prot · FW0968 · 1973-12-31 00:00:00 — En helt fri service på detta område skulle ha kostat ytterligare3 mUjoner pund. Här har aUtså en stark opinion i underhuset lyckats tvingafram en sådan reform i del konservativa . Tänker man på befolk- ningstaleni - nära 60 miljoner - eller i enbart Slorlondon, som rymmerhela befolkning, och får veta att man där tänker lösa problemet och laden kostnad det innebär, borde del rimligtvis gå att lösa den frågan även iSverige. Vi bör ha råd all göra del utan kostnad för den enskUde. De utredningar som legal till grund för den engelskareformen på området borde också kunna vara till hjälp för de svenskautredningar som pågår och alltså påskynda en lösning av denna fråga också ivårt land. Jag skall inte yrka bifall tUlmotionen, men jag vill med stöd av vad jag här anfört framföra den enträgnauppmaningen: Låt inle de människor del här gäUer få vänta för länge på dekostnadsfria preventivmedlen - en kostnad som samhället för länge sedan bordeha svarat för. den 12 aprU 1973 Utvidgad ersättningsrätt tn. m. enligt lagen om allmänförsäkring 1 detta anförandeinstämde () och fra (). Fröken (): Del är riktigt som iVikmanshyllan har sagt, nämhgen atl njurdonatorer som genomgår förundersökninginle kan få ersättning enligt lagen om allmän försäkring, eftersom rätten lillersättning enligt denna lag är knuten tUl sjukdomstillstånd. Del är ocksåriktigt det har vid en tidigare behandling av delta ärendeunderstrakit - alt det är angeläget all personer som på delta sätt uppoffrandeställer sig lill förfogande för transplantation inle hamnar i sämre ekonomisksituation än dem som drabbas av sjukdom. Sedan 1968 i skrivelse liU Kungl. Maj:lhemställde om en lösning av detta problem, har sjukförsäkringsutredningen haftdetta under observation och rekommenderat att sjukvårdshuvudmannen skulle svaraför ersättning lill donator under tid fram till del transplantationen sker. Förnärvarande ersätts också donator enligt dessa riktlinjer, även om, som herrCarlsson har sagt. har den principiella uppfattningen atlersättning bör utgå från den allmänna försäkringen. Situationen är således nu betydligt bättre för de härberörda donatorerna än då senast behandlade motioner i ärendet.Ersättning utgår, och del viktigaste i sammanhanget är ju atl de människor somgör denna uppoffring för en medmänniska hålls ekonomiskt skadeslösa. Däratöverkan man diskutera principerna om varifrån pengarna skall tas. En arbetsgruppinom utreder nu frågan om var gränsen skall gå förde sjukvårdsätgärder som skall ersättas av den allmänna försäkringen. 1 samband med detta har utskottet i sill belänkandeuttalat atl en ändring av grunderna för det nuvarande sjukförsäkringssystemetenligt utskottets mening inle kan företas ulan ingående överläggningar. Del ären mycket stor och omfattande fråga detta, om man eventuellt skall ändragränserna för vad sjukförsäkringen omfattar. Frågan om ersättning tUlnjurdonatorer diskuteras även inom , där man önskar åstadkomma enlikartad lagstiftning beträffande Iransplantationer. Det gör atlsocialförsäkringsutskottet inte finner skäl för att nu tar någotinitiativ i denna fråga. den 12 aprU 1973 Utvidgad ersättningsrätt m. m. enligt lagen ont allmänförsäkring Beträffande läkemedelsförbrukningen och den fara som kanligga i aUtför generös förskrivning av läkemedel är del både ett konsumentintresseoch ett samhällsintresse alt man kan skapa bättr'e kontroll över konsumtionen.Reglerna för förskrivning av läkemedel har också skärpts under del senasteåret, och utskottet understryker i betänkandet betydelsen av atlsocialstyrelsen följer utvecklingen och genom råd och anvisningar lillläkarkåren försöker förhindra läkemedelsmissbruk. Dessutom pågårutvecklingsarbetet kring ell datasystem, som när det blir färdigt skall ge delokala försäljningsställena överblick över de läkemedelsförskrivningar varjeenskild patient blivit delaktig av. Detta är ju vid sidan av läkarnas medverkanlill begränsningar i förekommande fall förutsättningen för att man verkligenskall kunna kontrollera varje enskilds persons läkemedelskonsumtion, det somreservanterna är ute efler. I motionen föreslås etl slags konlrollkorl, där varjeförskrivning skulle föras upp och som patienten skulle ha med sig lUl apoteket.Denna idé anser ulskoltel inle vara praktiskt genomförbar, och någon speciellutredning anser utskottet inle att behöver begära, då denna frågaföljs med stor uppmärksamhet av på området ansvariga myndigheter. Till vill jag säga att vid behandlingen avhennes motion i utskottet var samtliga ledamöter väl medvetna om alt det arenstor och viktig fråga som tagit upp. För en stor grupp av människorär del ock;>å en viktig ekonomisk fråga, och utskottet uttalar atl vi hoppaspå en snar lösning. Med detta vill jag yrka bifall lUl utskottets hemställan. HerrSUNDKVIST (c): Som framgick av iVikmanshyllan anförande har i och jag väckt tvämotioner som behandlas i det här utskottsbelänkandet. Låt mig beträffandemotionen 1157 om njurdonatorernas möjlighet att få ersättning från sjukförsäkringenhelt kort säga alt del förefaller mig litet grand förvånande atl vi behövthålla på , dvs. , för att få en så enkel rätlvisesak ordnad.Jag betraktar del som helt naturligt att den som ställer sig till förfogandeför undersökning huravida man passar som donator av en njure givetvis skall haersättning från sjukförsäkringen under den lid som undersökningen pågår. Delmåste ju vara otroligt svårt för de människor som del här handlar om att se denskillnad som tillämpas i sjukförsäkringshänseende på den här punkten. Beträffande motionen 1158 angående läkemedelsmissbruk harjag naturligtvis inte alls samma syn på vårt förslags praktiska genomförbarhetsom den fröken redovisade. Vi är helt överens om atl del gäller attkomma lill rätta med det alltmer utbredda medicinmissbruk som för närvarandepågår. En del av del här medicinmissbruket beror på atl del ärrätt lätt alt gå till en läkare och därefter, om man bara får tid, fortsättaundan för undan hos olika läkare. Läkarna är helt ovetande om varandra ochskriver givetvis ut medicin som de tycker passar. Här ligger del en storrisk för såväl omedvetet som medvetet missbrukav de mediciner som skrivs ul. Det här har blivit rätt stora problem somalltmer har kommit atl diskuteras för atl finna motåtgärder. Jag vill ingalunda påstå all det var någon snilleblixt avvår egen tankemöda, när i och jag väckte den härmotionen . Såväl i detta ärende som i fråga om många andra motionersom väcks i denna kammare är del en utomstående som givit oss ett tips. Det ären sjuksköterska i som sagt alt här måste någonting göras för att denena läkaren skall veta vad en annan läkare har gjort. Då ligger del nära lUlhands all man ger patienterna en bok av passformal - kalla den gärna läkarbokeller medicinbok eller vad som helst där läkaren skriver in datum, sjukdom ochmedicin och i vUken också signerar att del lämnat ut denna medicin.Man bör över huvud laget inle få recept på medicin utskrivet med mindre än atlman har boken med sig. Jag är aUdeles säker på atl det skulle fungera och attdet vore lätt all praktiskt genomföra saken. Kanske är det ett alltför enkeltsätt att få en viss kontroll på delta problem. När man i utskottet säger attsocialstyrelsen skall följa saken och lämna råd och anvisningar till läkarkårenför atl försöka komma åt dessa problem, är detta i och för sig bra, men delblir fråga om en ensidig väg; del är inte bara läkarkåren som behöver råd ochanvisningar om hur farliga mediciner kan vara. Del behöver även patienterna -allmänheten. Sedan motionen väcktes har ingalunda debatten ommedicinmissbruk avtrappals. Tvärtom har den i allra högsta grad kommit all bliän mer aktuell. behandlade man i radions program I justdessa saker. Tyvärr hade jag själv inte tillfälle att höra del. Del skulle havarit uppmuntrande för oss motionärer. Jag har emellertid fått ett referat avvad som sades i denna debatt. I denna behandlades vår motion 1158 rättingående. Läkare uttalade sig om den och sade atl den innehöll ett enkelt ochstrålande förslag. Det var en för oss tacknämlig remiss. När vi skrev motionen tänkte vi oss ingalunda att dettaskulle vara den enda möjliga utvägen. Vi har sagt att vi begär en utredning,där bl. a. det förslag vi framlägger skall ligga med i botten. Det betyderalltså all den reservation som lämnats till utskottets belänkande följer uppmotionen. Jag har inget annat yrkande än om bifall till den reservation som ärfogad till utskottets belänkande. Utvidgad ersättningsrätt m. m. enligt lagen om allmänförsäkring Överläggningenvar härmed slutad. Punkterna 1 och 2 Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen av i Vikmanshyllan och frökenPehrsson i motsvarande del, och förklarades den förra propositonen vara medövervägande ja besvarad. Propositioner gavs på bifall lill dels utskottetshemställan, dels reservationen av i och frökenPehrsson i motsvarande del, och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Herr förste vice talmannentillkännagav att anslag utfärdats om sammanträdets fortsättande . §16 De ensamståendes problem Föredrogs socialutskottets belänkande nr angående deensamståendes problem. i anledning av motion I detta betänkande hade behandlatsmotionen 1973:1183 av m. fl. (fp) vari hemställts alt hosKungl. Maj:t begärde en allsidig öveisyn av de särskilda problem som mötte de ensamståendesamt en plan för all avhjälpa dessa under beaktande av avslutade och pågåendeutredningar, som berörde dessa problem. Utskottethemställde atl skulle avslå motionen 1973:1183. Reservation hade avgivits av herrar () ochHylländer (fp) som ansett atl utskottet bort hemställa, atl med bifall till motionen 1973:1183 hosKungl. Maj:t begärde en allsidig översyn av de särskilda problem som mötte deensamstående samt en plan för alt avhjälpa dessa under beaktande av avslutadeoch pågående utredningar, som berörde dessa problem. ;NKEL(fp): Under harcivilslåndsbegreppen blivit alltmer flytande genom ett mer eller mindre varaktigtsammanboende under äktenskapliga former. Beteckningen gift eller ogift kandärför ej längre utgöra en rättvis grund vid fördelningen av sociala ochekonomiska villkor. De gifta kvinnorna har i ökad utsträckning blivitförvärvsarbetande och därmed ekonomiskt självständiga individer. Alla kannumera oberoende av kön, civilstånd och ålder skaffa sig yrkesutbildning. Trots att detta nya mönster för medborgarnas livsföringväxt fram , används alltjämt på flera samhällsområden begreppengift och ogift som kriterier vid fastställande av medborgarnas rättigheter ochskyldigheter. Från sida har vi alltsedan 1965 väcktmotioner om problem sorn rör gruppen ensamslående. Motionerna har utmynnat ikrav på en allsidig översyn av de aktuella problemen, så atl man snabbt skallkunna vidta åtgärder för all avhjälpa dem. har avslagitmotionerna med motiveringen atl de ensamståendes problem diskuteras somdetaljproblem i sittande utredningar och kommer att lösas av dem. Så gör manäven . En del av problemen för de ensamstående har trots alltkunnat bringas närmare en lösning . Familjeskalleberedningenutmynnade i en individuell beskattning. Del var bra. När de kvarvarandeskönhetsfelen är borta, blir den enskilda människan behandlad som individ ochinle efter civUslånd och det är del vi eftersträvar. Många problem kvarstår emellertid olösta.Låginkomstutredningens karlläggning av låginkomstlagarnas problem visade t. ex.alt ensamstående oftast har lägre inkomster, sämre bostäder och sämre matvanorän övriga medborgare. De ensamståendes bostadssituation är fortfarande långtsämre än familjernas - såväl fullständiga som ofullständiga famihers. Den ökadetillgången på lägenheter kommer ofta inle ensamstående till del. Nyproduktionendomineras av stora familjelägenheter. Skulle en ensamstående anse sig ha rådmed en stor lägenhet, är han oftast av bostadsförmedlingens principerförhindrad att få en sådan. Även en ensamslående kan vara i behov av bosällningslån.Nu måste en ensamstående vara vårdnadshavare för atl kunna få sådant lån.Famihepoliliska kommittén har behandlat bosätlningslånen och kommit fram tillall dessa även i fortsättningen skall förbehållas famUjer. 1 varje utskottsutlåtande och -betänkande fr. o. m. 1965har man när det gäller ensamståendes möjligheter alt få social hemhjälphänvisat till beslut om statsbidrag till kommunernas kostnader samtsocialstyrelsens råd och anvisningar, som säger alt ensamstående kan, omarbetskraftstillgången tillåter, fä viss hjälp. I verkligheten är det naturiigtvisfortfarande på del sättet att ensamslående inle ens mot inkomstgraderadbetalning kan få social hemhjälp. Vid värnpliktsutbildning och arbetsmarknadsutbildning påannan ort än hemorten kan naturligtvis även ensamslående ha berättigade skälatt vilja göra hemresor. De får inte samma möjligheter som giftaatl göra delta. Jag behöver inte ta fler exempel för att visaatt det finns många problem som är olösta, alltför många. De ensamslående skallväl inte längre behöva inta en särställning i samhället, vilket de nu med rättaofta anser vara fallet. Med det anförda, herr talman, ber jag all få yrka bifalllill den reservation som är fogad till utskottsbetänkandet. HerrSVENSSON i (s): Vi hade en ganskaingående debatt här om famihens situation. Det hävdades vid det tUlfället attfamUjen hade det svårare och atl del fanns inslag i utvecklingen som gjorde attfamiljebildningen inte uppmuntrades. Vi hävdade i den debatten atl det mångagånger egentligen är ensamslående som har det svårast. Jag har därförförståelse för den motion och den reservation som vi nu behandlar. Del finnssituationer i vårt samhälle då de ensamslående kan komma i kläm. Vad jag inle förstår och vad ulskollet inle kan förslå ärhur man skall ta in hela detta problem i en enda utredning. Det har vi sagttidigare, och det huvudargumentet står kvar. Jag tycker atl , somär en klokkvinna, skulle dra sig för all föreslå alt den här frågan skall gå in i en endautredning, som då skulle behandla alla de frågor som tog upp ochäven en del, kanske ganska många, andra frågor. 1 varje situation i vårtsamhälle där vi har sociala förmåner och där skatten kommer in över allt, därfinns del gifta människor, det finns sammanboende och det finns ensammamänniskor. I varje fall där man tar upp sådana här frågor måste självfallet desom utreder det speciella fallet också la hänsyn till famihesiluationen ochsjälvklart också lUI frågan om de ensamslående. Detta är huvudmotiveringen för atl utskottetsstora majoritet inte kan tillstyrka den här motionen utan yrkar avslag på den. Jag ber, herr talman, att med denna huvudmotivering fåyrka bifall till utskottets hemställan. FruFR.ENKEL(fp): Jag är myckel lacksam för det välvilliga sättsom i uttrycker sig pä när del gäller deensamslåendes problem. Om jag inte minns fel diskuterade vi två detta problemredan 1968 i allnränna beredningsutskollet. Anledningen lill atl vi vidhålleratl man måste göra en riklig översyn över dessa problem är alt vi tycker detgår så långsamt att få dem tillrättalagda. Det är problem i samhället. Däromvittnar väl bl. a. de organisationer som de ensamstående sammansluter sig iför atl just få rättelse. Jag har talat med flera ensamstående som säger såhär: Ja, vi får försöka bilda ett eget parti för atl bli uppmärksammade. Jaghar varje gång svarat att det tycker jag inle är rikligt. Jag tycker atl departier som finns skall kunna lösa denna fråga. Jag tror att del ocksåpsykologiskt skulle vara riktigt om man i en utredning tog sig en funderare pådessa problem. Kanske skulle vi då kunna lösa en hel del av dem litet snabbareän vad vi har gjort . i (s): Nej, , jag tror verkligen inteall den här frågan skulle lösas snabbare genom en ulr'edning. Det är ju enmastodontulredning som man med några rader begär. Om jag är välvillig i mittsätt att diskutera de ensamslåendes problem så är jag ingalunda välvillig närdel gäller denna hemställan atl fä en utredning tUlsatt. Detta molionsförslag har - låt mig säga del förföljt miggenom åren. Jag diskuterade det även i allmänna beredningsutskottet med fruFraenkel, och har del kommit till socialutskottet. Om inte förståndet växerhos får vi väl dras med del också framöver, men del är såvitt jagkan bedöma fortfarande lika hopplöst. Jag hoppas slutligen, herr talman, att det inle är hotetom atl de ensamslående skall bUda ell eget parli som gjort atl motion väcktsoch atl måste bära fram den. FruFR/ENKEL(fp): Jag vill bara säga till iKungälv att jag fortfarande inle är övertygad om atl vårt förslag interepresenterar etl riktigtsätt alt angripa detta problem. Del är mycket möjligt atl jag återkommer ävenell annat år med samma yrkande. Jag vidhåller mitt yrkande om bifall tUlreservationen. Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs på bifall tilldels utskottets hemställan, dels reservationen av herrar och ,och förklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanfm begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposilion: Förvaltningskostnader vid och statenshistoriska museum Den som vill atl kammaren bifaller socialutskottets hemställan i betänkandetnr 8 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinnernej har kammaren bifallit reservationen av herrar och Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter har röstat för ja-propositionen.Dä begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: § 17 Förvaltningskostnader vid ochstatens historiska museum , Föredrogs kulturutskottetsbetänkande nr 12 i anledning av propositionen 1973:1 i vad avser anslag /74 lill förvaltningskostnader vid ochstatens historiska museum jämte motioner. Maj:t hade i propositionen 1973:1 bilaga 10() under punkten B 23 (s. 65-69) föreslagit riksdagenatl till och statens historiska muesum: Förvaltningskostnaderför /74 anvisa ett förslagsanslag av . 1 deltasammanhang hade behandlats motionerna 1973:908 av m.fl. (c, fp, m) varihemställts all hos Kungl. Maj:l skulle anhålla om att två tjänstersom extra antikvarier vid inrättadesför atl fullgöra del extra arbete som granskning av ortnamnen ifastighetsbe-leckningsreformen krävde samt att tillRiksantikvarieämbetet och statens historiska museum: Förvaltningskostnderanvisade ett för slagsanslag av 1 samt 1973:1225av herrar i Glömminge (c) och Tobé (fp). den 12 aprU 1973 Förvaltningskostnader vid riks-antikvarieäinbe-. tet ochstatens historiska museum 1. alt riksdagenskulle avslå motionen 1973:1225 i vad avsåg beräknande under förevarande anslagav medel särskilt avsedda för en byggnadsinventering på , 2. atl ianledning av propositionen 1973:1 och motionen 1973:908 samt med avslag påmotionen 1973:1225 i denna del lUl och statens historiskamuseum: Förvaltningskostnader för /74 anvisade ettförslagsanslag av . Reservation hade avgivits av herrLarsson i , , , herrar , Leanderoch samt (samtliga s) som ansett att utskottet under 2 borthemställa, a) i anledning avmotionen 1973:908 som sin mening ge Kungl. Maj:t lill känna vad reservanternaanfört angående säkerställande av möjligheter attmedverka i arbetet med fastighetsregister-reformen, b) med bifall tillpropositionen 1973:1 samt med avslag på motionerna 1973:908 och 1973:1225,båda motionerna i denna del, till och statens historiskamuseum: Förvaltningskostnader för /74 anvisa ett förslagsanslagav . i (s): Den reservation som de socialdemokratiskaledamöterna har fogat lill kulturutskottets belänkande nr 12 är, som framgår,en konsekvens av vad beslutat vid den tidigare behandlingen avcivilutskoltets betänkande nr 7. behandlar i sitt betänkandefastighet.sregisterreformen. Utskottet kommer här in pä samma frågor somkulturutskottet när det gäller bevarandet av ortnamnen i samband medfastighetsregislerreformen. a. följande: "CivUutskoltet har inle anledning frångå denståndpunkt som tredje lagutskottet------ tidigare intagit, nämligenatr, alla möjligheter bör tillvaratas för att bevara de gamla gårds- och sockennamnen.---- Eftersom på landsbygden indelningen i socknarofta sammanfaller med församlingsindelningen bevaras i många fall sockennamnennu också utanför registerbeteckningens ram." Jag vill i sammanhanget erinra om atl lantmäteristyrelsenär besluts-myndighet och samarbetar i dessa frågor med bl. a.riksantikvarieämbetet och ortnamnsarkivet i . Civilutskollet är starkt positivt till alt ortnamnenbevaras, icke minst ur kulturhistorisk synpunkt, och i sitt betänkande hemställerutskottet under punkten 3 att som sin mening ger Kungl. tiUkänna vad ulskoltel anfört. Detta uttalande gäller jusl riksantikvarieämbetetsmedverkan i beleckningsreformen. Vad som föranlett majoriteten inom kulturutskottet atl utöverpropositionens anslagsuppräkningar begära atl ytterligare 100 000 kronorSläUs till förfogande är motionen 908 med begäran omtUlsätlande av två nya tjänster för att - enligtmotionärernas uppfattning skaU kunna fuUfölja sin arbetsuppgift beträffandeortnamnsreformen. För att ej direkt knyta anslagshöjningen till antalettjänster har utskotlsmajorilelen föreslagit alt anslaget höjs med 100 000kronor utan att ange något om antalet nya tjänster. Låt mig slå fast att, som framgår avcivilutskottets åberopade betänkande, lantmäteristyrelsen,och ortnamnsarkivet i genom inbördes samverkanhar skapat förutsättningar för att bevara de kulturhistoriska intressena enligtriksdagens intentioner. Med anledning av motionen 957, i vilken krävs atl förslagom ändringar av ortnamn m. m. regelmässigt skaU understäUasriksantikvarieämbetets prövning, betonar civUutskottet betydelsen avfortlöpande kulturhistorisk granskning, för vilken reella och formellaförutsättningar bör skapas. Det förefaUer klart att civilutskottet, trots inte direkt ansluter sig till motionsförslagel, ställer ökade krav påriksantikvarieämbetets medverkan. får genom detta uttalande i uppdrag att ta uppbåde den formella frågan - dvs. att pröva formerna för riksantikvarieämbetetsmedverkan och resursfrågan. Det senare ledet bör rimligen bygga på det förra. beslut i anslutning till civilutskottetsbetänkande framträder fullt klart som en begäran om åtgärder av Kungl. Maj tpå en punkt där man icke anser atl formerna för den förut nämnda samverkanmeUan ohka myndigheter är tUl fyUest. majoritet slår emellertid in på en heltannan linje. Man vill inte följa den naturliga handläggningsordningen irelationerna mellan riksdag och regering. Man tar över denbeställning som tidigare under samma session gjorde hos Kungl. Maj:toch bestämmer sig för en resursförstärkning som egentUgen bygger på andraförutsättningar än dem som civUutskoltel utgått från. Denna fråga, som på många håU omfattas med ett livligtintresse, bör handläggas med den omsorg som civilutskottet förutsatt. Erforderligtunderlag för utformningen av medverkan bör sammanställasav Kungl. Med det anförda ber jag, herr talman, att få yrka bifaUtUl reservationen vid kulturutskottets belänkande nr 12. Förvaltningskostnader vid ochstatens historiska museum HerrMATTSSON i Lane-Herrestad (c): Del är rikligt som kulturutskottets viceordförande har sagt, atl del råder enighet i utskottet om all på ettvärdefullt sätt har slagit fast betydelsen av de kulturhistoriska synpunkternapå reformarbetet när del gäUer faslighetsregisterreformen. Våra kultur- ochnaturminnen skyddas ju genom lagar och förordningar, och när del gällerbevarandet av gårds-, ort- och byanamn är det av fastslaget att ävendessa skall skyddas så långt möjligt och att det skall ske genom attriksantikvarieämbetet och lantmäteristyrelsen samarbetar i denna fråga. Intressetför frågan är, som vice ordföranden sade, stort ute i landet. 5 protokoU 1973. Förvaltningskostnader vid riks- antikvarieämbetetoch statens historiska museum Som ellbevis på detta har här nämnts den motion som väcktes och som samlade ett stortantal underskrifter.