prot · FW09142 · 1973-12-31 00:00:00 — Det vore välgörande om herrSträng, när han går in i debatten, ville ta upp problematiken med resultatutjämningen,så att vi kunde fä en garanti på den punkten. Samgående mellan postbanken och kreditbank HerrHOVHAMMAR (m) kort genmäle; Jag noterar att utskottets ordförande herrSvanberg glatt konstaterade att nu har vi den största banken i med 29mUjoner; dvs. staten har ökat sin makt över kreditmarknaden. Jag förstår attherr utifrån sina utgångspunkter är glad över att göra det konstaterandet. Sedan häller jag emellertid med om att dettaär en ideologiskt motiverad fräga. Det framgår för övrigt av den motion sommoderata samlingspartiet har väckt hur vi ser på frågan rent ideologiskt. Därhäller jag alltså med . I vad sedan gäller de fusioner som skett påaffärsbankernas område så har ju socialdemokrater och moderater varit ense, ochdärför tycker jag att vi inte behöver ta upp någon debatt om den saken. En mycket viktig punkt i detta sammanhang är konkurrensen.Från vårt häll har vi aldrig ifrågasatt behovet av konkurrens. Vi talarständigt och jämt om hur viktigt det är att ha konkurrens, när det gäller bådebanker och övrigt näringsliv. Men, , det skall vara en konkurrenspå lika villkor! Den saken skall vi inte glömma, när vi diskuterar dessafrågor. Den debatt som vi här för gäUer inte bara ideologiskavärderingar. Frågan har självfallet också rent praktiska aspekter. Jag vill härhänvisa till vad en mycket sakkunnig på området, nämligen postbankschefen, harsagt; "Från Postbankens sida har upprepade gånger hävdats att den stathgabanksektorn Postbanken och Kreditbank skulle få bästamöjligheterna att utvecklas om de tvä bankerna var för sig samt även ikonkurrens med varandra fick fortsätta att marknadsföra sina tiänster." Jag kan sluta citatet där. Skulle man ändå inte, herrSvanberg, ta litet hänsyn till vad en i denna fråga så ytterligt sakkunnigperson har haft att anföra? Vad krediterna beträffar är det väl sä att det har råttmycket stor brist på långa krediter, något som blir ytterligare accentuerat omman går pä de nya riktlinjer som har skisserats i propositionen och som detframhöll jag - bl. a. kommer att medföra svårigheter för väldigt mångasmåföretagare i vårt land. Vad slutligen lördagsservicen angår, som jag för övrigttycker är en väsentlig sak att diskutera, fattade jag så att allakreditinstitut i det avseendet kommer att behandlas lika. Samgående mellan postbanken och kredit bank detpositiva beskedet och hoppas att man vid de förhandlingar som jag vet snartkommer tUl stånd i dessa frågor kommer att beakta detta positiva uttalande frånordföranden i näringsutskott. () kort genmäle: Lät mig först korrigera en felsägning. Jagtalade om 29 miljoner; det vore ju synd om bara hade 29 miljoner attröra sig med. Det skall vara 29 miljarder. Att trodde pä mig ochföll in i talet om 29 miljoner talar vackert om hans tilltro till mig. Ickedesto mindre är det fel det är 29 miljarder det är fråga om. Det finns inte mycket att säga om vad sade.Detta är en ideologisk fräga det är helt riktigt. ser allstatlig maktutövning som felaktig och all privat som värdefull. Det skall vara konkurrens på lUca villkor, sade herrHovhammar. Varför då inte åstadkomma en storbank också på den statliga sidan,när det finns flera på den privata? Det är i själva verket konkurrens på olika-villkor som vUl ha. Detta om detta. ideologi är i detta sammanhang klar. i Glömminge är det htet sämre med. Han säger att han inte kan förståvarifrån jag har fått uppfattningen att anser att staten är den storabusen; postbanken och ägs ju bägge av samhället, och harinte föreslagit nägra ändringar pä den punkten. Nej, det har jag heller aldrigpåstått. Men ni är emot att den här banken bhr effektiv och hakar här påmoderaternas talesätt och säger att det är farligt just därför att den ärstatlig; man får en statlig maktkoncentration, som det heter. Är inte det attanse att staten är farligare än den privata sidan sä vet inte jag. i Glömminge talade också om att postensservice och de anställdas trygghet hade att göra med postens ekonomi. Jag harväl aldrig ifrågasatt det. Men vad ni säger är att postens ekonomi i och meddet här beslutet bhr sämre. Det är det som är tokigt. Det finns ingenting atthänga upp sig på i det sammanhanget. Det är precis som vi säger;förutsättningarna för att postens ekonomi skall bli bättre är utomordent-Ugahär; posten får genom sammanslagningen flera serviceuppgifter som posten skallha betalt för. Därför tycker jag att man skall sluta med det talet. i säger att man plockar bort de mestlönsamma delarna av postens verksamhet, och dä måste det gå illa. Att vi har enförhoppning om ökad service säger han är aningslöst. Ja, då vet jag inte vad viskall kalla hans tro att en väldig massa olyckor kommer att drabbapostpersonalen och att posten kommer att ge sämre service. Det om någonting äraningslöst. Tanken pä bättre service är inte bara utskottets. LO och tydligenockså framför i sitt remissyttrande att det här börfinnas goda möjligheter till det. Det tycker jag skall noteras. säger också att intevarit särskilt översvallande i sitt remissvar. Jag skulle vilja fråga när ettfackförbund är översvallande i sitt remissyttrande. StatsanstäUdas förbundtillstyrker förslaget och är klart positivt till det, jag har talat medStatsanställdas förbundflera gånger i detta sammanhang. Förbundet har, säger , yttrat om det går dåligt minsann skall påminna finansministem. Men är inte det ettuttryck för att anser sig kunna klara det här?Statsanställdas förbund kan säkerligen göra sig hört hos finansministern, ochkommer att göra det, och det är därför jag anser att förbundet är en bättreförhandhngspart än i Ahngsäs i detta sammanhang. Jag htar fullt pådess förmåga att tillvarata personalens intressen. JagvidhåUer härmed mitt yrkande om bifall tiU utskottets hemställan. Samgående mellan postbanken och kreditbank i Ahngsäs (fp) kort genmäle: Utskottets ordförande är fortfarande fixeradvid vad han talade om i sin första replik, nämligen att det här blir enstorbank - banken blev dessutom betydhgt större i det senare inlägget. BankenskuUe bU kraftfuUare och kunna ge bättre kreditservice. Jag har fortfarandeinte fått styrkt att banken kommer att ge en bättre kreditservice. Tvärtomfinns det stora invändningar på den punkten. Jag vUl bara referera vadledamoten i poststyrelsen, riksbanksdirektören , säger i sin reservation.Han talar om att riskerna är stora för en negativ utveckling avinlåningsrörelsen. Från kreditmarknadssynpunkt är förslaget Ulavarslande.TraditioneU bankkredit - området för den nya - finns det närmast ettöverflöd pä. Men i fräga om långfristig och medelfristig kredit området förpostbankens utläningsverksamhet råder ett stort underskott. Hur man skaU lösadet problemet tycker jag inte att vi fått någon klarhet i. säger att vi är överens om att personalfrågoroch servicegarantin självfallet har att göra med postverkets ekonomi. Han sägeratt man skall förhandla om hur mycket postverket skall fä betalt för detiänster verket gör och tror sig om att kunna få göra. Det är bara det attriksdagen inte får ha något inflytande på den förhandhngen. Visserligen kan mansäga att är bra att förhandla med - bättre än jag skulle vara mendet är bara en hypotetisk frågeställning, för det lär inte bli nägonförhandling med riksdagsledamöterna, och det är det jag upplever som en brist. Bevisbördan vilar aUtså fortfarandepä . Tala om vad som egentligen bhr bättre när det gällerpostverkets möjligheter att ge den service som vi vant oss vid, som riksdagenhar sagt är rimlig och som vi vill slå vakt om! Vi menar att postverket kanhamna i en sådan situation som delvis gäller för SJ, som befinner sig i ettekorrhjul: man tvingas höja avgifterna och får ett mindre underlag varigenomunderskotten blir så stora att taxorna måste höjas tUl en sädan nivå attmänniskor inte har råd att utnyttja verkets tjänster. Det är även där fräga omett konkurrensförhållande som vi inte fär bortse frän. Det skulle varaintressant om kunde ange någon metod att fä en så positivutveckling som utskottets majoritet säger sig vilja slä vakt om. HerrSVANBERG (s) kort genmäle: Det finns inte mycket att säga ytteriigarei frågan. Låt mig bara konstatera att i befinner sig idet läget att Samgående mellan postbanken och kreditbank hanegentligen inte vet vilken ståndpunkt han skall inta. Han frågar om jag kanbevisa att det vi säger är riktigt, och han påstår att vi inte har nägra bevisför att den nya banken skall bli bra. Hur skaU vi kunna lägga fram bevis föratt någonting som ännu inte är tillskapat skall bli bra? Vi är övertygade omatt den nya banken skall bli bra. Jag viU vända på frägan; VUka bevis har föratt alla de mörka moln och fula gubbar han ritar upp på väggen är verkliga? Definns bara i hans fantasi och inte pä nägot annat häll. Den här ätgärden vidtasinte, som han utgår från, för att stäUa tiU trassel för postens personal. Deanställda skall ha det lika bra som och, hoppas jag, få det ännu bättreframöver. Ätgärden vidtas för att vi skaU få en effektiv statlig bank. Vidgådetta och sluta fantisera om att det kan gä dåligt. Det kan gå bädebra och dåligt, och det är alltid svårt att spå, , kom ihåg det. Herr talmannen anmälde att herrJonsson i anhållit att tiU protokoUet fä antecknat att han inte ägderätt till ytterligare replik. Alla de argument som kan anföras i den frågavi nu diskuterar har luftats under den senaste delen av debatten en drygtimme. Därför kan jag inskränka mig till att göra nägra kommentarer, som kanskekan klara ut problemställningarna på ett par punkter. Jag tror att det var i Glömminge sombörjade med att säga att sammanläggningen skapar problem. Det är möjligt attden gör det, men finns den goda viljan att göra det bästa av situationen börproblemen också kunna bemästras. Jag kan trösta med att det börvara mindre problem när två banker med en ägare gär tillsammans än när tväbanker med skilda ägare gär tillsammans. Sä långt kan vi vara överens. Vi har ändå bevittnat bankfusioner inte en utan flera där skilda intressen har ansett det vara riktigt medhänsyn till utvecklingen att stärka sin slagkraft genom ett samgående. Eftervad jag förstått, när jag följt dessa bankers utveckling efter samordningen ochsammanslagningen, har man kunnat lösa problemen. Vi har tidigare i debatterat fusioneringen päden privata sidan. Det har rått delade meningar, men har med stormajoritet accepterat sammanslagningarna. Man skulle kanske kunna ställa anspråkpå att de som vid tidigare tiUfällen i princip har varit införstådda med att enfusionering stärker arbetsmöjligheterna och konkurrenskraften skulle vara säkonsekventa och logiska i sin tankegång att de följer upp den tankeverksamhetenäven , framför allt eftersom det här är en rationaliseringsätgärd inom enfamilj, nämligen statsverksamheten. Vi fär i en större och mera slagkraftig bank.Det bör naturligtvis innebära till konsumenternas och kundernas fromma -vissa vinster i jämförelse med om man inte har denna bank i dess mestkonkurrensdugliga skick. Frågan har ställts: Hur gär det med den bankmässigaservicen? i har även tagit upp frägan om den postalaservicen. håller ossmed en postal service här i landet vUken är utomordentligt väl utvecklad. Denär ganska kostsam, men denna service är sä väl utvecklad därför att samhällethar tagU ansvaret för den. Skulle vi lägga den postala servicen över helalandet i ett privatföretags händer, ärjag övertygad om att den servicen skullevara sämre. - Detta nickar nu bifaU tUl. Dä kan man väl se situationen sålunda; Om vi frånsamhälleliga synpunkter är inställda på att hålla oss med en postal service -som även glesbygdens människor fär, även om den servicen vid en striktekonomisk bedömning inte skulle vara befogad - kan ju den här banksammanslagningeni och för sig inte förändra den samhäUeliga bedömningen av önskvärdheten av attge människorna postal service, och då även de människor som bygger och bor iglesbygden. Hur går det dä med personalen"! Det är den andrafrågan. Jag tror jag kan säga - och den som läser propositionen något sä närnoggrant måste ge mig rätt i det - att personalen i denna sammanläggningsfrågahar fått regeringens utfästelse - och kommer att få utfästelseockså, för den händelse nu följer propositionen - som är längregående i avseende på en tUlfredsstäUande trygghet än vad jag tror nägra andraarbetargrupper har kunnat räkna sig till godo, inte ens om jag gör jämförelsermed likande verksamhet i statens tiänst. Här har det gjorts en utfästelsevilken, som jag hoppas, kommer att understrykas av . Dä kan man välinte göra mera. Jag tycker att denna oro inte har någon berättigad grund. Jag vUl sedan också säga nägot om frågan om lördagsöppetrespektive lördagsstängt. Posten har traditionellt haft öppet ochkommer, efter vad jag förstår, att behöva hålla öppet också ifortsättningen, dels med hänsyn tUl sin postala service, dels med hänsyn tiUatt posten då kan stå kunderna till tjänst även med bankservice. Vi är medvetna om att det inte är så pä den privata sidan där håller man stängt . Jag funderade rätt mycket på det härnär vi utarbetade propositionen. Jag sade: Lät oss dä ge privatbankerna etterbjudande! De behöver inte komma och säga att den nya , som skallkonkurrera med de privata bankerna om kundernas bevågenhet, får ett extra plusi sitt lördagsöppethällande i jämförelse med de andra bankerna. Jag troremellertid inte det kan bero pä att mänga väl fortfarande har vissapsykologiska hämningar när det gäller att flytta över den privata bankservicenpä den statliga kontor att det utan vidare blir någon allmänanstormning från privatbankerna och deras kunder. Detta är ettställningstagande som var och en har att göra själv. Jag har sett i tidningarnaunder men om det ligger någonting bakom det vet jag inte att man från privatbankernas sida skulle undersöka möjligheterna till samarbetemed Pressbyrån för att där försöka upprätthålla något slags lördagskundservicepå det bankmässiga området. Det är möjligt att det var en sädan där svala sominte gör någon sommar jag skuUe tro det och jag tror att det finns vissahämningar från privatbankernas sida att utan vidare gä in i en sådanverksamhet. För den händelse de ändå önskar göra det har jag ansett att den nyastatliga banken bör stå redo att ge dessa tiänster . Samgående mellan postbanken och kredit bank Samgående mellan postbanken och kreditbank blir det en förhandlingsfråga vad ersättningen skall vara, på samma sättsom det blir det mellan ämbetsverket posten och den nya . Jag äralldeles övertygad om att skuUe postverket i sina förhandlingar viljamisshandla de privata bankerna i förhållande tiU kommer de inte attlåta sig begravas i tysthet, det kan jag försäkra dem som har befarat att deprivata bankerna skulle bli Ula behandlade. Det var väl närmast i som gavuttryck för farhågor för att den nya banken skulle innebära en försvagning avämbetsverket, dvs. Jag menar att vad vi nu har att se fram emot ären uppgörelse mellan den nya och ämbetsverket om en fair och riktigersättning för de tjänster som postverket tillhandahåller . Jag utgårfrän att den avräkning som hitintills har skett mellan postverket ochpostbanken för de här tiänsterna för det har varit en reell, officieUöverenskommelse om avräkning för dessa tiänster har varit en riktigavräkning. Dä talar väl det mesta för att det kan bli en riktig avräkning äveni fortsättningen. Jag förstår inte heller de uttalade meningarna om att manvid en start av den nya banken a priori skall utgå från att postverket fär detsämre. Det kan finnas en logisk tanke bakom funderingar. Denskulle då vara att postbanken pä sin bankmässiga verksamhet i dagsubventionerar postverket för postverkets postala tjänster. Är det sä att mangör gällande att banken följakthgen har tagit pä sig en del av de kostnader somämbetsverket har för sin postala verksamhet, då kan det Ugga någonting i dessafunderingar. gick jag till 1969 med en proposition där jagföreslog att postbanken i fortsättningen skuUe få samma rättigheter som devanliga affärsbankerna, arbeta från samma utgångspunkter, arbeta med sammakundunderlag, försöka att lämna krediter till företagsamheten, arbeta med dekorta, givande, krediterna på samma sätt som de privata bankerna gör.Jag trodde man skulle lyckas klara ut det genom att förena de båda statUgabankernas styrelser i viss utsträckning representanter för postbanken iKreditbanken och vice versa - och att man i ett fortsatt samarbete skulle kommafram till en bra lösning. Jag måste tyvärr konstatera att det gick inte, ochdet var detta konstaterande som ledde fram tiU slutsatsen att om vi vill ha eneffektiv statlig bank mäste det bh ett samgående. I detta sammanhang kommer det in en annan frågeställning,och det är i vad mån de olika instituten hanterar den korta eller den längamarknadens pengar. Det har anförts av de talare som är emot sammanslagningenoch etablerandet av den nya banken att det skulle gä ut över tillgångarna päkapitalmarknaden, därför att postbanken i stor utsträckning harturnerat kunderna med länga län. kan man inte gärna om 1969 tog enalldeles bestämd ståndpunkt nämligen att postbanken skall arbeta med sammapremisser som övriga affärsbanker göra gällande att postbankenskall vara ålagd att ta sämre räntabla räkningar än vad de övriga konkurrerandebankerna kan arbeta med. Jag menar att det inte är en fair behandling av denstatliga banken. Denna riksdag har ändå slagit fast att det skall vara ettarbete pä De långa pengarnas problem eUer knappheten i fråga omkapitalmarknadens resurser är en fråga som jag ofta återkommer till - någotsom herr talmannen väl kan påminna sig när jag kommer in på mina ekonomiskafunderingar i de ekonomiska debatterna. Vi har tillämpat den metoden - och jagtror att vi kommer att fortsätta att göra det att affärsbankerna får hjälpatill på det här området genom att i sina portföljer hälla vissa ickeoväsentliga innehav av t. ex. statsobligationer eller bostadsobligationer. Jagträffade personligen en uppgörelse med Bankföreningensordförande om att man under innevarande är skulle ta på sig 2,5 miljarder ibostadsobligationer, som man skulle lägga i sina portföljer, för att vi ommöjligt skulle kunna klara den här speciellt besvärliga situationen med deoavlyftade kreditiven. Jag är övertygad om att bankerna kommer att få fortsättamed detta, eftersom situationen är sädan som den är. I detta sammanhang skallPK-banken ha samma ställning som alla andra banker. Det är riktigare att sägaatt i den mån man vill ålägga bankerna att hjälpa till med försörjningen av delänga pengarna, så skall inte en enda statlig bank ha något slags skyldighetatt ensam ta pä sig den tiänsten, om det affärsmässigt framstår somofördelaktigt. Här får man behandla bankerna lika, och fär gå in medSE-banken, , och alla de andra och ta sin beskärda del,om statsmakterna anser att de bör gä in och hjälpa till på detta område. Även frägan om postgirot har som hastigast varit uppe idebatten. Enligt propositionens och utskottets förslag kommer postgirot nu atthgga kvar som en särskUd avdelning i ämbetsverket, medan däremot deräntebärande personkontona och den övriga inlåningen förs över till den nyabanken. Men postgirot skall naturligtvis ha sin ränteavräkning för de medel manplacerar i den nya banken. Jag har funderat över om det är säsynnerligen klokt att ha ett postgiro med hela dess service tUl kundkretsen ochett bankgiro paralleUt med varandra. Postgirot tar en viss betalning för sinatiänster, medan bankgirot är billigare, NaturUgtvis fär kunderna betala förbankgirots tjänster, ehuru betalningen går andra vägar inte helleraffärsbankerna gör några tiänster gratis, det är jag alldeles övertygad om.Därför har jag, herr talman, tillsatt en utredningsman som har att undersökahuruvida man kan åstadkomma en vettig samordning mellan postgiro och bankgiro.Det finns mycket som talar härför, och det kan medföra att den här situationenkommer i en ny dager. Jag har velat säga detta bara därför att när vi nu tar uppfrågan om postgirot i samband med etablering, så behöver det beslutvi fattar inte innebära nägon definitiv och slutlig lösning när detgäller girosystemet över huvud taget. Jag hoppas att få anledning att kommatillbaka till pä den punkten. tog i sitt inlägg upp en del frågor som jagtror att jag redan har svarat pä. Det gäller frågorna om konkurrensläget ochdet långa kapitalets problem. Men gick längre utifrån sinideologiska uppfattning och sade att bevekelsegrunderna för sammanslagningenär att ekonomin skaU drivas fram i en socialistisk riktning. Samgående mellan postbanken och kredit bank Samgående mellan postbanken och kreditbank försäkraherr Hovhammar att många gamla traditioneUt borgerhga nationer har gått mycketlängre på socialiseringsvägen i avseende på att hantera affärsbanker och bankeröver huvud taget än vad vi har gjort här hemma i , Med hänvisninghärtill tror jag inte man behöver se på detta som någon ideologisk-socialistiskfråga, utan man kan helt enkelt bedöma den från rationella utgångspunkter. Detkan inte vara särdeles rationeUt att två statliga banker skall utföra dubblakreditprövningar av kunderna eller att var och en skaU ha sin utlandstjänst vilket även postbanken numera har rättighet till och sin arbitrageavdelning.Det är ett dubbelarbete som inte är rationellt. Ingen privat företagare skullekomma på den horribla idén att hantera ekonomin pä det sättet att han arbetarmed dubbla instanser, som sysslar med precis samma tjänster, om han kansamordna och vinna i effektivitet genom en samordning. Detta har varitbakgrunden till sammanslagningen av de båda statliga bankerna. Jag kan också trösta att skulle jag personligen och jag ju har signerat denna proposition vara så där över hövan förtiust i banksocialisering, är det möjligt att vi haften banksocialisering vid detta laget. Men jag har den uppfattningen att maninte vinner nägot i effektivitet med banksocialisering i och för sig. Dennasammanslagning är en annan fråga. Här vinner vi i effektivitet. Jag har t. o.m. pä en partikongress gjort en insats för att vi inte skall socialisera deprivata bankerna i detta land. Det kan nämhgen vara bra även för den storastatliga , som ju blir störst i landet, att ha nägra privata bankervid sidan om sig som ständigt kontrollerar att banken verkligen sköter sinkundkrets pä ett bra sätt och med konkurrenskraft i den allmänna verksamheten. SjälvfaUet har jag varit medvetenom personalens tveksamhet när denna fräga aktualiserades. Personalen varpåtaghgt tveksam i början. När vi fick tillfälle att diskuteradessa frågor närmare, vek tveksamheten. - i vaqe faUden stora organisationens på området representanter har dels varitinformerade om våra tankegångar och vårt arbete, dels givit sin sanktion såsompersonalrepresentanter för etableringen av den nya banken. Det har funnits olika meningar, hardet sagts här. Jag är medveten om att han hade enannan uppfattning. Postbankens chef citerades. Jag vet inte om det var herrBörjesson i Glömminge, eller i Ähngsås somrefererade vad han sagt. Jag är även medveten om att han har haft andrauppfattningar i frågan. Det finns de som gjort gällande att det riktiga voreatt bryta loss postbanken från postverket och göra en alldeles egen postbankvid sidan om . Det har funnits många turer i denna debatt, och vihar i propositionen ganska utförligt redovisat de negativa synpunkterna för attinte ledamöter skall känna sig förda bakom ljuset. Men när vi vägtde negativa intrycken mot de positiva och dragit slutsatsen av detta, blevresultatet ändå att vi skrev ut och lade på bord en proposition omsammanläggning av de båda statliga bankerna i form av den nya , Allra sistskulle jag kunna gå i en liten bit till mötes, närhan interpellerar mig beträffande resultatutiämningen. Det är en fråga somligger på finansministerns och kommunikationsministerns bord. När de affärsdrivande verken har skrivit sina bokslut såhar det för vissa verk varit överskott och för vissa verk varit underskott, ochdet har staten som huvudman för verken fått finna sig i.