom under 21 är resa runt påjärnväg för en relativt billig penning. Ungdom har ofta ont om pengar. Många finansierar sinaresor genom extraarbete vid sidan om studier. Sedan biljetten är betald har maninte särskilt mycket pengar kvar och försöker därför leva så billigt sommöjligt. Men man tar vara på möjligheten att se sig om i världen. kom en ung engelsman, , tiUSverige. King hade , dvs. Han uppgav att han skullestanna i . King avvisades vid gränsen. Motivet var att hansaknade erforderliga medel för sitt uppehälle i landet. Lät oss antaga att andra länder skulle gå efter sammaprinciper som svenska myndigheter gjort i detta fall. Då skulle endast enstarkt begränsad grupp svenska ungdomar kunna resa utomlands. Ang. avvisning av utlänning som saknar medel för sinvistelse i landet rabattkortetpå järnvägen försvinner. Resor utomlands är i så faU tUl för några fåprivilegierade. Ändra göre sig ej besvär. Men det är väl inte meningen? 1 sommar kommer mänga ungdomar frän andra länder tUlSverige, Fä av dem har pä fickan, särskUt om ligger i slutetpå resan. Skall aUa dessa ungdomar avvisas? Bhr sä faUet får vi inget gottrykte. Självfallet bör vi vara generösa mot dessa ungdomar. De kan dra sig frampä en ganska liten summa. Fallet var troligen en olyckshändelse, men denfär inte upprepas. Polisen, som fattar de här besluten, är i en besvärligsituation. Ingen kritik bör eller kan riktas mot polisens agerande. Polisenarbetar i detta avseende under svåra förhållanden, där man måste fatta snabbabeslut, ibland utan möjlighet tiU kontroller. Däremot bör man se överutlänningskungörelsen och de tillämpningsföreskrifter som meddelas avrikspolisstyrelsen. Även om det är som statsrådet säger, att anvisningarna ståri överensstämmelse med de riktlinjer för utlänningspolitiken som harantagit, sä kan man nog säga att situationen delvis har förändrats. som jag nu tackar statsrådet för svaret vill jagställa en fråga: Är statsrådet beredd att ta initiativ till sädanatiUämpningsföreskrifter till utlänningslagen i vad avser de medel som utlänningskall medföra, att man tar skälig hänsyn tUl den stora grupp ungdomar som reserin i ? Vi kan inte här diskutera enskilda fall, menjag råkar veta att invandrarverket har för avsikt att göra en utredning om hurdet förhåller sig med det ärende som här har tagit upp. Eftersom jag tycker det är viktigt att inga missförstånduppstår vill jag emellertid understryka att det är mycket angeläget att detskall vara möjligt för turisten att t. ex. vandra i vårt land. Det har mankunnat göra , och det skall naturligtvis vara pä det sättet också ifortsättningen. Om det i det sammanhanget har begåtts något fel, sä är det attbeklaga. Om en ung människa är utrustad för och inställd pä att vandra eUerlifta här i , och om man kan bedöma det så att vederbörande kan ta sigfram på detta sätt, så skall det naturligtvis vara möjligt för honom ellerhenne att komma in här i landet. På den punkten får det inte råda någon tvekan.Och om det i detta fall har gjorts en felbedömning, så är det som sagt attbeklaga. Vi skaU emeUertid vara medvetna om att detta är en svåruppgift för polismyndigheten, och det vore kanske aUtför optimistiskt attförestäUa sig att vi kan tillämpa gäUande bestämmelser på detta område utan attdet också begås misstag. Jag tackar statsrådet för detta tillägg. Jag är väl medveten om, och det sade jag i mitt förstainlägg, att man inte kan lasta polisen för nägot fel i detta fall. Givetvis ärdet omöjligt att aUtid handla rätt, och jag är medveten om att olyckor kaninträffa. heUer intei och för sig den saken jag har velat påtala. Jag menar bara, att eftersom vinu handlar efter de ganska kortfattade bestämmelser som finns, så bör viutfärda tiUäggsanvisningar eUer pä annat sätt göra myndigheterna uppmärksammapä de speciella problem som uppstår när allt större grupper ungdomar resermeUan olika länder. Jag spårar emellertid en mycket positiv ton i det somstatsrådet anfört, och jag är tacksam för den klara deklaration som här harlämnats, att vi om möjligt skaU låta dessa ungdomar komma in i landet. Det trorjag har stort värde frän mänga synpunkter. Jag hoppas också att statsrådet tarinitiativ till en översyn av gällande bestämmelser, så att speciell hänsyn kantas tUl dessa grupper. Jag tackarän en gång för svaret. Ang. möjligheterna att erhålla byggnadskreditiv förbostäder Överläggningen var härmed slutad. § 5 Ang. möjligheterna att erhålla byggnadskreditiv förbostäder Herr inrikesministern ordet för att besvara () i kammarens protokoll för den 17maj intagna fråga, nr 228, och anförde: har frågat mig om jag harobserverat de rådande svårigheterna att erhålla byggnadskreditiv för bostäderoch vilka åtgärder som jag i så fall har övervägt att vidta. har delegationen för bostadsfinansiering päKungl. Maj:ts uppdrag träffat överenskommelse med kreditinstituten omkreditivförsörjningen tUl det statligt belånade bostadsbyggandet. För att följatillämpningen av överenskommelserna och utreda förekommande svårigheter ikreditförsörjningen finns en särskild expertgrupp med representanter fråndelegationen och kreditinstituten. har det förekommit vissasvårigheter att få kreditiv i särskUda fall, dock inte i någon störreomfattning. Ett delvis nytt problem isamband med kreditförsörjningen till bostadsbyggandet är svårigheter på vissahåll att få kreditiv till statligt belånade, s. k. styckebyggda, småhus. Dessa svårigheterhar tagits upp till behandling inom den särskilda expertgruppen. I avvaktan påresultatet av det arbete som sålunda pågår anser jag att några särskUdaåtgärder frän min sida inte är erforderliga. HerrGLIMNÉR (c): Jag ber att få tacka statsrådet för svaret på min fråga.Statsrådet konstaterar i svaret att förekommit vissa svårigheteratt få kreditiv i särskUda fall, dock inte i någon större omfattning.Statsrådet konstaterar tUl slut att några särskilda åtgärder från hans sidainte är erforderliga. Jag har den uppfattningen som är grundad päerfarenheterna frän en länsbostadsnämnd - att det inte är sä välbeställt pädetta område som man kan utläsa ur statsrådets svar. Jag ifrågasätter också omledamoten av denna kammare, i , från byggnads- Ang. möjligheterna att erhålla byggnadskreditiv förbostäder arbetarnassynpunkt delar den mening som statsrådet ger uttryck för här. Om jag inte ärfelunderrättad har han en något annorlunda uppfattning om detta problem.