prot · FW0949 · 1973-12-31 00:00:00 — I socialförsäkringsutskottets betänkande nr 9behandlas också folkpartimotionen 1147, i vilken begärs en sådan reformering avATP-reglerna att deltids- och korttidsanställda ej som missgynnas. Efterfrågan på deltidsarbete av varierande längd har undersenare år ökat. Detta har redan framhållits av tidigare talare, och det harvarit ett naturligt önskemål från bl. a. många kvinnor att jämsides med sitthemarbete kunna ha ett förvärvsarbete som ger dem en extra inkomst. I vissutsträckning efterfrågas deltidsarbete även av män, och det kan kanske i dettasammanhang vara riktigt att man kommer bort från de fördomar, som kanske finnsom att det inte skulle vara önskvärt och lämpligt för män att också ha ettdeltidsarbete. Det vore därför önskvärt med ökade möjligheter att erhålladeltidsarbete. Detta gäller inom den enskilda sektorn, men även inom denoffentliga sektorn bör samhället göra en insats och gå före med att tUlskapadeltidsarbete. 1 detta sammanhang är det emellertid viktigt att anpassade sociala förmånerna så, att de inte missgynnar de många människor som dels ärhänvisade till att enbart ha ett deltidsarbete men dels också av egen viljaönskar ett deltidsarbete och därför tar en korttidsanställning. Missgynnandet av de deltidsarbetande sker i vissutsträckning . ATP-systemet är ju så uppbyggt att dedeltidsanställda i vissa fall inte får pensionsrätt i förhållande till denavgift som erlagts av arbetsgivaren. ger arbetet ingen pensionsrättalls, trots att avgifter inbetalats. Förhållandet är likartat då en person haren blandad inkomst, bestående av inkomst av deltidsanställning och inkomst avarbete i eget företag. Detta belyses i ett par exempel som återfinns iutskottets betänkande. 1 del ena fallet erlägger arbetsgivarenarbetsgivaravgift på ett lönebelopp, men någon pensionsgrundande inkomstberäknas likväl inte, eftersom arbetsinkomsten inte överstiger basbeloppet. Idet andra fallet betalar företagaren egenavgift för inkomst av egen rörelse ocharbetsgivaren avgift för den inkomst vederbörande har genom sin anställning.Den pensionsavgift som sålunda erläggs för den försäkrade får inte som helhetmotsvarighet i pensionspoäng. Som framhålles i reservationen 1, som fogats tillutskottets betänkande, är konsekvenserna av de nuvarande finansieringsreglernaatt betydande avgifter erläggs av arbetsgivare för kortlids- och deltidsanställdautan att dessa erhåller någon pensionspoäng alls eller så stor pensionsrätt somavgiften egentligen borde motivera. Det vore då önskvärt att man kunde nå enbättre överensstämmelse meUan den lön på vilken avgifterna beräknas och denpensionsgrundande inkomsten. Det är desto mer motiverat eftersom det ofta gällerpersoner som på grund av låga inkomster kanske inte har kunnat skaffa sig någonannan ekonomisk trygghet för framtiden. kommer det väl här liksom i utskottet att anföras, attdet innebär administrativa svårigheter att kunna göra en beräkning i enlighetmed Deltids- och korttidsanställdas samt låginkomsttagaresställning inom till-läggspensioneringen Deltids- och korttidsanställdas samt låginkomsttagaresställning inom till-läggspensioneringen reservationensyrkande och att reformera ATP-systemet så att det medför en större individuellrättvisa. Men enligt reservanternas uppfattning, som den framförs ireservationen 1, finns det skäl med hänsyn till att den här frågan varitaktuell så länge att ändå utreda den och försöka åstadkomma bestämmelser somger större rättvisa i enlighet med vad som yrkas i de olika motionerna. Jag bermed detta, herr talman, att få yrka bifall till reservationen 1. Denna fråga har varit uppe till behandlingvid ett flertal tillfällen. De två föregående åren har jag fört ett kanskenågot invecklat tekniskt resonemang om hur hela systemet är uppbyggt. Jag skallvid denna sena timme inte trötta kammarens ledamöter med det utan mera direktbemöta vad reservanterna har sagt. i Nennesholm ville att man skulle skapastörre rättvisa och tillgodose de korttids- och deltidsanställdas berättigadekrav. Den frågan hade varit mycket enkel om vår välfärd inte varit utbyggd somden är, dvs. att stora grupper människor i vårt land har en grundpension utanatt över huvud taget ha förvärvsarbetat. Det första basbeloppet är på 7 600kronor, och man är berättigad till av den summan i grundpension. Densom har korttids- eller deltidsarbete och tjänar mer än dessa ochsåledes har en inkomst över basbeloppet är berättigad till ATP-pension. Förvarje krona man tjänar över basbeloppet får man alltså ATP-pension, även om detinte råder fullständig överensstämmelse när det gäller avgiftsinbetalningen.Det är egentligen det frågan gäller. kom sedan in pä pensionsförhållandena förde personer som har blandad inkomst, dvs. inkomst av såväl anställning sominkomst av annat förvärvsarbete. Här äger man rätt att först dra ett basbeloppfrån anställningsinkomsten. Har man korttidsanställning äger arbetsgivaren rättalt från inkomsten dra av ett basbelopp i relation lill hur man hararbetat , en fiärdedel av året, halva året eller vilken tid det kanvara fråga om. Vad som är viktigt och som inte nämner isammanhanget är atl varje människa har rätt lill pension efter den inkomst manhaft. är ute efter en tilläggspension som bättresvarar mot de inbetalda avgifterna. Jag hoppas alt inle riktigtmenar vad han säger, inte minst med tanke på alla de människor som på grund avtrafikolyckor eller arbetsoförmåga på annat sätt går i pension mycket tidigt.Skulle de få pension baserad på de inbetalda avgifterna, då skulle de inte hamycket att leva på. Det är just därför vi har det kollektiva systemet, justdärför som ATP-systemet är uppbyggt på fördelningsprincipen. Jag lovade att inte bli alltför teknisk i min utläggning,och därför skall jag inte mer gå in på fördelningsprincipen. talade för reservationen 2, och den harsåvitt jag kan se ett hell annat syfte. Här är man ute efter att ge allamänniskor, även de som har låga inkomster, en större andel när de går ipension. Så långt kan jag hålla med henne, men det är inte den frågan vi skalldiskutera . När det sedan gäller de kommunalanställda, som fruNordlander talade om, så skulle alltså dessa om de arbetade 845 limmar medviss reservation för att jag inte uppfattade det riktigt inte varaberättigade lill landstings- eller kommunalpension. Men ett snabbt överslagsäger mig att man är berättigad till ATP-pension, för på den inkomsten bör mankomma över basbeloppet och får därigenom tilläggspension. Beträffande reservationen i övrigt är det något som jaginte riktigt förstår, men vi kanske inte skall gå in på det närmare. Manskriver här: "Den omständigheten att sjukpenningen genom beslut av åretsriksdag kan väntas bli skattepliktig motsäger inte det berättigade i att mansöker komma till rätta med detta problem." Man menar pensionsproblemet.Det är någonting som kanske kan förklara, men det betyder kanskeinte så mycket för frågan i detta sammanhang. När det sedan gäller yrkandet om rätt till inträde iarbetslöshetskassa är enig med utskottets skrivning. i talar också om att de deltids- ochkorttidsanställda är missgynnade i förhållande till avgiftsinbetalningen. Jag skall kort avsluta med vad jag tror atl man är uteefter. Det är helt enkelt så, att arbetsgivaren önskar att dra ett heltbasbelopp från inkomsten, antingen man är korltidsanställd ellerheltidsanställd. Då får man ju ett lägre underlag all betala avgifter tillATP-pensionen på. Jag tycker att del vore ärligare om man deklarerade detta. Dåvisste vi bättre var vi stod när vi diskuterar frågan. har man från de tvåborgerliga talarna här fört fram de korttidsanställda och deltidsanställda sommissgynnade och bortglömda grupper - när det i stället är andra syften man ärute efter. Jag ber med detta atl få yrka bifall tillsocialförsäkringsutskottets betänkande nr 9. i Nennesholm (c): Jag kan försäkra att i varje falljag inte är ute efter att få en lägre premiebetalning från arbetsgivarsidan.Det har vi inte diskuterat i detta betänkande. Här diskuterar vi ju dedeltidsanställdas och korttidsanställdas problem och inte situationen för demsom skall betala in premierna. Vi menar att premierna bör slå i ett riktigtförhållande till den pension man får ut. Till slut kan jag bara säga till fårtro vad hon vill - alt vi är ute efter rättvisa åt dessa grupper - ingentingannat. i (fp): Hur systemet uppbyggt det känner vi ju vältill. Det är inte nödvändigt för att här redogöra för detta. Jag vill som i Nennesholm understryka attvi inte är ute efter att skapa några extra förmåner för arbetsgivarna. Det ärfråga om atl få en större samstämmighet. betalas avgifter in utan atl detger någon som helst rätt till ATP-pension eller pensionspoäng. Det är detta somfrågan gäller, och del är även del reservationen går ut på. Genom all avgifterläggs kollektivt kommer det in avgifter som i många fall inte ger någon somhelst rätt till pensionspoäng och därmed inle någon grundad rätt till ATP-pension. Deltids- och korttidsanställdas samt låginkomsttagaresställning inom till-läggspensioneringen Deltids- och korttidsanställdas samt låginkomsttagaresställning inom till-läggspensioneringen FruNORDLANDER (vpk): Jag vill till säga attvälfärdssamhället sådant, att olika bidrag är nödvändiga för attkomplettera folkpensionen. Det är riktigt att inte berättigar tillkommunal pension, även om det kanske ger ATP, men hur är det med alla dem somhar en kortare arbetstid? fanns det mer än 800 000 deltidsanställda iSverige, med en genomsnittlig arbetstid på . Det innebär att mångamåste befinna sig under basbeloppsgränsen. Att utestängning från .socialaförmåner förekommer kan inte heller förnekas. Ett av syftena med motionen ärjust att hindra detta utnyttjande, som i första hand riktar sig mot kvinnornapå arbetsmarknaden. Jag vill först säga till iNennesholm och även till i , att vi inte har ett premiesystem.ATP är inte uppbyggd på det sättet. Tilläggspensioneringen bygger på ettfördelningssystem med kollektivt inbetalda avgifter, och jag kan inte se attifrågavarande grupper är mer orättvist behandlade än andra. Låt även mig ta ettexempel utöver dem som förut är anförda från talarstolen. För en heltidsanställd med inkomst detfinns sådana inkomsttagare - avgår vid pensionsberäkningen ett basbelopp på . Vederbörande kanske arbetar i 35, 40 eller men kan inte byggaupp ett pensionsskydd som ger mer än vad som grundas på de 30 bästa åren. Det har inte sagts något från fackligt håll i dessasammanhang, och vad är anledningen härtill? Jo, man begriper därfördelningsprincipen och förstår att ATP-systemet inte är uppbyggt pä sådantsätt att man kan få en fullständig överensstämmelse eUer, som , en något bättre överensstämmelse mellan inbetalda avgifter och utgåendepension. Vad vidare tog upp kan jag i vissaavseenden hålla med om, nämligen svårigheterna för kvinnor att fåheltidsarbete. De får deltidsarbete trots att de i stället hadebehövt arbeta på heltid. Men hur detta skulle kunna ligga till grund för enändrad uppbyggnad av ATP-systemet har jag svårt att förstå, när vi icke skalländra pensionssystemet för de heltidsanställda. Vi har ju ett system som ger rättvisa beroende på vilkainkomster man har. Hela pensionen är ju baserad på de inkomster som liggerovanför basbeloppet. En korttidsanställd kan ju arbeta somkorttidsanställd och bara ha I/IOO pensionspoäng och sedan genom att arbeta 15år som heltidsanställd få lika stor pension som en som arbetat på . i (fp): Låt mig bara konstatera att ändåinte kunnat övertyga oss om att det inte skulle föreligga en orättvisa i ATP-systemet.Det är riktigt att det är fråga om ett fördelningssystem, och vi vet mycket välatt det är uppbyggt på det sättet. Men vad vi har sagt här är att det ju ändåbetalas in avgifter som inte ger någon som helst tillgång till pensionspoängoch därmed inte någon möjlighet att få ATP-pension. (): , Så långt kan jag hålla med iMora att det betalas in avgifter för vilka det inte utgår pension, men detbetalas också ut pensioner för vilka det inte betalas in några avgifter. Ävenom arbetsgivarna inte skulle ha betalt in avgifterna, som de skaU göra enligtgällande lag, blir aldrig den som har rätt till pensionen lidande på det. Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs på bifaU tUl 1:o) utskottets hemstäUan, 2:o) reservationen nr 1 av m, fl, samt3;o) reservationen nr 2 av i , och förklarades denförstnämnda propositionen vara med övervägande ja besvarad. Då iNennesholm begärde votering upptogs för bestämmande av kontrapropositionen ånyode båda återstående propositionerna, av vilka den under 2:o) angivnaförklarades ha flertalets mening för sig. Sedan begärt voteringbeträffade kontrapropositionen, upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vill att kammaren tiU kontraproposition ihuvudvoteringen angåendesocialförsäkringsutskottets hemstäUan i betänkandet nr 9 antar reservationennr 1 av m, fl, röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nej har kammaren tUl kontraproposition i nämnda votering antagitreservationen nr 2 av i , Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåfru begärde rösträkning verkstäUdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat; I enlighet härmed blev följandevoteringsproposition uppläst och godkänd: Den som vill att kammaren bifaUersocialförsäkringsutskottets hemställan ibetänkandet nr 9 röstar ja, den det ejviU röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifaUit reservationen nr 1 av m, fl. Deltids- och korttidsanställdas samt låginkomsttagaresställning inom till-läggspensioneringen Vid omröstning genom uppresning förklarades tvekan kunnaråda angående resultatet, varför votering med omröstningsapparat verkstäUdes, Dennaomröstning gav följande resultat: Ja - 164Nej - 144 Ökade pensionsförmåner åt handikappade m. m. § 12Ökade pensionsförmåner åt handikappade m, m. betänkande nr 10 i anledning av motioner om ökadepensionsförmåner åt handikappade m, m, 1 detta betänkande behandlades motionen 1973:153 av herrClarkson (m), motionen 1973:420 av m,fl, (fp) i vilken hemstäUts att beslutade att hos Kungl, Maj:t begäraen översyn av pensionsreglerna för handikappade i syfte att 1, möjliggöra förpersoner med partieU förtidspension att tiUgodo-räkna sig ATP-poäng för inkomstav förvärvsarbete för att höja dels ålderspensionen, dels den utgåendeförtidspensionen, 2, personer somuppbar förtidspension under del av år skulle kunna tiUgodoräknä sigpensionspoäng för inkorhst under den återstående delen av året samt motionen 1973:1139 av herrar i Holmgården (c)och Stridsman (c) i vilken hemstäUts att hos Kungl, Maj:t skulleanhålla om översyn av lagen om allmän försäkring, syftande till att den somhade halv förtidspension skulle kunna tillgodoräkna sig pensionspoäng förinkomst av förvärvsarbete. Utskottet hemställde att skulle avslå 1, motionen1973:153, 2, motionen1973:420, 3, motionen1973:1139, Reservation hade avgivits av frökenBergström (fp) och () vilka ansett att utskottet under 2 och 3bort hemstäUa, att i skrivelse tiU Kungl, Maj:t begärde attmotionerna 1973:420 och 1973:1139 överlämnades tUl pensionsålderskommittén förbeaktande. Fröken (); För att vara säker på atl jag vid denna senatimme inte glömmer det viktigaste i sammanhanget skall jag be att fåyrka bifall tUl den reservation som är fogad till socialförsäkringsutskottetsbetänkande nr 10, Reservationen knyter an till en partimotion frånfolkpartiet, nr 420, där motionärerna för fram tvä förslag, som syftar till attförbättra de partiellt arbetsföras ekonomiska situation. Enligt ett av de tvåförslagen anser vi att personer med partiell förtidspension skall kunnatillgodoräkna sig ATP-poäng för inkomst av förvärvsarbete dels för att höjaålderspensionen, dels för att kunna förbättra den utgående förtidspensionen.Det andra förslaget innebär att personer som uppbär förtidspension under delav år skall kunna tillgodoräkna sig pensionspoäng för inkomstunder återstående delen av året. Bakgrunden lill motionsyrkandena är alltså att personermed partiell förtidspension som har inkomst av förvärvsarbete för den inkomsteninte kan tillgodoräkna sig ATP-poäng, och likaså att personer som harförtidspension under del av år inte heller kan tillgodoräkna sig pensionspoängför den del av året då de har inkomst av fön'ärvsarbete. Huvuddragen i de härbestämmelserna finns redovisade i utskoltsbetänkandet, och jag går inte in pädem. Jag vill bara konstalera atl det är bestämmelser som särskilt hårt drabbarhandikappade, som aldrig har kommit in i ATP-systemet, Även personer som harlåga s. k, antagandepoäng missgynnas av bestämmelserna. Vi menar att det här är orättvisor som bör rättas till ochatt det även för partiellt arbetsföra, som litför förvärvsarbete, skall lönasig att arbeta på det sättet att de skall kunna fä möjlighet all förbättra sinapensionsförmåner. Man bör också observera att i de här fallen erläggsarbetsgivaravgift som motsvarar den inkomst vederbörande har. Jag vill illustrera förhållandena med ett exempel som jaghändelsevis hörde talas om . Det gällde en person som uppbär halvförtidspension och ändå har ett arbete. Vederbörande har en inkomst av 1 200kronor , dvs. Med nu gällande basbelopp, 7 600kronor, skulle den här personen ha en pensionspoäng på ungefär 0,9. Om han dåinte har förtidspension från ATP skulle alltså den här pensionspoängen kunnainnebära en förbättring av hans ekonomiska situation. Om vederbörande arbetarunder en följd av år på det här sättet skulle han kunna samla på sigpensionspoäng för vilka han skulle kunna få ut pension. Det kan också tänkas att personen i fråga har en s, k,antagandepoäng som ligger under den som den här inkomsten skulle berättigalill. Denna poäng skulle innebära en förbättring av både den utgående pensionenoch ålderspensionen, om det förslag kunde genomföras som föreslår. Den här frågan är inte ny; den har behandlats i riksdagenupprepade gånger . I betänkandet redovisas också dentidigare riksdagsbehandlingen. I det sammanhanget hänvisar utskottet lill pensionsförsäkringskommitténsbetänkande 1968. Jag vill bara göra en liten kommentar beträffande detbetänkandet. I delta sägs att problemet har kvantitativt sett litenbetydelse. Om man drar ut det uttalandet till dess yttersta konsekvenser skulledet kunna innebära att en orättvisa kan behållas om den rör en mindre grupp. Sedan kan man också fråga sig vadpensionsförsäkringskommittén menar med att problemet kvantitativt har litenbetydelse. I det sammanhanget redovisas några siffror beträffandeförtidspensioner när det gäller partiellt arbetsföra. hadedrygt 4 000 personer en tredjedels förtidspension från folkpensioneringen, ochdrygt 1 600 personer hade en tredjedels förtidspension från ATP. Om de som haren tredjedels förtidspension från enbart folkpensioneringen - det rör sig alltsåom 2 500-3 000 personer - förvärvsarbetar på deltid bord de kunna tillgodoräknasig ATP-poäng för den inkomst de har och på det sättet förbättra sin pensionsförmån. Men det får de inte göra enligt Ökade pensionsförmåner åt handikappade m. m. maner åt handikappade tn. framhåller att ett system sådantsom det jag här har talat om skulle kunna medföra nya tröskelproblem och nyaorättvisor, men man förklarar inte på vilket sätt detla skulle ske. Det ärlitet svårt att förstå vad kommittén menar med det. För personer som har förtidspension under en del av åretmen arbetar resten av tiden är problemet något annorlunda. För dem kan detockså innebära en sänkning av pensionen kanske måste räknas bort det kan ha stor betydelse för om de skall få full pension eller inte. Det ärinte lätt att förstå varför denna regel måste bibehållas. Det borde vara ganskaenkelt att avskaffa den. Vi har i vår reservation pekat på ett förslag somframfördes av pensionsutredningen i dess slutbetänkande som kom , Detinnebar ett system med dels fripoäng, dels möjlighet för personer med partiellförtidspension att förvärva pensionspoäng genom inkomst av förvärvsarbete. Detär just den senare delen av förslaget som vi är intresserade av och som vimenar att det är beklagligt att senare utredningar helt har avvisat, I sambandmed att utskottsmajoriteten yrkar avslag på motionen framhåller man attpensionsålderskommittén har i uppdrag att ägna speciell uppmärksamhet åt deunga invalidernas pensionsförhållanden. Man räknar med, säger man, allkommittén kommer att vara färdig med sitt arbete 1973, och man utgår ocksåifrån att kommitténs förslag kommer att tillgodose syftet med motionen. Skulleså bli fallet är det naturligtvis bra, men vi menar att det hade varit störreförutsättningar för att motionens syfte hade blivit tillgodosett, om man pån-ågot sätt hade delgivit kommittén de tankegångar som finns i motionen. Dethade varit ett riktigare sätt att behandla motionen än alt bara avstyrka den. Jag har redan yrkat bifall till reservationen. Med tanke pä att fröken såutförligt redogjort för vad reservanterna anser i detta ärende vill jag bara,om kammaren inte misstycker, hänvisa till protokollen över riksdagsbehandlingenav denna fråga under en följd av år, den utförliga reciten och utskottetsbetänkande. Jag yrkar bifall till socialförsäkringsutskottetshemställan i betänkande nr 10. Överläggningen var härmed slutad. Utskottets hemstäUan bifölls. Propositioner gavs på bifall tUldels utskottets hemställan, dels reservationen av fröken och herrÅngström, och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan fröken begärt votering upplästes och godkändesföljande voleringsproposition: Den somvUl att kammaren bifaller socialförsäkringsutskottets hemstäUan ibetänkandet nr 10 punkterna 2 och 3 röstar ja, den det ejviU röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifaUit reservationen av fröken och Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåfröken begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Ökade pensionsförmåner åt handikappade m. m. På förslag av herr talmannen beslötkammaren uppskjuta behandlingen av återstående på föredragningslistan upptagnaärenden tiU morgondagens sammanträde, § 13 Herr talmannen meddelade att på föredragningslistanför morgondagens sammanträde skulle civUutskottets betänkanden nr 5-9, finansutskottetsbetänkanden nr 11 och 12 samt skatteutskottets betänkande nr 11 uppföras främstbland två gånger bordlagda ärenden samt jordbruksutskottets betänkanden nr 1,2, 8 och 9 sättas sist. § 14 Utsträckt motionstid Ordet lämnades på begäran tiU HerrNORDSTRANDH (m), som yttrade: Jag tillåter mig hemställa att kammaren villebesluta atl tiden för avgivande av motioner i anledning av Kungl, Maj:tsproposition 1973:54 angående vuxenutbildning måtte med hänsyn tUl ärendetsomfattning utsträckas till första plenum efter . Denna hemstäUan bifölls. §15 Meddelade ang, enkel fråga Meddeladesatt följande enkla fråga denna dag framställts, nämligen av Nr 150Herr i (fp) till herr kommunikationsministern angåendeprinciperna för indragning av poststationer: , att de regionalpolitiska principer, som uttalats av riksdagenunder och som kommit till uttryck i Kungl. Maj;ts cirkulär , har iakttagits vid därefter beslutadeindragningar av poststationer, t. ex. beträffande och Nr 49 § 16 Kammaren åtskildes kl, 1,02, 21 mars1973 In fidem