prot · FW09118 · 1973-12-31 00:00:00 — § 1 Meddelande ang, plenum Bordläggningsplenum , som enligtden preliminära planen skulle böria kl, 15,00, tar sin börian redan kl, 13,00för besvarande av interpellationer och frågor angående situationen iMellanöstern och förhållandena i , § 2 Föredrogs och hänvisadesKungl, Maj ;ts propositioner nr 148 tiU skatteutskottet, nr 152 tilllagutskottet och nr 154 tUl näringsutskottet, § 3 Föredrogs och hänvisades motionen nr 2011 tUlsocialutskottet, § 4 Föredrogs, men bordlades åter konstitutionsutskottetsbetänkanden nr 28-37, skatteutskottets betänkanden nr 48-50 och 54-57, lagutskottetsbetänkanden nr 22 och 23, socialutskottets betänkanden nr 19-23,utbildningsutskottets betänkanden nr 32-36 samt jordbruksutskottets betänkandenr 30, § 5 Föredrogs och bifölls interpellationsframställningarnanr 130 och 131, § 6 Interpellation nr 132 om utbyggnad av skogsindustrin iNorrlands kustland Ordet lämnades på begäran till HerrSELLGREN (fp), som yttrade; Genom regeringsbeslut den 19 oktober 1973gavs tillstånd för Holmens bruk att bygga sulfatfabrik, pappersbruk och sliperivid , det s. k, . fick Stora Kopparbergtillstånd att bygga ut massafabriken i . Besluten baseras påregeringens rätt att inom ramen för riksplaneringen avgöra frågor omlokalisering av viss industri. meddelade regeringen att den tiUs vidare inte kommeratt ge några ytterligare tillstånd tiU utbyggnader inom massa- och pappersindustrin.Bakgrunden till detta beslut har uppgivits vara bl. a. den oklara situationennär det gäller tillgången pä råvaror, sysselsättning m. m. Ett bättre underlagom bl. a. skogstiUväxten skuUe därvid behövas innan ytterligare medgivandenlämnas. Nr 118 '-------- Ansökningargällande industrier i bl. a. , Frövifors och Karskär Tisdapen den kommer därför tills vidare inte att behandlas. Från andraindustrier har utbyggnadsplaner aviserats. Det gäller bl. a. utbyggnader iDomsjö och -------------------- . Utbyggnaderna i och är mycketomfattande. Jag går i detta sammanhang inte in på de mUjöaspekter som är förknippademed dessa projekt. Besluten innebär emeUertid att en stor del av utrymmet förutbyggnad av skogsindustrin härmed tas i anspråk. Detta understryks genombeslutet om uppskov med annan utbyggnad. Utbyggnaderna sker i . Det finns givetvisfördelar med en placering av industri i områden där skogstillväxten är hög. Mensamtidigt medför besluten en allvarlig stagnation för den industriellautvecklingen och sysselsättningen längs . För närvarandetransporteras råvara från bl. a. till . Det ärfullt möjligt att i större skala förädla råvarorna i fabriker längsNorrlandskusten. a. har man redan tidigare uttrycktfarhågor för sysselsättningen. Minskningen av arbetstillfällen i jord- ochskogsbruket kompenseras inte av ökning inom andra sektorer. Man har påkommunalt häll redan talat om Örnsköldsviksområdet som ett nytt . Områdethar varit och är ett centrum för skogsindustri, vilket också lett till tillväxtinom andra kompletterande industrigrenar. De aktueUa planerna på utbyggnad avskogsindustrin blir specieUt betydelsefuUa i dessa områden med en redan högarbetslöshet och undersysselsättning, som inte kan avhjälpas med mindre än attstatliga lokaliseringsåtgärder kommer till jämsides med att skogsindustrinexpanderar. Med hänvisning till det anförda hemställer jag omkammarens tillstånd att tiU herr civilministern fä stäUa följande fräga: Hur ser statsrådet på möjligheterna för fortsatt utbyggnadinom skogsindustrin i Norrlands kustland? Denna anhållan bordlades. § 7 Interpellation nr 133 ang. meritvärderingen vidakademisk befordran Ordet lämnades pä begäran till HerrSVENSSON i (vpk), som yttrade: De akademiska befordringsstriderna har oftagjorts till medel för att hindra förnyelse av forskning och samhälleligttänkande. Att hindra subjektiva värderingar att slå igenom ibefordringssamman-hang är naturligtvis mte möjligt. Vad som däremot är möjligtatt uppnå -oavsett ett samhäUes ideologiska förtecken - är att besluten inteöppet strider mot gällande bestämmelser samt att praxis vid meritvärdering skerefter bestämda och förutsebara logiska principer. I nämnda hänseende mäste rättssäkerheten vid universitetenbetraktas som dålig. Professorers och höga förvaltningsrnäns handlande visarsig gång på gång präglas av ett godtycke, som icke skulle godtagas t. ex. inomdomstolsväsendet, där man trots många brister ändå fäster avseende vid en viss grad av konsekvens i praxis. Det är tyvärr också en vanlig NrllSerfarenhet att kontroUerande myndigheter är alltför passiva och tole- den ranta även inför uppenbara tvivelaktigheter i ärendenashandläggning. Professorsväldettycks i sig betraktas med mera respekt än troheten mot------- Genom den nu pågående samhäUsutvecklingen antar dennabristande rättssäkerhet allt farligare proportioner. De skärpta motsättningarnai samhället, brytningen mellan klassintressen, meUan gammalt och nytt viduniversiteten ger de etablerade intressena ett farligt vapen i hand motkritikerna. Godtycket blir ett slagträ i försöken att motsätta sigdemokratisering vid universiteten. Vetenskaplig förnyelse motarbetas. Kritikmot obehöriga intressens inflytande över forskningen tystas. Otryggheten ökarför underordnade lärare, forskare och studenter. Ett iUustrativt fall är det i pressen pä sistoneuppmärksammade faUet - kemUektorn i som vägrades nytt förordnandeefter läng tids tjänst. Jag tar givetvis inte upp detta faU konkret, särskUtsom det icke i alla delar slutligt avgjorts av behöriga instanser. Men falletspeglar den rätts- och maktproblematik vid universiteten som den pågåendesamhällsutvecklingen framskapat, en problematik bestående i att grava formellafel kan begås utan pätalan och att godtyckliga befordringsregler kan ställasupp vid sidan av de i formeUa bestämmelser angivna och detta i det uppenbarasyftet att hävda professorsmakten och de etablerade intressena. Mot den nu skUdrade allmänna bakgrunden anhåller jag omkammarens tillstånd att få ställa följande frågor tiU herr statsrådet : Är det iöverensstämmelse med etablerad praxis vid meritvärdering i statstjänst attunder i övrigt lika omständigheter låta sex månaders tjänstgöring väga tyngreän fem ärs tjänstgöring? Kan envetenskaplig skrift, publicerad av två samverkande forskare, i ett fall odelaträknas den ene författaren tUl godo och i ett annat fall odelat räknas denandre författaren tiU godo? Universitetsstadganföreskriver kompetensregler för universitetslektorat. Kan man i enskilda fallutöver detta tUlämpa särskilda, strängare kompetensregler för viss kategori lektoreroch därigenom inkompetens-förklara sökande, som fyller de i stadgan givnakraven? Denna anhållan bordlades. § 8 Interpellation nr 134 om en internationellundersökning av förhållandena i Ordet lämnades på begäran till HerrHJORTH (s), som yttrade: Militärkuppen i , som ledde till att denunga demokratin och hoppen om en fredlig väg till ett rättvist samhäUekrossades, har upprört en hel värld. Under ledning inleddesett arbete som skulle betyda en högre levnadsstandard för de breda folklagren,nya arbeten skapades, sociala reformer infördes som Nr 118 bl. a. ledde till en minskning avbarnadödligheten, den högre undervis- Tisdagenden nmgen gjordes tillgänglig för alltstörre grupper och bostadsslummen 23 oktober1973 '' börjat angripas. Denna demokratiseringsprocess fick dock inte -------------------- fortsättaoch utvecklas. Genom sabotage och terroraktioner från extrema högergrupperssida undergrävdes förtroendet för vänsterregeringen, och man försatte landet ien ohållbar krissituation som bäddade för den mUitärkupp som sedan följde.Allende fick aldrig tillfälle att lösa krisfrågorna och genom en folkomröstningskapa en handlingskraftig majoritet bakom sig i parlamentet. MUitärjuntan slogtill i en kort men blodig kamp. Vad som väckt sådan avsky hos alla demokratiska folk ärden brutalitet och den hänsynslöshet med vilken mUitären gått fram motarbetarklassen och många anhängare. Avrättningar, tortyr ochförföljelser av oskyldiga vittnar om ett människoförakt som man har svårt atttro att civiliserade människor kan förmås att omfatta. Inspärrandet avtusentals fångar i ett fotbollsstadion som är avsett för fredliga ochförbrödrande lekar är ett hån mot alla de människor som fortfarande vågar trooch hoppas pä en fredlig och mänsklig samlevnad. Avrättningar avmeningsmotståndare hör tUl den dagliga rutinen. Men lika avskyvärd ochförnedrande är den behandling som fångarna får utstå. De mest grymma ochsataniskt utstuderade tortyrmetoder kommer till användning mot personer vilkasenda brott är att ha en mot iiiilitär-regimen avvikande politisk uppfattning. Den omänskliga och fruktansvärda tortyren tycks breda utsig mer och mer och även till länder som man trott skuUe slå vakt om demänskliga rättigheterna. FN-deklaration om de mänskligarättigheterna finns en artikel som förbjuder tortyr och grym, omänsklig eUerförnedrande behandling eller bestraffning. Den är dock inte folkrättsligt bindande,men motsvarande bestämmelser finns intagna ommedborgerliga och politiska rättigheter. Denna konvention har ännu ej trätt ikraft. I en motion under vårriksdagen i är tog jag själv och herrSvensson i upp dessa frågor, och utrikesutskottet förutsatte i sittbetänkande över motionen att i FN:s olika organ verkade för effektivainternationella förbud mot tortyr och grym omänsklig eller förnedrandebehandling eller bestraffning. Det arbete som pågår på detta område inom FN:soch ram är ett arbete på läng sikt, och nägra omedelbara åtgärdertycks inte vara förestående. fortsätter och intensifieras dengrymma tortyren av politiska meningsmotståndare med alltmer raffinerade metodersom fullständigt bryter ned de stackars offren. Det arbete som AmnestyInternational bedriver är värt allt stöd, och den kampanj som organisationenunder detta år bedriver gär bl. a, ut på att fä till stånd en juridisktbindande internationell konvention mot tortyr, TUl den önskar man skall knytasett domstolsliknande organ med befogenhet att behandla anmälningar om tortyr,Amnestys arbete går också ut pä att ta hand om och hjälpa frigivna fångar vilkautsatts för tortyr. I FN har på samtliga skandinaviskaländers vägnar ° krävt en undersökning avförhållandena i afrikanska kolonier. Dedokument som sammanställts bevisar den terror och den grymma framfart somPortugals kolonialvälde utsätter invånarna för. Utrikesminister har i FN hårt kritiseratförhållandena i . Situationen i ChUe motiverar enligt min mening initiativhknande dem som tagits i fråga om kolonier frän svenskt håll för attfästa världsopinionens uppmärksamhet pä det som sker. På olika sätt böråtgärder vidtas för att förmå militäriuntan i att införa en humanarebehandling av sina fångar. En internationell undersökning beträffandeförhållandena i bör ske . Med stöd av vad jag anfört hemställer jag om kammarenstillstånd att till herr utrikesministern få stäUa följande fräga: Avser den att i FN ta initiativ till eninternationell undersökning av förhållandena i och verka för attförhindra fortsatt avrättning och plågsam omänsklig behandling av politiskafångar? Denna anhållan bordlades. § 9 Anmäldes och bordlades motionen nr 2012 av herrSjöholm i anledning av Kungl. Maj:ts proposition 1973:146 angåendegodkännande' av överenskommelser mellan och om dels fasta förbindelser över , dels flygtrafikledningstjänst m. m. med anledning av tillkomsten av en dansk flygplats pä Saltholm, m. m. § 10 Meddelande ang. enkla frågor Meddelades att följande enkla frågor framställts, nämligenden av Nr 267 i (vpk) tUl herr statsrådet om utredningangående de homosexuellas problem: Vilka initiativ har regeringen tagit eller ämnarregeringen vidtaga med anledning av uttalande frän enligt vilket "------- utgår därför ifrån att i lämpligt sammanhang de homosexuellas problem blir föremål för närmare utredning." (LU 1973:20, s. 116)? Nr 268 () tUl herr finansministern om åtgärder mot inflationensåterverkningar på sparande i bank: Vilka åtgärder avser finansministern att vidta för attmotverka inflationens negativa återverkningar på villkoren för sparande i detraditionella former som bankväsendet är inriktat på? Nr 269 () till herr justitieministern omåtgärder för att effektivisera kampen mot narkotikasmugglingen: Vilka åtgärder är enligt regeringens uppfattning möjliga för att ytterligare effektivisera kampen mot narkotikasmugglingen? 23 oktober1973 ' " () tillherr kommunikationsministern angående -------------------- prisernapå järnvägsbiljetter: Är det för ur resultatsynpunkt och förutvecklingen av resandefrekvensen samt för bevarande av ett intakt järnvägsnäten försvarlig åtgärd att åter höja priserna på järnvägsbiljetter? § 11 Kammaren åtskildes .