prot · FW0952 · 1973-12-31 00:00:00 — I reservationen har vi också påpekat att den undervisningsom är förknippad med den föreslagna tjänsten meddelas avskogshögskolan inom ramen för anvisade speciallärararvoden. Forskning rörandeskogsbruket och mUjöintressena bedrivs ju också inom flera ämnesområden vidskogshögskolan, främst vid . Det bedrivs ju ävenutanför skogshögskolan forskning som finansieras bl. a. med forskningsmedel. Jag vUl som ytterligare kommentar tUl denna motion nämnaatt skogshögskolan har utannonserat en docentur i skogsskötsel medsärskUd inriktning på mUjöfrågor. Om den tjänsten blir tillsatt, vågar man välsäga att önskemålen i motionen i väsentlig mån redan synes ha tUlgodosetts avhögskolan själv inom ramen för befintliga resurser. Jag kan också i detta sammanhang påpeka att skogshögskolanvid ansökningstidens utgång enligt vad jag fått veta inte hadenågon sökande till denna docentur. Det kan hända att någon kan anmäla sigsenare, men vid det tillfället fanns det ingen sökande. Detta kan naturiigtvistolkas på flera sätt, men man kan ju ställa frågan huruvida det verkligen dåfinns någon kompetent sökande till en docenttjänst. Om någon sådan inte finns,är det inte heller säkert att det finns någon kompetent sökande tUl enbiträdande professur. Vi reservanter vill naturligtvis inte bestrida att detkan anföras motiv för att vid skogshögskolan inrätta en tjänst med uppgift attbedriva forskning för mUjöanpassat skogsbruk, men när denna forskning redanbedrivs på flera områden finns det ju inte någon större arUedning att tUlsättaytterligare tjänster. Jag hörde att inte ville tro på deuppgifter som vi har lämnat. Det är möjligt att han har bättre kontakter medforskarna och docenterna på skogshögskolan än vad vi har jag kan inte yttramig om det - men jag tror inte att vi har lämnat några felaktiga uppgifter ivår reservation. Reservanterna har med hänsyn till den omfattandeforskningsverksamhet som redan pågår i frågan inte ansett sig kunna förordainrättandet av en biträdande professur, och det brukar ju inte heller varakutym, i varje fall inte här i , att tillsätta tjänster nästan pålöpande band innan vederbörande departementschef gått med på det och även medhänsyn till att, som sagt, kostnaderna får vägas motvarandra. Även om de inte är så stora, blir det sammanlagt stora belopp. Med hänsyn till dessa slutsatser, herr talman, yrkar jagbifall tUl reservationen 9 vid punkten 42. HerrTAKMAN (vpk) kort genmäle: Jag har redan förut bemött dessa argument omdocenturen. Jag har funnit att det finns åtminstone fyra, kanske fem, expertersom är kompetenta för den biträdande professuren men att ingen av dem har rådeller intresse att ta en docentur, som ju är tidsbestämd. Jag har ihuvudanförandet sökt bemöta reservanterna i utskottet, som jag tycker har ensvag argumentering. Man kan säga att den är direkt vUseledande utom justbeträffande docenturen. Anledningen tUl att skogshögskolan mte fått någon hjälpmed arbetet på miljöanpassat skogsbruk under de sju till frågan varitaktuell är helt säkert budgetmässig. Skogshögskolan har under denna tidpraktiskt taget inte fått någon reell förstärkning alls. Dessutom måste det haundgått de ansvarigas uppmärksamhet hur viktig den här tjänsten är. De farhågor som har för bl. a.överlappning av andra professurers ämnesområden är obefogade. Skogshögskolanhar totalt 16 professurer och 19 biträdande professurer, men just arbetet medmUjöanpassat skogsbruk är något nytt. Här finns ingen överiappning ellerdubblering, , utan det är bara ett stort tomrum. () kort genmäle: Till vill jag säga att jagbestrider att vi lämnat några vilseledande uppgifter i reservationen. Att detförekommer så många professurer och docenturer vid skogshögskolan är väl ettbevis för att det pågår forskning på dessa olika områden. (vpk) kort genmäle: Jag hoppas att jaginte sade att reservanterna medvetet hade lämnat vilseledande uppgifter. Detvar inte min mening, och jag tror inte heller alt jag sade det. Men uppgifternaär objektivt sett vilseledande, eftersom de ger det intrycket att det arbetesom skall ulföras inom ramen för denna biträdande professur görs vid andrainstitutioner, och det är inte sant. HerrLARSSON i (c); I motionerna 1396 och 931 hemställs orn i anslag till viss praktisk växtförädling och då med specialinriktningpå förädling av sojabönan. De stora spannmålsöverskotten ,som är en följd av för ensidig stråsädesodling på allt större arealer, harmedfört krav på alternativa grödor, och jordbruksministern framhöll sommaren1972 att nu måste vi la krafttag för att komma till rätta med dessa problem. Jag tror att sojabönan kan inom en framtid komma att spelaen betydande roll som alternativ gröda. Krafttagen i statsverksproposilionenför sojabönans del inskränker sig emellertid till . , som sysslar med den här forskningen, har ansett att 120 000kronor är det minimibelopp som krävs för en meningsfull fortsättning avforsknings- och förädlingsarbetet, och motionärerna anser det rimligt attriksdagen anvisar den summan. Problemetalt mätta en hungrande värld är att tillgodose de ökademänniskomassornas behov av protein. Sojabönan är troligen den växt som har enproteinsammansättning som lämpar sig bäst för direkt humankonsumtion, vUket harframhållits av olika forskare. sägs det ofta att är för kallt för odling avsojabönan, och det har använts som en tumregel. Det har också sin fullagiltighet för alla marknadssorter som vi nu känner från och storodlings-områden.Dessa sorter kräver mera värme för sin blomning och frösättning än den svenskasommaren kan erbjuda. Jag kan som ett kuriosum berätta att 1938 hade jagtUlfäUe att som ung klubbodlare odla sojabönor, och den sommaren var unik pådet sättet att den var mycket rik på solskenstimmar. Det innebar att sojabönanfaktiskt mognade i vårt land den gången, trots att det var sorter som kräverlång vegetationsperiod. vet vi emellertid att våra växtförädlare har kommitfram tUl att det finns sojabönor med mindre värmebehov för blomning ochfrösättning än de allmänt kända sorterna. köldhärdiga sorterligger på den japanska och närbelägna öar i . Man betraktar dessa sorter som en nyckel som skall öppna Nordvästeuropasjordbruksländer, däribland , för sojabönan som proteinrik kulturväxt,givetvis under aktiv medverkan av invandringsländernas växtförädling ochförsöksväsen. De grundsorter av soja som vi har fört hem från Okhotskahavets kuster och öar och ur korsningar med dessa härstammande Fiskebysorter avsoja är livsdugliga i vårt svala nordvästeuropeiska sommarklimat. Dennalivsduglighet i vår mUjö är den enda nödvändiga förutsättningen för meningsfullväxtförädling under våra förhållanden. Jag vUl , herr talman, bara stryka under viklen av attse tUl att man på ett meningsfullt sätt får möjlighet att fortsätta dennaförädlingsverksamhet, som redan har visat ganska goda resultat. Man har sålundaunder fjolåret vid observationsförsök kunnat skörda på Ekerums gård i pass imponerande skördar som per hektar. Mot bakgrunden av att sojabönan har råprotein är det ett mycket intressant resultat medtanke på framtidens proteinförsörjning. Mot den bakgrunden, herr talman, ber jag att få yrkabifall tUl reservationen 10, vari föreslås ett med förhöjt anslagtill denna växtförädling. i Trobro (m): Till detta betänkande är vid punkten 46 fogadreservationen 10 av de borgeriiga ledamöterna i utskottet med iSkegrie som första namn. Reservationen grundar sig på två motioner, dels enfrån moderata samlingspartiet, undertecknad av och mig, dels entrepartimotion med som första namn. Det stora spannmålsöverskott som vi kan notera ärmest beroende på att större arealer tagits i anspråk för odling av spannmål,inte minst därför att många lantbrukare slagit ut sina kreatursbesättningar pågrund av bristande lönsamhet. I samband därmed friställs helt naturligt storavallarealer, som i stället tas i anspråk just för spannmålsodling med åtföljandesvårigheter för växtföljden. Jordbruket behöver därför få in andra grödor, som intebara kan passa in i växtodlingen utan också kan ge oss protein, som det ärbrist på snart sagt överallt och som vi själva måste importera frän andraländer, som kanske skulle behöva det mycket mer än vi. tUlbaka bedriver iLandskrona - som har det finansiella ansvaret för förädlingsverksamheten vidAlgot och förädlingsverksamhet med sojabönan. Man harkommit så långt att man fått fram en sort som är under uppförökning. Under år1972 var utlagda för försöksodlingar på och och i deöstra delarna i . Den genomsnittliga skörden där blev ca per hektar, torkad och rensad vara. Proteinhalten är så hög som , vUket föregåendetalare också framhöll. Del vore aUtså synnerligenvärdefullt om vi kunde få denna växt att passa i vårt klimat. Det är också riktigt, som har nämnts här tidigare, attAlgot och från Östsibirien importerar sojabönor, som vår egensoja korsas med för att få fram härdigare sorter som kan passa i vårt klimat.Om vi skall kunna få en odlingsduglig soja , behöver vi ocksåvidareförädla densamma för att få en högre avkastning så att den verkligen blirodlingsbar. Men företagsledningen har bekymmer för framtiden och harframhållit att man kanske blir tvungen att lägga ner förädlingsverksamheten.Den går inte Uiop ekonomiskt. Det behövs ett bättre stöd till dennaväxtförädling. 1 propositionen har anslagits till som bidrag till förädlingsverksamheten. Men företagsledningen harsjälv hemställt om anslag på ytterligare . Vi har tUlstyrktyrkandet om detta belopp, som skall gå till verksamheten vid ochSöner AB. Med detta ber jag få yrka bifall tillreservationen 10 vid detta betänkande. Idetta anförande instämde (). HerrHEDSTRÖM (s): Under punkten 46, Bidrag till viss praktisktvetenskaplig växtförädling, har vi inom utskottet behandlat ett par motioner ivUka krävs höjning av anslaget. Motionärerna vUl höja det av Kungl. Maj:tföreslagna anslaget på tUl , alltså en höjning med90 . Det speciella anslaget till och börenligt motionärerna höjas emedan det växtförädlingsarbete som bedrivs avföretaget, främst beträffande sojabönan, anses vara ett stort samhällsintresse.För att täcka denna ökade kostnad föreslår motionärerna i motionen 93 1 altanslaget till jordbruksforskning minskas med motsvarande belopp. Jag kan gärna instämma i omdömet att förädlingen avsojabönan är ett samhällsintresse. Men förslaget att pengarna skall tas frånanslaget till jordbruksforskning kan i varje fall utskottsmajoriteten inteansluta sig Vihade liknande framställningar vid fjolårets riksdag, och de avslogs då. Maj:t har föreslagit oförändrade anslag tUl och tUl Weibullsholm har utskottet biträtt detta förslag. Vi kanske bör erinra om att och av . Därför får man förutsätta att ett nära samarbetebeträffande växtförädlingsarbetet äger rum mellan de båda företagen. Weibullserhåller rätt betydande inkomster genom växtförädlingsavgifterna, och vidarekan nämnas att anslag utgår tUl också från statens råd för skogs-och jordbruksforskning. Som redan nämnts gäller förädlingen av sojabönan försök attfå fram en alternativ gröda tUl stråsäden, och det är naturligtvis bra. 1972års jordbruksutredning har emellertid enligt sina direktiv att undersöka vilkametoder som kan användas för att undvika en permanent överskottsproduktion påspannmålsområdet och då kommer, förmodar jag, sojabönan in i bUden. Som en ytteriigare kommentar tUl motionen 931 kan sägasatt statens råd för skogs- och jordbruksforskning vid fördelning av medel tUljordbruksforskningen redan nu torde ha möjlighet att stödja förädlingen avsojabönan. Det skulle givetvis vara mycket intressant att vid dettatillfälle gå in i en debatt om de frågor som i och herrNUsson i Trobro tog upp, men som alla ledamöter nu börjar känna på sig medgertiden inte detta. Jag ber därför, herr talman, att med dessa ord få yrka bifalltUl utskottets hemställan underpunkten 46. i (c) kori genmäle: Av anförande kunde det kanskeverka som om det tUl Weibullsholm utgick stora statliga bidrag tUl försöksverksamhetoch att man från de anslagen skulle kunna föra över medel till forskning ochförädling av sojabönan. I det sammanhanget vill jag erinra om att anslaget tillWeibullsholm är så blygsamt som , och det har det varit i mångaär. Det utgör av det anslag som utgår tUl det konkurrerandeforskningsföretaget, del statliga utsädesbolaget i . i Trobro (m) kort genmäle: Jag vill gärna säga till utskottets talesmanatt visseriigen stod där i vår motion 931 att vi kunde överföra dessa pengarfrån jordbruksforskningen till och , men i det fallethar reservanterna inte biträtt motionärernas önskemål utan gjort ett direktyrkande om . Här namnes att det utgår anslagfrån , men mig veteriigt har inte och erhållit något sådant anslag, i varje fall inte tUl den här förädlingen avsojabönan. () kori genmäle: Till herrar i och iTrobro vill jag säga, att förädlingsarbetet beträffande sojabönan väl inte ännu kan innebära så höga kostnader att inte det här stora och kapitalstarka företaget skullekunna bedriva det än så . När verksamheten har utvecklats så att det kan krävasökade statliga insatser kommer nog frågan i ett annat läge, och då kan vikanske ta upp den på ett annat sätt. Men jag vUl hävda att vet vi ännuför litet om huruvida sojabönan kan bli ett verkligt alternativ tUl andra grödor,och därför avvaktar vi med intresse den fortsatta utvecklingen i fråga omförädlingsarbete på det här området. HerrJOHANSSON i Holmgården (c): Under punkten 37 har utskottet yttrat sigöver en motion av och mig angående forskningsbidraget tillNorrlands jordbruk. Motionen har inte helt vunnit utskottets bifall. Jag vill ialla fall påpeka att just nu försiggår en omvandling i mycket stor utsträckningav jordbruket i , en omvandling som samhället satsar rätt stora pengarpå. I det läget är det självfiUlet också angeläget att forskningssidan följermed, så att de resultat och rön som där kommer fram kan komma jordbruket tUldel. Jag vill inte skymma undan att det har satsats åtskilligtpå forskning i , framför allt i den anläggning vid Röbäcksdalen sominvigdes . Men när det gäller driftkostnadsanslagen för den verksamhetsom där skall bedrivas uppkommer faktiskt inte oväsentliga underskott, om manskall göra det forskningsarbete som rimligen borde göras. Jag skulle här kunna räkna upp åtskilliga exempel somvisar att det har hänt alltför litet på forskningssidan närdet gäller Norrlandsjordbruket, men jag skall inte ge mig in på det. Jag hoppasi alla fall alt herr jordbruksministern, som i andra sammanhang har visat sigvälvUlig mot Norrlandsjordbruket, också i en kommande budget tar upp den härfrågan till allvarlig prövning. Låt mig också säga ett par ord jag skall inte upptatiden länge angående den biträdande professuren i miljöanpassat skogsbruk.Det förslag som utskottet har lagt fram är utförligt motiverat, och jag skallinte gå in på några detaljer. Jag vill bara påpeka att skogen i alla fall ärnågonting som ur både ekonomisk synpunkt och miljösynpunkt spelar enutomordentligt stor roll. Jag har på den här punkten liksom på en del andra punkter,som jag inte skall gå in på, känt en viss tveksamhet inför att föreslå medelför ytteriigare insatser. 1 det här fallet har jag ändå ansett att eftersomsituationen faktiskt är alt den forskning som det här är fråga om kommer närainpå både arbetslivet och de enskilda människorna i deras dagliga uppgifter, såär den av så utomordentligt stor betydelse att man rimligen bör göra den insatssom det här gäller. Det har ifrågasatts om ändå inte insatserna är tillräckligtstora, och man har framhållit att forskning redan pågår på detta område. Just ifråga om den här detaljen är det klart att det inte pågår någon forskning avden omfattning som skulle vara önskvärd. Vi hade i går, som här tidigare nämnts, en mycketintressant konferens där man var inne på dessa frågor. Skall vi döma av de ivissa fall överdådigt självsäkra uttalanden som gjordes, så kanske det inteskulle Men hela den debatt kring dessa problem som ändå förs, där bådeforskare och lekmän är inblandade, ger ju ett rätt klart besked om att ännu harman inte kommit särskilt långt i forskningen på det här området. Det finns allanledning att se tUl att man kan få ett forskningsarbetesom leder tUl praktiska resultat. Det kan inte undanskymmas att det specielltnär det gäller skogen finns utomordentligt stora problem. Åtskilliga av deinsatser som har gjorts på den skogliga sidan som varit bl. a.hyggesbränningar har visat sig utomordentligt illa placerade och har intealls fyllt den avsedda uppgiften, säkerligen på grund av att det saknadeserfarenhet och forskning. Man hade inte vetskap om vad man egentligen gav sigin på. Inför den förändring som skogsbruket nu upplever finns ju all anledningatt försöka undvika sådana misstag som har begåtts. Överläggningen var härmed slutad. HerrFÖRSTE VICE TALMANNEN yttrade: Propositioner ställes först i fråga om inrättande av tjänstsom universitetslektor i byggnadsteknUc och därefter i fråga om inrättande avtjänst som statsagronom i produktkvaUtet. Därpå företages utskottets hemställani övrigt tUl avgörande i ett sammanhang. Inrättande av tjänst som universitetslektor i byggnadsteknikPropositioner gavs på bifaU tUl dels utskottets hemstäUan, dels reservationennr 8 a av herrar i Skegrie och Antby i motsvarande del, och förklaradesden förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan iSkegrie begärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaUer jordbruksutskottetshemstäUan i betänkandetnr 1 punkten 37 mom. 3 såvitt avser inrättande av tjänst somuniversitetslektor i byggnadsteknik röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifaUit reservationen nr 8 a av herrar i Skegrie och Antby i motsvarande del. Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då i Skegriebegärde rösträkning verkstäUdes votering med omröstningsapparat. Dennaomröstning gav följande resultat: 5 protokoll 1973. Inrättandeav tjänst som statsagronom i produktkvalitet Propositioner gavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels reservationen nr 8 a av herrar i Skegrie och Antby i motsvarande del, och förklarades den förra propositionenvara med övervägande ja besvarad. Utskottets hemställan i övrigt Bifölls, Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemstäUt, Propositioner gavs på bifaU tUl dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 9 av m, fl,, och förklaradesden förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som viU att kammaren bifaller jordbruksutskottetshemställan i betänkandetnr 1 punkten 42 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifaUit reservationen nr 9 av m,fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr Mossberger begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. Propositioner gavs på bifaU tiU dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 10 av i Skegrie m, fl,, ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr i begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vUl att kammaren bifaller jordbruksutskottets hemställan i betänkandetnr 1 punkten 46 röstar ja, den det ejviU röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 10 av i Vidomröstning genom uppresning förklarades flertalet av kammarens Nr 52 Ang. försvarsviljan hos studentgrupperna ledamöterha röstat för ja-propositionen. Då i begärde rösträkningverkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstning gav följanderesultat: Utskottets hemstäUan bifölls. På förslag av herr förste vice talmannen beslöt kammarenatt till ett senare sammanträde uppskjuta behandlingen av dels övriga punkter idetta betänkande, dels återstående på dagens föredragningslista upptagnautskottsbetänkanden. Herr försvarsministern ordet för att besvara i (m) den 30 januariframställda interpeUation, nr 25, och anförde: i har mot bakgrunden av enundersökning angående vissa attityder hos studenterna vid universitetfrågat mig dels vUka slutsatser jag drar av undersökningen beträffandeförsvarsviljan hos studentgrupperna, dels om jag anser det vara befogat att nuvidta åtgärder för att stärka försvarsupplysningen. Som svar pä första fråga vill jag påpeka attberedskapsnämnden gjort en serie undersökningar rörandeförsvarsattityder hos vuxna. Vid den undersökning som gjordes vintern 1971framkom bl. a. att ifrågavarande attityder varit relativt oförändrade sedan1968. svarade ja på frågan om de anser att vårt land börgöra väpnat motstånd mot en angripare även om utgången synes oviss. Beträffandeungdomsgrupperna kunde emellertid en minskning av försvarsviljanförmärkas. Då det således syntes klart att försvarsattityden hosungdom skilde sig från den hos vuxna gjorde beredskapsnämnden under våren 1971en undersökning som särskilt syftade tUl att utröna försvarsattityden hosungdom i åldern . Det framkom då att två tredjedelar av ungdomen anseratt vårt land bör göra väpnat motstånd vid konventionellt anfall. Någonbetydande skUlnad beträffande inställningen tUl försvaret finns alltså intemellan generationerna. Däremot konstaterades en väsentlig skillnad mellanattityderna hos å ena sidan ungdom som studerar vid universitet och högskoloroch å andra sidan hos ungdom som förvärvsarbetar. Sålunda var av denförvärvsarbetande ungdomen beredd att göra väpnat motstånd mot endast 52procent av studenterna. I syfte att få fram ytteriigare kunskaper om inställningentUl försvarsfrågan beslöt beredskapsnämnden att företa en Ang. försvarsviljan hos studentgrupperna särskildstudie av studenternas attityder tUl samhälle och försvar. Vid undersökningen,som gjordes bland studenterna i , togs med faktorer som kunde tänkas habetydelse för dessa attityder och för de förändringar som de bedömdes kunna haundergått. Resultatet av denna undersökning publicerades . a. alt något av studenterna i är positivatill väpnat motstånd vid angrepp. Detta är en väsentligt högre siffra än densom framgick av ungdomsundersökningen men lägre än vad som gäller förgenomsnittet av befolkningen. Det framgår av materialet i övrigt bl. a. attstudenterna är kritiska till försvarskostnaderna och har en generös attitydtill dem som inte vUl göra värnplikt. Studenterna visade sig ha något störrekunskaper om de säkerhetspolitiska frågorna än övriga grupper. Enligt min mening bör man inte dra långtgående generellaslutsatser på grundval av en undersökning av delta slag. Det framgår avundersökningen att äldre studerande är mer positiva till försvaret än yngre.Av andra undersökningar framgår att akademiker blir mera positiva tillförsvaret när de kommer ut i förvärvslivet. Vidare bör framhållas altstudenternas attityder till samhället i övrigt ofta är negativ. Man misstrorpolitikerna och är kritisk mot representanter för både den offentliga och denenskUda sektorn i vårt samhälle. Detta förhållande är ingalunda unikt för vårtland. Studenter i stora delar av världen har visat sammainställning. Beträffande andra fråga vill jag förstanknyta till en formulering i hans interpellation. Han säger där att"någon aktiv verksamhet för att höja försvarsvUjan förekommer sålundaknappast från officiellt håll". Han antyder vidare att beredskapsnämndenför psykologiskt försvar här kunde komma in i bilden. eller något annat statligt organhar till uppgift att bedriva verksamhet i syfte att stärka försvarsviljan, ochenligt min uppfattning bör statliga organ inte heller i fredstid tilldelassädana uppgifter. Detta hindrar dock inte att myndigheterna bedriver försvarsupplysning.Verksamhet som direkt syftar lUl att stärka försvarsviljan bör förbehållas depolitiska partierna och andra icke-statliga organ. a. gör härCentralförbundet och försvar och de frivilliga försvarsorganisationernaen värdefuU insats.