prot · FW0963 · 1973-12-31 00:00:00 — Jag måste säga, herr talman, att jag har svårt ja,myckel svårt atl förslå hur departementschefen som tydligen inte ärnärvarande av det föreliggande materialet kan dra bara den enda slutsatsen,att de skäl som föranledde den inledda försöksverksamheten nu med änstörre styrka talar för atl förbud även fortsättningsvis "vid behov börbeslutas i syfte att nå den trafikseparering och Irafikreglering som undervissa förhållanden är påkallad av hänsyn tUl trafiksäkerheten". Jag finnerdel närmast uppseendeväckande att departementschefen inle har mer att kommamed. Jag har emellertid minst lika svårt atl förstå altutskottets majoritet har kunnat göra så begränsade iakttagelser. Som ell eko,kan man säga, konstateras i betänkandet att förbud bör införas vid behov, altförsöksverksamheten bör utvärderas och ytterligare noggrant prövas och tycksdet mig, med viss belåtenhet atl man erfarit att ansökningar om dispens omförbudet bevihas i myckel stor utsträckning. Som jag redan har sagt och ävenanfört i motionen har jag stor förståelse för näringsUvets behov av en varsamoch försiktigt genomförd reform, men jag kan absolut inte förslå den tvekan -för atl inte säga oviha - som präglar betänkandet, en tvekan eller en oviljaall klargöra för lastbilsnäringen atl den tid är nära då det bUr etl totaltförbud mot att med yrkesmässig, tung trafik lägga beslag på våra gemensammavägar till förfång för privalbilisternas krav på rimlig framkomlighet och rimhgtrafiksäkerhet. Jag tycker atl del hade varit mer jusl atl genom ettprincipbeslut förhindra att bilägarna, dvs. åkarna, invaggas i falskaförhoppningar om att de skall kunna fortsätta som hittUls även . a. genom denna motion under debatt ställdaproblemet är, herr talman, synnerligen allvarligt. På sina håll, bl. a. i Tyskaförbundsrepubli-ken, har man insett detta och där råder ett sådantförbud som avsesi motionen. Jag är väl medveten om atl förslaget kommer att röstas ner med stormajoritet, vilket enhgt min mening är ett belägg för dels räddhåga, delsbristande insikt om de uppenbara vinster som det föreslagna förbudet skullemedföra. Jag ber, herr talman, att få yrka bifall tUl reservationenav i Kristenhamn. Återigen behandlar ett ärende somgäller en näring som har debatterats väldigt mycket i kammaren på sistone.Återigen vUl man göra ell ingrepp i den tunga yrkesmässiga trafiken. I trafikutskottets betänkande nr 9 behandlas även motionen1591 som jag har väckt i anledning av den här propositionen. Det finns inlenågon reservation tiU förmån för motionen mina egna partikamrater har inleheller funnit motionen behaglig. Jag tror inle alt del är någon oviha frånutskottels sida, snarare en okunnighet, som gjort all man inle har opponeratsig mot propositionen. Det brukar annars i denna kammare finnas de som höjersina röster för atl man inle skaU göra inskränkningar för den enskildeindividen och mot den fria företagsamheten. När beslutar en beskattning som innebär atl detskall kosta si och så mycket pengar att ha någonting och del kostar ganskamyckel pengar att äga och använda ett tungt lastfordon och sedan säger all"du får inte använda det här mer än på de och de tiderna", då tyckerjag alt inte har handlat just. borde i så fall rimligtvistidigare ha meddelat detta. Anledningen till propositionen är all man vill inskränkatrafiken med lunga fordon på vägarna vid större , exempelvismidsommarhelgen, och under veckosluten vid semesterperioderna. Låt mig då säga all ioktober besöktes av presidenten i Internationella transportunionen- IRU - och generalsekreteraren yttrade då bl. a. atl man i hade konstateratatt dödsolyckorna pä vägarna fortsätter all öka trots helgförbud för den tungatrafiken: "Talet om trafiksäkerheten skiUle komma att öka markant, om manbara fick bort lastbilarna över helgerna är bara en förevändning för att skyddajärnvägen. Vi har också sagt detta tUl kommunikationsdepartementetsrepresentant vid vårt möte med honom." Detta gällde alltså där det nu sades atl manhade fått bättre trafiksäkerhet på vägarna efter införandet avhelglrafiksförbudel. Man har uppenbarligen i en längre erfarenhetän i när det gäller temporärt förbud för tunga lastbUar. Utskottet skriver nu att vi 1974 kommer att övergå tillkilometerbeskattning och att det därför inte skulle finnas anledning attinföra en skattereslilulion. Vidare hänvisar utskottet tUl all en sådan skullemedföra en tung administrativ apparat. Jag anser att det knappast får vara enmotivering i sammanhanget att det blir en administrativt tung apparat; när viredan brottas med en byråkrati som är väl känd, borde man i ett sådant härsammanhang, där det gäller ett rättvisekrav, inte Vissa inskränkningar i tiafik med tyngre lastfordon 10 protokoU 1973. den 5 aprU 1973 Vissa inskränkningar i trafik med tyngre lastfordon avskärmar sig alltmer från de demokratiskasynpunkterna, och jag kan, herr talman, inte ansluta mig tiU att det införsfler och fler förbud som medför kostnader för de näringsidkare som drabbas ochsom har tUlstånd att bedriva sin verksamhet. i åberopade en artikel i en avvåra kvällstidningar. Man kan naturligtvis ifrågasätta trovärdigheten i vad enkvällstidning skriver, i detta fall t. ex. uppgiften om avstånd mellan dessa fjärrfordon. Jag upplever del i stället så att många privalbihsler anser atljust yrkeschaufförerna är gentlemännen i trafiken och föredömen när det gällerall uppträda på vägarna. Jag kan i och för sig förstå alt går ut på all denna trafik skall tas bort; det är en näring somutövas av privat företagsamhet och som av den anledningen skulle kunna försvinna.Men i ett annat avseende kan jag inte förstå argumentering. Idet land som är beläget på andra sidan och kaUas , där herrMagnusson har sin ideologiska hemvist, har man faktiskt alltmer utökat dentunga trafiken. Efter önskemålen skall man tillverka 150 000 lastbilar om året.Det bör väl komma all öka den tunga trafiken, och det kan knappast åberopas avherr i detta sammanhang. åberopade atl privalbilisterna drar in myckelpengar till statskassan. Man borde i detta sammanhang kanske också la hänsyntill vad den yrkesmässiga trafiken betalar i avgifter tUl statskassan. Med det anförda ber jag atl få yrka bifalllUl motionen 1591. Jag ber atl tUl i störstakorthet få säga följande: Trots den tyske av honom åberopadegeneralsekreterarens uttalande om olycksfallsfrekvensen tUlåter jag mig atlvidhålla min uppfattning. Jag skall ärligt erkänna atl jag tror betydligt merpå och på innehållet i hans proposition än på den för mig okändelastbilsägande tysken. HerrMAGNUSSON i Kristmehamn (vpk): Artikeln i får väl gälla för vadden är. Jag vill ändå påminna om att det rätt ofta förekommer insändare i våratidningar som pekar på just de problem som togs upp i denna artikelserie iExpressen. Jag tror därför att den är ganska aUmängiltig för hur mångamänniskor upplever förhållandena. Alt jag skuUe kämpa för ett förbud mot tung trafik underhelgerna och veckosluten för alt försöka motverka den privata företagsamhetenär ett alldeles orimligt påstående. Jag vill i det sammanhanget påpeka attstaten ju är den största åkeriägaren i detta land. Förhållandena i är något annorlunda. harinte samma privatbilstrafik som vi. Jag är säker på att dettaland får detta ställs inför samma problem och kommer atl vidta de åtgärder somblh nödvändiga för all komma till rätta med dem. HerrKOMSTEDT (m) kort genmäle: Först vill jag mycket kort säga lUl herrMagnusson i , att jag vel alt förhållandena i är heltannorlunda på alla punkter. brukar i denna kammare alltid vara den somföreträder den privata företagsamheten och talar mycket varmt för den. Men nuhelt plötsligt har kommit till den uppfattningen alt han litarmycket mera på . Del må i så faU få göra. den 5 aprU 1973 Vissa inskränkningar i trafik med tyngre lastfordon i (fp): Del är av intresse för den som skallföreträda utskottets synpunkt i denna fråga atl lyssna till det inbördes krigsom har brutit ul meUan dem som inte vill ansluta sig lUl utskottetshemställan. Bakom utskottets hemställan står 14 av utskottets 15ledamöter, och hemställan går helt enkelt ut på att utskottsmajoritelen anser,all del är lämpligt att man också fortsättningsvis har förbud mot tung trafikunder vissa . Kommunikationsministern hade bett atl få reda på omriksdagen anser atl detta är lämpligt. Utskottet förklarar alt det anser så. Utskottet framhåller all det har varit enrelativt begränsad försöksperiod. Därför säger utskotlsmajoriteten alt denfinner det angelägel atl en uppföljning och värdering av ytterligareerfarenheter sker innan man tar en mera genereU slällning lUl vilken omfattningdessa förbud skall ha. Det är väl en gammal god regel. Del finns alltså sympatier för att man skaU ha förbudunder de då det är motiverat av trafiksäkerhelsskäl och förframkomligheten. När utskottet gjort denna bedömning har utskottet - det kanjag säga liU varit av den uppfattningen alt del är fuUt ienlighet med de demokratiska principer som råder i detta land. Vi har inom ulskoltel inte ansett del vara motiverat , därför atl det blir ell förbud för långlradarlrafik under vissa ,skaU ge en återbäring av automobilskatl motsvarande dessa mycket korta lidsperioder.Hittills har man ju betalat automobilskatl oavsett hur mycket bilen används,men fr. o. m. nästa är tUlämpas den nya kilometerskatten och därmed finns delytterligare skäl all avslå motion. Utskottet har också påpekatden stora byråkratiska apparat som i detta fall skulle behövas. atl vi, eftersom vi har byråkrati förut, lika gärna kan ha lilel mera.Utskottet har nog en känsla av atl man bör begränsa byråkratin så myckel sommöjligt. Utskottet har försökt göra en avvägning meUanprivalbUismens och nyttobilismens intressen. Vi har inte, som , kunnat se denna fråga uteslutande från privatbUislernas synpunkt. Vi fårinte glömma att åkeriverksamheten är en samhällsnyltig företeelse, som ärförtjänt av uppskattning och inle av angrepp. Jag yrkar bifall tUl ulskollets hemställan. HerrMAGNUSSON i (vpk): i var vänlig somvanligt och föranleder mig inle all göra något längre inlägg, men jag tyckerändå alt jag bör påpeka alt när man diskuterar den här frågan så måste manockså den S aprU 1973 Vissa inskränkningar i trafik med tyngre lastfordon tänka påden framtida trafikutvecklingen. Vi väntar en ökad lastbUstrafik under1970-talet Ukaväl som vi väntar en ökad personbilslrafik. Vi får naturligtvisen ökad personbilslrafik under veckoslut och , och det hgger i sakensnatur att många oerfarna personbilsförare hör till framlidsbilden. Liksom herrLevin vill jag nog mena alt delta problem måste vi förr eller senare ta hänsyntill och hka bra först som sist. Jag tror atl trafikolyckorna annars kommer attöka. Sedan vUl jag gärna säga att jag inte ser på fråganuteslutande utifrån privatbUismens intresse, utan jag ser den som etltrafiksäkerhetsproblem. Utsikterna verkar dystra om man tänker på denutveckling som kommer. Och i propositionen har det ju ändå sagts att man görundanlag för nyttotrafik som är av speciell karaktär. Jag är övertygad om atl vi förr eUer senare kommer att fåta slällning tUl hela detta trafiksäkerhel.sproblem, och jag tycker också attvi här visat på ett sätt atl föra över tunga transporter tUl andra ochmiljövänligare trafikmedel. Utskottets värderade ordförande sade atl manär beredd att genomföra en temporär åtgärd när nu kommunikationsministern harkommit till och frågat om det är lämpligt att införa begränsningar itrafiken med tyngre fordon. Men kanske även i haruppmärksammat all när man räcker departementen ell finger så brukar de heltplötsligt la hela handen. Det borde kanske föranleda även trafikutskottet attförsöka stämma i bäcken och inle gå med på vad jag anser inte är en rimligåtgärd. Det är inte rimligt, säger utskottets ordförande, atlmedge skalleresli-lution därför atl det kommer ett nytt skattesystem. Atl delkommer ell sådant nämnde jag också i milt inledningsanförande. Men jag tyckerinte alt utskollsordförandens motivering räcker lUI: bara för att vi skall fäett nytt skattesystem skall man alltså tillåta en orättvisa mot en vissyrkeskår. Man beskaltar ett visst antal företag hårdare bara därför alt manskymtar etl annat system . Det handlar om mellan 500 och 1 000kronor per ekipage i fasta skattekostnader under den här liden. Det är inle såförfärligt små pengar, även om vi oftast rör oss med större summor här ikammaren. Jag är helt ense med ulskolletsordförande om all vi skall försöka medverka till en begränsning av byråkratin,men det är konstigt atl man skaU försöka begränsa byråkratin just i det fall dådet gäUer en orättvisa som drabbar en viss kategori i samhället. Jag vUl ocksåpeka på alt vi har faktiskt ett behov av nyttotrafik i det här landet. Och vihar kanske större behov av den än av den alltmer tilltagande privatbilismen. Först ett par ord tiU . Även omman som jag brukar företräda del enskilda näringslivets intressen, behöver maninle vara så mjuk i ryggen att man utan vidare godtar en okänd tyskåkerirepresenlanls utsago. Inte heller behöver man avslå från alt förordaåtgärder för atl begränsa olycksfrekvensen på grund av att lastbils- näringenbetalar stora skatter till del allmänna. Det var etl obehagligt inlägg, och detvar inle värdigt . TiU utskottets värderade herr ordförande vUl jag sägaföljande: Jag har inle förordat någol idiotstopp. Jag är fullt medveten om bådeatl en reform måste genomföras varsamt och successivt och att möjligheter tilldispens för väsentliga och verkligt viktiga transporter måste kunna ges och börges. Men är jag på det klara med att de olägenheter som ett förbud nuskulle medföra särskilt i ett övergångsskede väger mycket lätt vid en jämförelsemed de stora fördelar som uppnås från framkomlighetssynpunkl, slilagesynpunktoch givetvis framför allt från säkerhetssynpunkt, om förbudet mot de tyngstatransporterna genomföres. Opinionen bland riksdagsledamöterna svarar nog intehär mot den allmänna opinionen. Man är inte i takt med tiden här i kammaren,men jag gläder mig ändå åt alt med visshet kommer en ändring tUl stånd inomnågra få år. Låt mig tUlägga, herr talman, att kommunikationsministerni på en enkel fråga svarade alt han för sin del var belåten med defrivilliga överenskommelser om begränsad trafik med tyngre fordon som dågällde. Hans belåtenhet var likväl inte större än att han året därpå förordadeförbud mot ifrågavarande trafik under vissa . Han insåg då att man måstetiUgripa förbud, och han har också i proposition tiU årets riksdag vitsordatatt förbudet gav ett klart bättre resultat än s. k. friviUiga överenskommelseroch rekommendationer. Det torde därför inte dröja särskilt länge innan man inomdepartementet inser lämpligheten och behovet av att gå vidare på den inslagnavägen och medverkar lUl ett i det närmaste totalförbud mot tyngre trafik underalla årets och under veckosluten. Vissa inskränkningar i trafik med tyngre lastforion HerrGUSTAFSON i (fp): i tror atttrafikolyckorna kommer atl öka. Till det vill jag säga atttrafiksäkerhetsaspeklen kommer att vara avgörande när Kungl. Maj:t beslutar omomfattningen av förbudet. Om bilarna får slå stilla under vissa bör manenligt fä en återbäring på automobUskatlen. Men det kan ju tänkasatt följden av förbudet under vissa blir att man utnyttjar bilarna meraunder de andra veckodagarna. Det finns flera stora företag som genomrationaliseringsålgärder uppnår detta. I så fall skall de enligt inle ha någon återbäring; de kanske utnyttjar bUarna hka mycket,fast delta sker under veckans andra tider. Men den saken behöver vi inte tvista om, därför alt redanfrån införes en kUometerbeskallning. Utnyttjar man bilenmer kommer man alt få betala mera i skatt, och utnyttjar man den mindre blirskatten lägre. Därmed är det syfte tillgodosett som inte kan tUlgodoses mednuvarande system. SkUlnaden mellan och oss övriga är väl atlvi anser detta vara en rimlig åtgärd, medan anser all införandelav etl helgförbud icke är en rimlig åtgärd. den 5 aprU 1973 Vissa inskränkningar i trafik med tyngre lastfordon HerrKOMSTEDT (m): Apropå senaste inlägg måste jagsäga att om opinionen är sådan alt vi skall förbjuda tung trafik, må dennakammare lagstifta om detta. Men låt oss först lagstifta om ett förbud i ställetför att gå den omvända vägen och bestämma vUka avgifter vi skall ålägga jusldenna yrkeskategori. När vi väl gjort detta, bestämmer vi om vissabegränsningar för trafiken. Antag att ett statligt företag tUlverkar bilar iblandhar man gjort det och även säljer dem och köper en sådan. Nästavecka kommer man och säger alt inle får köra med den där bUen. Jagundrar hur reaktionen från då blir. Säkerligen inte så positiv som idet här fallet. i säger atl man kan utnyttjabilarna effektivare andra dagar. Jag undrar vad egentligenmenar. Han har ju också varit med här i kammaren när vi diskuterat arbetstidero. d., och han vet att man på grund av detta inte kan använda fordonen hur somhelst, ulan alt man är hänvisad tUl alt använda dem under normal arbetstid.Därför kan man inte utnyttja bUarna mera under andra veckodagar. Atl vi betalar skaller och avgifter för ett fordon innebäratt vi får använda fordonet , närhelst vi önskar. Då kan maninte komma i efterhand och säga att vi inte får använda fordonet vissa lider. Det borde vara ett omvänt förhåUande. Först borde vidiskutera när man skaU få använda fordonen och därefter bestämma avgifterna.Jag upplever all man lurar människorna i del här fallet. HerrLOTHIGIUS (m): Efter den här diskussionen skulle jag baraviha tillägga ett par saker helt kort. Från moderata samhngspartiet väckte vi en motion medanledning av alt kommunikationsministern ville höra uppfattning iden här frågan. I motionen framförde vi vår uppfattning alt vi var medvetna ombetydelsen av alt man hade en försöksverksamhet på det här området och vidsärskilda, stora såg till att nyttotrafiken fick inskränka sinverksamhet till båtnad för fritidstrafiken. Men vi ville också anmärka atl vårtland har ett mycket högre kostnadsläge än de flesta andra länder. Det är föross en nödvändighet alt se till alt vi producerar så mycket som möjligt ochskapar ett konkurrensläge som är så bra som möjligt, och transporterna är enviktig del av detta arbete. Därför förvånar del mig htet när framför sinateser. Han borde vara medveten om hur samhället fungerar. Han säger att människorna i gemen här i landet, som ser destora tågen av lastbilar gå på vägarna, inte accepterar detta ,därför att fritidsbihsmen då skall mera göra sig gällande. Men under sådanaförhållanden, , måste vi som ansvariga för den situation vi har ivårt land försöka upplysa de människor som sitter i sina fritidsbilar och talaom för dem att denna lastbilstrafik i viss omfattning är nödvändig för att viskall behåUa vår standard, eftersom kommunikationerna spelar en såbetydelsefull roll. 1 utskottet har vi följt utskottets hemstäUan därför altulskoltel varit moderat i sin uppfattning och sagt alt man skall fortsättadenna försöksverksamhet. Men jag tycker nog att vi skall ha litet mera råg iryggen och tala om för människorna hurudan situationen är. Del viUjag alltsåsäga även tUl , som i allmänhet talar tiU försvar för svenskföretagsamhet. Sedan några ord tiU min vän . Jag lyssnadejusl pä i TV när han diskuterade förutsättningar iförhållande tUl andra länder och lUl Västerlandet. Han sade att produktionen ärdel viktigaste - del är det viktigaste för oss att skapa en hög produktion ochgoda arbetstiUfäUen för människorna i vårt land. Det, , arbetar vi också för här i landet.Därför måste fritidsintressena ibland få vissa inskränkningar, och del måste vitala om för människorna. Vi måste göra en riktig balansering i dessa frågor. den S aprU 1973 Vissa inskränkningar i trafik med tyngre lastfordon Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs på bifall tiU dels utskottetshemstäUan, dels reservationen av i , och förklaradesden förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes föhandevoteringsproposilion: Den som vUl atl kammaren bifaller trafikutskottets hemstäUan i betänkandetnr 9 punkten 1 röstar ja, den del ejvill röstar nej. Vinnernej har kammaren bifalht reservationen av i Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr i begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparal. Denna omröstning gav följande resultat: () anmälde atl han avsett att röstaja men av misstag nedtryckt nej-knappen. Propositioner gavs på bifaU flU dels utskottets hemstäUan,dels motionen nr 1591 av herrar Komstedt och Clarkson, och förklarades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan votering upplästes och godkändes följande voteringsproposilion: den 5 aprU 1973 Vidgade möjligheter tiU lån från stadshypoleksförening Den som vill att kammaren bifaller Irafikulskollets hemstäUan i betänkandetnr 9 punkten 2 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifalht motionen nr 1591 av herrar Komstedt Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr begärde rösträkning verkstäUdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav föhande resultat: (vpk) anmälde althan avsett att rösta ja men av misstag nedtryckt nej-knappen. Utskottets hemstäUan biföUs. § 13 Vidgade möjligheter till lån frånstadshypoleksförening Föredrogs näringsutskotletsbelänkande nr 23 i anledning av motioner om vidgade möjligheter tiU lån frånstadshypoleksförening. 1 detta betänkande behandlades motionerna 1973:1448 av m.fl. (c) vari hemstäUts atlriksdagen hos Kungl. Maj.t skulle anhåUa om översyn och åtgärder så attbestämmelserna angående reglerna för stadshypoteksinslilutens kreditgivningför bostadsändamål ändrades i enhghet med vad i motionen anförts samt 1973:1456 av m. fl. (c) vari hemstäUts atlförordningarna om stadshypotekskassa och om stadshypoteksföreningar ändradesså alt låneverksamhet fick bedrivas utanför hälsovårdstälorl. Utskottet hemställde att skulle avslå motionema1973:1448 och 1973:1456. Reservation hade avgivits av herrar Regnéll (m), Börjessoni Glömminge (c), i (fp), i (c), ()och Hovhammar (m) som ansett att utskottet bort hemställa, atl med bifaU liU motionerna 1973:1448 och1973:1456 hos Kungl. Maj:t skulle anhåUa om översyn av reglerna förstadshypoleks-föreningarnas kreditgivning i enhghet med vad reservanternaanfört. i Glömminge (c): Jag skaU säga några ord om den reservationsom är fogad vid näringsutskoltels betänkande nr 23. Den är undertecknad avcenterpartiels, och representanter i utskottet. och viyrkar där bifall tiU motionerna 1448 och 1456. De har under aUmännamotionstiden avlämnats dels av m. fl., dels av m. fl. Idessa motioner hemställs om ändring i bestämmelserna förstadshypoteksföreningama och andra bostadsfinansierade kreditinstitut, vilkaunder nuvarande förhållanden inte kan lämna krediter för lån i bostäder, därhälsovårdsstadgans särskilda bestämmelser för hälsovårds-tätort inte gäller. Dessa bestämmelser hindrar i stor utsträckningbostadskomsumenler-nas fria val omkring tätorter och städer. Även utanförhälsovårdslätort kan del föreligga ganska stor efterfrågan på tomter och behovav renovering av äldre fastigheter. Del finns utanför sådana hälsovårdstälor-terfastigheter, som är myckel lämpade för alt rustas upp och belånas förbostadsändamål. Det kan vara en mangårdsbyggnad på en tidigarejordbruksfastighet, men del kan också vara fråga om andra fastigheter som ärlämpade för bostadsändamål. har visserligen av regeringen fått iuppdrag atl se över denna långivning i vissa avseenden, men vid enkel fråga iriksdagen 1972 har finansministern ullalat atl han inte ansåg atfnågot behov avlättnader i ifrågavarande lånebeslämmelser förefanns. Han angav också atl man,om sådana lättnader skulle genomföras, finge ändra bestämmel-erna angåendehälsovårdslätort. Enligt vad vi har förstått skulle man på bankhåll numeraanse atl det borde kunna flnnas möjligheter atl inrymma belåningen för de här bostädernasom avses både i motionerna och reservationen.