prot · FW0937 · 1973-12-31 00:00:00 — Många felaktiga studieval skulle kunna undvikas, områdgivningen fungerade riktigt bra. Men det gäller ju inte bara handikappadeutan vilka elever som helst. När konkreta fall, som t. ex. del som C.-H.Hermansson tog upp i en interpellation 1971, har belysts så har kritiken iallmänhet riktats emot gällande anvisningar för bedömning av hälsotillståndethos utbildnings- och anställningssökande. Eftersom dessa anvisningar, även denu gällande, bygger på skolstadgan har vi funnit det nödvändigt med en översynav denna. Vi har i vår motion betonat,att om det vid en sådan översyn skulle visa sig att det finns sakliga skäl föratt bibehålla någon form av hälsokrav, bör dessa utformas så att personer somför övrigt är lämpliga för läraryrket inte utestängs bara därför att de .harnågot handikapp. Behovet av en översyn anser vi alltjämt finnas. Jag yrkardärför bifall, herr talman, till reservationen 4 av i . Det har gjorts en rad seriösa och klokainlägg i den här debatten. Bland dem smög sig in någon form av kåseri avledamoten , som fann anledning att rikta en kritik emot dennuvarande skolan, så grov alt jag knappast har hört någon av kammarensledamöter yttra sig så tidigare. Det är rätt intressant att studera det härutskottsbetänkandet. , som är suppleant i utbildningsutskottet,har nämligen fått sitta för sitt parti i det här ärendet, och han har på allapunkter anslutit sig tUl den utbildningspolitik som utbildningsutskottet nuföreslår att medel skall beviljas till med ett enda undantag; det gäller till förstärkt invandrarundervisning. Om han menar allvar med sittanförande, skulle på en lång rad olika punkter ha haft någotyrkande utöver dem som utbildningsutskottet har. Det hade inte,och jag frågar vad det egentligen var för avsikt med anförandet. Själv sägerhan i detsamma att han finner del angeläget alt man medverkar till att de somarbetar i skolan trivs i denna. Jag undrar om det inlägg , somsjälv är skolledare och har dänslgjort på , nu gjorde ikammaren ett uns kan medverka till att öka de anställdas och elevernas trivseli skolan. Jag finner, herr talman, inle anledning att bemöta herrStålhammar längre än så. Till detta kan jag väl bara säga att vi naturligtvisaldrig från det socialdemokratiska partiet har bett om råd omhur våra trycksaker till väljarna skall se ut. Det klarar vi själva utan någotinhopp från sida. Vid behandlingen av ett tidigare betänkande togutskottets vice ordförande till orda och gjorde ett inlägg på en punkt som jag eftersom jag inte ville förlänga debatten då skall ta upp i dettasammanhang. Utskottets vice ordförande sade att det här är en snål budget; påen lång rad punkter är den helt otillräcklig. På de flesta av de punkterna harinte heller herr vice ordföranden i utskottet haft något yrkande, så det ärinte bara socialdemokraterna som är snåla ulan lika mycket folkpartisterna i deflesta av de här sammanhangen. Men det intressanta i inlägg var att hansäger att nu söker socialdemokraterna klara sig undan alla anslagskrav genomatt hänvisa till sittande utredningar, och utredningarna blir ett slagsslasktrattar i vilka man kastar allting dä utredningarna arbetar.De av kammarens ledamöter som har gått igenom motionsfloden , då ungefär 1 600 motioner väcktes, kan inte undgå att märka attdet är en ovanligt stor beställning av slasktrattar som folkpartister och andraborgerliga ledamöter har kostat på sig . Ni använder den tekniken alt närni inte har pengar, inte kan Bidrag till driften av gmndskolor m. m. Bidrag till driften av gmndskolor m. m. hitta påhur ni skall lösa ett problem, säger ni: "skaU vi ha enutredning," Sedan grälar ni på socialdemokraterna om inte vi är med påutredningskravet. Och om förslaget går igenom, om det blir en utredning, som nivUle ha, kommer ni tillbaka och säger: "Nej, här använder ni nu barautredningen som ett slags slasktratt, och så döljer ni allting i den," Jaghar litel svårt, herr talman, att förslå logiken i del resonemanget. Men jag är överens med och med alla de andrasom har talat om detta, att om vi hade haft mera pengar så skulle vi ha satsatpå vissa punkter på utbildningshuvudtiteln mera än vi har kunnat göra . Detbetänkande som kammaren nu har att ta ställning till rör sig ändå om drygt 4miljarder det är mycket stora pengar. Vi är alla medvetna om att i detstatsfinansieUa läge vi befinner oss i, med en budget som kommer att varastarkt underbalanserad, har vi inte resurser att gå längre. Vi har upplevt en votering där man från moderata samhngspartiets sida yrkademinskade anslag tUl . anser sålunda siginte ha råd med de utgifter som föreslås, medan den andra sidan av oppositionenkritiserar budgeten för alt den är för snål. Vi är medvetna om att på mångapunkter vore det i och för sig angeläget och värdefullt att öka på anslagen,men det går inte att göra det av ekonomiska skäl. Det gäller, herr talman, inteminst de anslag till invandrarnas stödundervisning som reservationsvis yrkas ibetänkandet. Det förekommer ju också överläggningar mellan regeringenoch representanter för oppositionen, i vilka man bl, a, diskuterarstatsutgifter och där man varit överens om att så långt möjligt, vara sparsammed kommittéanslagel. har det gått ut ett cirkulär till alla kommittéer omatt de skall försöka driva verksamheten billigare . Det är välrimligt att en sådan begäran utgår, och den måste väl vara helt i linje med vadskattebetalarna önskar. Jag tycker det är litet överraskande att man i densituationen från sida går upp och kritiserar att utbildningsdepartementetber sina kommittéer att vara varsammare med pengarna och att försöka minskautgifterna i utredningsväsendet som är dyrbart bl, a, därför att det frånoppositionens sida ideligen yrkas på nya utredningar. Jag vill tillägga att de lärarorganisationer som i sinatidningar och i andra sammanhang vid uppvaktningar inför utskottet t, ex, säger att anslagen är otillräckliga och ber om mera pengar för skilda uppgifterrepresenterar människor som i andra sammanhang är starkt kritiska mot skattetrycketoch kräver att skatterna skall sänkas, Mina damer och herrar! På det stora och dyrautbildningsområdet kommer vi aldrig ifrån sambandet mellan samhällets inkomsteroch dess utgifter. Vi kan inle ställa krav på ökade samhällsutgifter ulan attockså ta konsekvenserna på samhällets inkomstsida. Med dessa ord, herr talman, skall jag mycket kortfattat gåin på de reservationer som är fogade till utskottets betänkande och detanförande som har hållit om , När det gäller invandrarundervisningen upprepar jag vadjag sade , att det här är anslag som det i och försig vore angelägel att kunna bifalla. Men i de prioriteringar och dea-wägningar somutskottet haft att göra har vi inte sett några möjligheter att biträdaönskemålen. Jag hoppas att vi skall få resurser att göra det . Frågan ominvandrarbarnens och de äldre invandrarnas anpassning och utbildning -utbildning i svenska språket och över huvud laget på olika områden är juutomordentligt betydelsefull. Det råder inga delade meningar mellan utskottetsmajoritet och reservanterna om vikten av de här anslagen det är i fråga omresurserna som meningarna är delade. Beträffande kan jag säga, att det harfrån utskottets sida inte gjorts några försök att värdera den pedagogiskaverksamheten vid skolan. Vi har noterat att skoldirektion,länsskolnämnden och inte velat medverka till den utökning avverksamheten som motionärerna föreslår, och det har för utskottet varit etttillräckligt motiv att inte biträda motionen. Motionärernas företrädare fruLewén-Eliasson sade att hon hoppas på en ökad rörelsefrihet, och jagtror också att det är angeläget att eftersträva en sådan. Men det har juutskottet låt mig säga tagit ut litet i förskott den här gången, när vikonstaterar att inle ens kommunen är intresserad av att utvidga verksamhetenvid . Detta ärsålunda skälet till alt utskottet yrkar avslag på motionen. Del är ytterligare en reservation som jag har anledningatt ta upp, och den gäller en mycket känslig fråga. Från vpk:s sida har manaktuahserat problematiken kring de handikappade lärarna. Vi är alla överens omatt så långt det är möjligt skall människor med handikapp kunna fungera även iutbildningsväsendet, och i stor utsträckning antas nu som studerande vidlärarhögskolorna och som lärare ute i skolorna människor med någon form avhandikapp. Men det finns vissa gränser, och utskottet är inte berett att sägaatt de gränserna inte bör finnas kvar. Med hänsyn till barnen och med hänsyntill lärarna själva är det ju angeläget att de som skall fungera iskolsamhället kan anpassa sig väl i det. Jag vet inte, herr talman, om detpedagogiskt är möjligt för en blind människa att vara teckningslärare. Jag vetinte hur barnen skulle uppfatta det om en människa med stora fysiska handikappskulle vara gymnastiklärare. Jag tror att det finns gränser som man inte kanöverskrida. Man måste sålunda i viss utsträckning ha kvar en begränsning av dehandikappade människornas möjligheter att utöva läraryrket. Men jag vill betonaatt man vid den begränsningen skall vara så försiktig och så generös som detöver huvud taget är möjligt. De anvisningar som kritiseras är inte ens ettår gamla de kom och det finns väl anledning att avvaktaytterligare ett lag och se hur resultatet av arbetet efter dessa anvisningarutfaller, innan vigör nya justeringar och förändringar. Med dessa ord ber jag att på alla punkter fåyrka bifall till utbildningsutskottets hemställan. Bidrag till driften av gmndskolor m. m. HerrSTÄLHAMMAR (fp): Först några ord i en metodisk fråga. Denallmänpolitiska debatten minskades ju ner , och därför har vi nu enallmänpolitisk skoldebatt i samband med att vi skall bevilja 4 miljarder kronortill . Jag blevverkligen betänksam, när - som ju också är Bidrag till driften av gmndskolor m. m. skolledareoch dess likes utbildningsutskottets ordförande - kallar mitt anförande för ettkåseri. Underlaget till det som jag anförde var forskningsrapporter,läraruttalanden, ledarstick i fackpressen och faktiska erfarenheter. Om herrAlemyr ifrågasatte huruvida mitt anförande bidrog till att öka trivseln iskolan, så måste jag i alla fall säga att anförande definitivtinte gjorde det. Vad jag här sagt är inte något kåseri, utan det ärallvarlig, vardaglig, upplevd verklighet i skolan för dem som arbetar där. Låtmig åter slå fast, så att det inte blir något missförstånd, att vi är oroadeöver den passivitet och låtgåinslällning som kännetecknar så mycket avskolpolitiken just . Vi tror nämligen på skolreformerna, och vi har ställtoss bakom dem. Men vi vill ha en skola som ger alla elever samma chanser tillutveckling, oavsett social miljö och studietradition. Vi vill ha en skola däralla trivs och känner sig hemma och där alla upplever meningsfullheten iskolarbetet. Vi vill att skolan skall motverka de luckor som vissa elever har genom sociala, fysiska eller intellektuella handikapp - genom att satsa än meraresurser på dessa elever. Jag är ledsen om tycker att bilden av skolanär mörk . Från sida har vi dock velat peka på vad som skallgöras för att få den bra mycket ljusare. HerrWIKSTRÖM (fp): har redan påmint att bakgrunden tUl att vi har gjort litet mer principiellt inriktadeinlägg är att vi i remissdebatten avstod från att föra en längre skolpolitiskdebatt. Jag tycker själv att det är en fördel att man knyter an principdeballentill de stora anslagsfrågorna. Men det kan man ha olika uppfattningar om. Det är givetvis en avsevärd skillnad mellan regeringensoch oppositionens syn på utredningsinstrumentet. För oppositionen är detta attbegära en utredning och att få tillfälle alt medverka i parlamentariskautredningar en av de få vägar som står tUl buds för att kunna påverka denpolitiska utvecklingen innan regeringen lägger sina propositioner. Men om enregering som har alla handlingsinstrument i sin hand begränsar sig till atttUlsätta utredningar, då undrar man om initiativ- och handlingskraften ärtillräcklig. Det var den frågan jag tog upp i mitt anförande. Vi har självfalletingenting att invända mot att utredningsinstrumentet används. Men om detmissbrukas så att det inte i första hand danar som underlag för analys ochhandling utan snarare för att dölja problem och skjuta på besvärliga frågor,det är då man har anledning att kritisera. Och det var det jag gjorde i mittinlägg. Jag tycker det är bra att man begränsar statsutgifterna,även utgifterna för kommittéväsendet. Men jag tyckte det var säreget attsamtidigt som man detta år visar en enorm glädje i närdet gäUer att tUlsätta utredningar, så tvingas man kasta ut en skrivelse därman säger: Låt nu inte arbetet kosta för mycket, ty det har vi inte råd med.Man kan inte dansa på alla bröllop , utan man får lov att bestämmasig. När OlofPalme var utbildningsminister hade han som tema: Politik är att vilja.Och visst kunde det ibland bli nästan för mycket av det. Flera av hans reformerblev hastverk, som inte har hållit riktigt vad de lovat. Jag tänker på PUKAS,på forskarulbildningsreformen och på det nya studiemedelssystemet som knakari fogarna. I och för sig tycker jag det är begripligt att tardet försiktigare, men stundom kan man väl undra om han inte har gått litet vällångt ål andra hållet. Hans motto tycks främst vara: PoUtik är att utreda. Bidrag till driften av gmndskolor m. m. (vpk); Att dra upp extrema exempel såsom alt enblind inte gärna kan undervisa i teckning eller en svårt rörelsehindrad igymnastik är sannerligen inte särskilt meningsfullt. En lärare som harsvårigheter med lonuppfattningen och inte sjunger särskilt njutbart undervisarnaturligtvis inle heller i musik eller säng, men den läraren får därmed intestämpeln "handikappad". Del kanske för övrigt kan vara på sin plats att betona atthandikapp inte är någon egenskap hos individen ulan snarare en relation mellanindividen och de villkor för handlingsfrihet som samhället ställer upp. Vad beträffar att vara så generös som möjligt vidtillämpningen av föreskrifterna är jag naturligtvis överens medutbUdningsutskottets ordförande. Men redan den omständigheten attundervisningsministern av och tUl måste ingripa då tillämpningen av reglerna ienskilda fall varit alltför restriktiv talar enligt min uppfattning för att vimåste få en översyn av stadgan. När de centrala tillsynsmyndigheterna äralltför restriktiva, måste ingripanden göras på politisk väg. För övrigt är det anmärkningsvärtall man i denna fråga inte lyssnat mera på handikapprörelsen själv. skerett ganska omfattande samarbete på detta område och med denna rörelse, inleminst i . HerrALEMYR (s): Får jag till säga att när enhandikappad söker tjänst sker en prövning i varje individuellt fall. Man ärgenerös vid bedömningen, och de handikappades organisationer är ocksåinkopplade. Det har visat sig att vid de beslut som har fattats storsamstämmighet har rått mellan myndigheterna och handikapporganisationerna. Mina exempel på handikapp som skulle omöjliggöralärardänst valde jag för att visa kammarens ledamöter att detta är en besvärligproblemalik, där det inle är möjligt att undvika vissa gränser för hur långtman kan komma. Jag delar uppfattning att det naturligtvisinte är fel att vi breddar debatten och får en skoldebatt då och då. Det rörsig här om så väsentliga ting att det är självklart alt en debatt kan varamotiverad. Men min kritik mot utgick från att att ha riktat ett våldsamt angrepp mot det svenska skolväsendet intekunde ge något exempel pä vad inan i stället borde göra. Han säger sig viljaskapa trivsel i skolan men använder hela sin talelid till att beskriva hureländigt det egentligen är. Visst ärdet mycket som inte är färdigt i skolan; det har Bidrag till driften av gmndskolor m. m. framhållitsfrån ansvarigt socialdemokratiskt håll. Del finns mycket att göra fortfarande,och vi skall naturligtvis justera, förändra och förbättra i takt med vunnaerfarenheter. Del sker också ideligen. Skolmyndigheterna och alla de somarbetar lokalt med skolan är entusiastiskt och kraftigt engagerade för att görade förändringar som erfarenheten visar att man kan göra. Vi har sagt att närSIA under loppet av sitt arbete framlägger förslag som kan las upp tillbehandling skall de bedömas positivt. Det finns många olösta problem, men vi löser dem integenom att framföra en ohämmad kritik utan konkreta uppslag. Det är i detavseendet jag har kritiserat inlägg. Han karakteriserar sinoch inställning genom alt säga att man vill ha en skola där allakänner sig hemma. Är det någon som inte vill ha en sådan skola? Har herrStålhammar träffat på någon som vUl ha en skola där folk inte trivs? Det är juett fullständigt meningslöst yttrande om man inte har någonting att föreslå föratt öka trivseln. Jag har från många besök uti skolorna ett starkt intryckav att de som arbetar där i regel är oerhört ambitiösa och med entusiasm ochstörsta skicklighet går till sitt värv. De gör det i en ärlig avsikt att sökagöra skolan så bra som möjligt, och de är värda ett erkännande. Det hjälperinte dem att vi går ut och säger alt allting är dåligt. Det är bättre om visäger alt skolan egentligen är ganska bra men att det finns ting i skolan somvi ännu inte är färdiga med och att det är en gemensam uppgift för oss alla attsuccessivt i takt med ökade kunskaper och ökade resurser söka förbättra därdel brister. HerrSTÅLHAMMAR (fp): Jag sade i mitt anförande all vissaskolpolitiker har en känslighet när man kritiserar skolan som skulle hedraprinsessan på ärten. Vi har av utbildningsutskottets ordförande fått enutomordentlig illustration till sanningshalten i detta påstående. Han säger attjag riktat ett våldsamt totalt angrepp mol hela det svenska skolväsendet. HerrAlemyr hörde på mycket dåligt. Det var pä fyra konkreta punkter jag framfördekritik. Den första gällde den bristande standarden när det gäller läs- ochskrivfärdigheten, något som är belagt genom forskning. Den andra var denvantrivsel som har blivit följden av att de praktiska momenten och de praktiskaämnena i skolan har skurits ner - jag rekommenderar att läsa dennya Uppsalaundersökningen på detta område. Den tredje punkten gällde det somblivit följden av all vi tagit bort yrkesvalslärarna, något som gör att ca 20000 elever elever med de sämsta förutsättningarna - slutar skolanutan att någon egentligen tar hand om dem och ger dem möjligheter till studiereller hjälper dem till ett arbete som ger dem möjlighet till vidare utbildning.Den fjärde punkt där jag framförde kritik gällde den otillräckligaföräldrakontakten. När sedan beskyller mig för att inte ha egnaförslag vill jag bara påminna om de motioner med förslag i dessa avseenden somherr Alemyr med glatt hjärta varit med om att avstyrka. Från sida kritiserar vi inte målen för skolan- vi ställer oss helt bakom dessa men vi kritiserar den oförmåga somkännetecknat utbildningsdepartementetnär det gällt att skapa förutsättningar för att förverkliga dessa mål. (vpk): Att det, som utskottets ordförande säger, kanfinnas besvärliga avvägningar har vi inte förnekat. Därför framhåller vi ocksåi motionen att om den översyn som vi viU ha finner att det föreligger sakligaskäl för att bibehålla någon form av hälsokrav, så bör det utformas reglerhärför. Men den nuvarande stadgan är enligt min och handikapprörelsensuppfattning alltför hårt formulerad, och det är därför vi yrkar på en översynav stadgan. Bidrag till driften av gmndskolor m. m. HerrALEMYR (s): Jag skall inte nämnvärt ytterligare förlängadebatten -det blir alltså ett mycket kort inlägg den här gången. sade att vi har svikit eleverna; de kännervantrivsel i skolan, och vi skickar ut dem utan förmåga att läsa och skriva. Ärdet en riktig beskrivning av den ungdom som lämnar våra skolor? Jämför,mina damer och herrar, med den egna skoltiden och vad vår generation kunde närvi lämnade skolan och se vilken fantastisk skillnad det är mellan vad vi kundeoch det dagens svenska ungdom kan! Det säger om skolansarbetsresultat är icke en riktig beskrivning. Överläggningen var härmed slutad. Mom. 1 och 2 Utskottets hemställan bifölls. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 1 av m. fl., och förklaradesden förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 2 av i , ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan fruNordlander begärt votering upplästes och godkändes följande voleringsproposition; Den som vill att kammaren bifaller utbildningsutskottetshemställan i betänkandetnr 4 punkten I mom. 4 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 2 av i Bidrag till driften av gmndskolor m. in. Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då begärderösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstning gavföljande resultat; Mom. 5 och 6 Utskottets hemställan bifölls. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 4 av i , ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan fruMarklund begärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller utbildningsutskottetshemställan i betänkandetnr 4 punkten 1 mom. 7 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 4 av i Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåfru begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat; Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. På förslag av herr tredje vicetalmannen beslöt kammaren uppskjuta behandlingen av på föredragningslistanåterstående ärenden till . § 32 Upplästes följande till kammaren inkomna ansökan: Härmed anhåller jag om ledighet från riksdagsarbetet frånoch med till och med pågrund av uppdrag som representant vid sammanträde i med i dess egenskap av mellanstatligt förberedande organ förFN:s världsbefolkningskonferens . Kammarenbiföll denna ansökan. § 33 Anmäldes och bordlades Kungl. Maj:ts proposition nr 23 med Nr 37 förslag till lag om ändring i jordabalken, m. m. Onsdasen den § 34 Utsträckt motionstid Ordet lämnades på begäran till HerrPETERSSON i (fp), som yttrade: Jag tillåter mig hemställa att kammaren villebesluta att tiden för avgivande av motioner i anledning av Kungl. Maj:tsproposition 37 med förslag till lagstiftning om åtgärder mot vissa våldsdåd medinternationell bakgrund måtte med hänsyn till ärendets omfattning utsträckastill första plenum efter . Denna hemställan bifölls. § 35 Meddelande ang. enkla frågor Meddeladesatt följande enkla frågor framställts, nämligen Nr 125 () till herr statsrådet nedgången av antalet nyinskrivna studerande vid : några speciella åtgärder för att häva den kris somuppstått vid genom den kraftiga nedgången av Nr 126 i (s) till herr statsrådetLidbom angående tillämpningsområdet för den föreslagna lagstiftningen motterrorister: Kan herr statsrådet bestämt ge utfästelser om att denföreslagna lagstiftningen mot terrorister icke kommer att rikta sig mot degrekiska motstånds- och exilorganisationerna eller dess understödjare ellersympatisörer, när greker kommer hit eller vistas här i landet? Nr 127 () till herrkommunikationsministern angående följderna av omläggningen av bilregistret: uppmärksammat de problem som omläggningen till nyacentrala bilregistret vållat bilägare bl. a. genom att en del inte fåll Nr 128 () till herr kommunikationsministernangående principerna för indragning av postanslaller: 1 25 Är statsrådet beredd medverka till att vid bedömning av enpostanstalts fortsatta existens hänsyn även tas till den tid den existerat, omdess kundklientel har hög genomsnittsålder och måste passera strängttrafikerade gator på sin längre väg till annan postanstalt osv. § 36Kammaren åtskildes .