prot · FW09146 · 1973-12-31 00:00:00 — När vi t. ex. detta år omvandlademoderskapsförsäkringen till en föräldraförsäkring, så talade vi just om att denomvandlades och inte om att en försäkring försvann och en ny kom i stället. Vadsom händer är alltså att folkpensionsavgiften omvandlas till ny typ av avgift. Den reform som vi kommer att besluta kan vi slutligen sesom en skattereform. Det är en reform som av löntagarna kan uppfattas som enskattesänkning. Folkpensionsavgiften finns ju med på skattsedeln, och mångaupplever det som om de kommer att få en skattesänkning på I om åreteller mera. Och som skattereform är detta också en tänkbar väg ur ettkorttidsperspektiv. Viktiga skatteproblem förbhr emellertid olösta.Marginalskatterna är lika besvärliga som förut, och det blir nödvändigt attnästa år komma med en ordentlig skattereform. Det är inte bara vi inomfolkpartiet som säger detta, utan det sägs också från andra partier och frånlöntagarorganisationernas sida. a. har TCO-chefen i ettintervjuuttalande i dagens tidningar sagt just detta att den centralaskattefrågan, som snart måste lösas, är en marginalskattereform. Alltså: Det behövs en ordentlig skattereform det kaninte fortsätta som med årliga detaljjusteringar. Vi har accepterat huvudlinjerna i den här reformen som enkorttidslösning. Men på några punkter råder delade meningar också när detgäller utformningen av en korttidslösning, och jag skall kort beröra dereservationer som finns i utskottets betänkande. Jag kan göra det kort bl. a.därför att jag på många punkter har samma mening som . Vi tycker att det är fel att den här omläggningen inteomfattar egenföretagare och fria yrkesutövare. De behöver ju också i många fallen påtaglig standardförbättring, precis som löntagarna, och de borde ha kunnatfå det på samma vis som löntagarna. Vi har därför sagt att reformen borde hautformats pä sådant sätt att egenföretagare och fria yrkesutövare inte skallbetala den här nya socialförsäkringsavgiften. Vi kan heller inte utan vidare acceptera regeringensförslag om underlaget för att beräkna den nya socialförsäkringsavgiften. Vimåste se denna reform i dess sammanhang med utvecklingen på en rad andra områden,t, ex, den allmänna arbetsgivaravgiften, den i många fall pressade lönsamheteninom näringslivet, den besvärande arbetslösheten och de ökade kostnaderna förarbetskraft som denna omläggning betyder. Vi menar därför att man borde funderaöver om och i vilken omfattning det skulle vara möjligt att göra avdrag medvisst belopp när socialförsäkringsavgiften räknas fram, så att de mindreföretagen säg upp till fem anställda - inte skall behöva vara med och betaladenna socialförsäkringsavgift. Jag tror att det skulle vara av betydelse inteminst för löntagarna och för sysselsättningen inom de mindre företagen, om vikunde utforma socialförsäkringsavgiften så att just de små företagen intekommer med i bilden. Den här reformen får effekt inte bara för företagarna ochlöntagarna utan också för ideella organisationer och för kommunerna. Undersenare år har det genomförts flera reformer som har påverkat de ideellaorganisationernas arbetsförutsättningar. Jag kan t, ex, nämna den allmännaarbetsgivaravgiften. tillkommer en ny sak, en socialförsäkringsavgift, ochden betyder en ytterUgare börda och ytterhgare problem för de ideellaorganisationerna och deras arbete. Vi menar att det blir nödvändigt att göranågot för att de ideella organisationerna skall kunna fortsätta sitt värdefullaarbete samt att detta måste göras , inte skjutas på obestämd framtid. Självfallet får reformen också effekter på den kommunalaekonomin. Den aspekten kommer senare att beröras i ett inlägg av iUmeå, varför jag nu bara vill notera att vi reservanter i utskottet har denbestämda uppfattningen att staten inte får vältra över kostnader på kommunerna,så att kommunalskatten måste höjas eller så att utrymmet för andra insatserminskas eller försvinner. Finansministern säger i propositionen, att näravtalsförhandlingarna är slutförda skall han med kommunförbunden diskuteradessa åtgärders effekt på den kommunala ekonomin. Jag har inte alls sammatilltro till den formuleringen som . Jag tycker att den är mycketoklar. Den innehåller inga löften utöver detta att finansministern skalldiskutera med kommunerna, sedan avtalsförhandlingarna är slutförda. Vad dediskussionerna kommer att innebära har inte utsagts. Vi vill att riksdagenklart skall säga ifrån att kommunerna skall ha kompensation. Det har tidigarevisat sig vara nödvändigt att säger ifrån, ibland inte bara en utanflera gånger. Vidare berör vi i utskottets betänkande också ett parskatteaspekter, nämhgen inflationsskydd i skattesystemet och samordningenmellan skatter, avgifter och bidrag. Vi säger än en gång att 1972 årsskatteutredning måste få tilläggsdirektiv, så att den kan pröva frågan ominflationsskydd i skattesystemet. Det är en av de mest centralaskattereformerna, som vi måste ta itu med, och den får skatteutredningen intesyssla med. Vi vill få en redovisning av de samlade effekterna avskatte- och bidragspolitiken. Mänga av problemen gäller just samordningeneller, rättare sagt, den dåliga samordningen meUan skatter och bidrag. Det ärnödvändigt att vi i vårt reformarbete tar hänsyn till båda dessa aspekter. Sluthgenvill jag peka på en formulering i proposition 144 som jag Slopande av folkpensionsavgiften, m. m. 7 protokoll 1973. Slopande av folkpensionsavgiften, m. m. tycker attvi inte utan vidare kan acceptera. När det gäller den framtida utformningen avfolkpensionen sägs det att det bhr anledning att återkomma till frågan omavgifter för pensioneringen. Finansieringen av framtida pensionsreformer"torde få ske genom en utbyggnad av arbetsgivarnassocialförsäkringsavgift", heter det. Det är mycket möjligt att man skallvälja den vägen. Men bör inte i förväg besluta om hur kommandereformer på pensionsområdet skall finansieras. De besluten bör fattas när förslagentill reformer läggs fram, när man får se vad de kostar och kan prövaalternativa finansieringsvägar. Uttalanden som binder framtida reformersfinansiering bör inte göra . De skall göras när besluten fattas. Dessutom tycker jag att formuleringen visar, med vilkenbrådska man har hanterat denna fråga. Det kan knappast vara regeringens meningatt man skall finansiera t. ex. en pensionsålderssänkning inom ATP-systemet meden utbyggd socialförsäkringsavgift, utan sådana reformer skall väl, Uksomhittills, finansieras genom ATP-avgifter. Det finns för övrigt en rad exempelpå hur bråttom man uppenbarligen har haft när man skrivit denna proposition.Ett annat exempel är det särskilda pensionstillägget till folkpensionärerna,vilket fått en rätt märklig konstruktion. Min slutsats är alltså att den här reformenkan vara tillfredsställande sedd ur korttidsperspektiv, sedd som en reform för1974 eller i varje för . Men det är nödvändigt att fåtill stånd mera långsiktiga och varaktiga lösningar inom vår skatte- ochsocialpolitik. Det är nödvändigt för löntagarna, för företagen, för stat ochkommun. Därför måste vi gå vidare med en ordentlig skattereform ochförändringar av vår socialpohtik. Jag yrkarbifall till reservationerna 1, 3, 4, 5, 7 och 8. I detta anförande instämde herrar i , Sellgrenoch i (samthga fp). I detta anförande instämde herrarJonsson i , och i (samtliga fp). HerrOLSSON i (vpk): Jag känner mig tvungen att böqa med enkommentar till anförande. Det är mycket riktigt att vpk hävdatatt den socialförsäkringsavgift som flyttas över på arbetsköparna inte skallvara skäl till någon återhållsamhet i avtalsrörelsen. Men detta är inte någonfråga som direkt kommer att ligga på bord, utan den meningen är ettuttryck för vår allmänna uppfattning i dessa frågor. påstår att vigör löntagarna en björntjänst genom att hävda den meningen. Jag tror inte atthan har någon större möjlighet att bli trodd på den punkten, men uttalandetmåste ändå kommenteras, därför att det innebär kort sagt att krav om högre lönskulle vara samma sak som att göra björntjänster åt lönearbetarna. Det är ingenmening med att ta upp någon större debatt kring den frågan på det sätt som herrRingaby här framställt det hela, men oavsett vilken ideologi man bekänner sigtill borde man inse att krav om högre lön också gynnar lönearbetarna. Däremothar tagit hänsyn till arbetsköparna, och det gör dei linje med sin ideologi. När sedan kommer in på frågan omegenföretagarna visar han litet av sitt tänkesätt. Det är inte min sak attbemöta honom på den punkten - det får företrädare för regeringspartiet göra -men jag fäste mig vid en formulering i hans anförande. Han sade attegenföretagare försörjer sig på egen hand - och inte är försörjda. Jag undrarvad lönearbetarna skulle säga om det påstods att de var försörjda. Jag harjobbat under åtskilliga år och jag har alltid upplevt att jag försörjer migsjälv. Dessutom betalar vi själva de sociala förmåner som vi uppbär somlönearbetare, men det tas en omväg via arbetsköparna med ett avgiftssystem. demaskerar sig ytterligare när han kommer inpå storleken av pensionstillskottet. Han anförde helt riktigt att det är mycketstor skillnad mellan att få I i skatteUndring och att få ettpensionstillskott på . Denna skillnad är naturligtvis orättvis, ochdet tycker också folkpensionärerna. Men hans förslag är att man skall görafolkpensionen skattefri. Då måste jag fråga : Hur mycket mer får dåden folkpensionär som enbart har grundpension, pensionstillskott och eventuelltATP om det förslaget genomförs? Det var de pensionärerna som sadesig värna om! Tala om björntjänster; att genomföra det förslaget vore verkligenen björntjänst åt folkpensionärerna. Sä tiU sakfrågan. Det var inte utan att viinom kommunisterna med viss förvåning tog del av meddelandet den15 augusti - en månad före valet om regeringens avsikt att lägga fram förslagom ett extra pensionstillägg. Regeringspartiet hade så sent som avvisatvpk:s förslag om en kraftigare höjning av pensionstillskotten med en klarmotivering om att resurserna inte räckte till för mer än exakt det somregeringsförslaget i enlighet med tioårsplanen förutsåg. Vidare sades att 3procent pä basbeloppet var en väl avvägd förbättring. Vi var inte de enda somfäste oss vid sambandet mellan det framlagda förslaget om extrapensionstillskott och det förestående valet. Landets folkpensionärer drogfördel av situationen inför möjligheten av ett nyval som ju anses vara entänkbar följd av ställningen 175-175 som resultat av valutgången. Kanske fästerman ånyo förhoppningar vid sneglandet från regeringspartiets sida på den drygamiljon folkpensionärer som finns i landet och deras krav på en dräghgförbättring av levnadsvillkoren. 1 samband med förslaget om sänkt folkpensionsålder till 65år någonting som inte minst kommunisterna energiskt har hävdati - har det också talats om en kommande förbättring avfolkpensionärernas villkor. Det är naturligtvis bra, men som vi ser det måstepensionärernas standard förbättras genom en kraftig höjning av utgåendepensioner. Regeringsförslaget om ett särskilt pensionstillägg, somutgår hka till alla folkpensionärer, oberoende av den utgående pensionensstorlek, var en bekräftelse på att det är ett berättigat krav som vårt partihar rest. Vi har i tidigare debatter hänvisat till en jämförelsemellan pensionens storlek och den genomsnittliga industriarbetarlönen. Slopande av folkpensionsavgiften, m. m. Slopande av folkpensionsavgiften, m. m. konstaterasatt klyftan mellan pensionärernas standard och industriarbetarnas standardbestår. Med pensionstillskott och bostadstillägg inräknade har skillnaden ökatmed . Men jämförelsen är inte rättvisande, avdet skälet att de nominella beloppen för bostadstillägg undergår en kraftigstegring när hyrorna höjs. Dessa pengar har till stor del gått raka vägen tillbanker, kreditinstitut, monopoljättarna inom byggnadsmaterialindustrin och tillmarkspekulanterna. Räknar man om bostadstillskotten penningvärde,bhr resultatet fem tillskott ä , dvs. Inte heller den beräkningen ger emellertid ett rättvisandeutslag. Om man lägger samman ATP och pensionstillskotten, förbiser man att ATPreellt är intjänt lön. Även om dagens pensionärer i mycket stor utsträckninguppbär ringa belopp i form av ATP, innebär inte utgående pensionstillskott enreell förbättring av grundpensionen. Jag är självfallet medveten om att man på något sätt måsteeliminera tröskeleffekten, om utgångspunkten är att man skall kanaliserapensionsförbättringar till pensionärer med ringa eller ingen ATP, Just dennaproblematik aktualiserar frågan om pensionstilläggets storlek. Vi har redanfrån början hävdat att pensionstillskotten är otillräckliga och borde höjas. Vitackar nu för bekräftelsen på riktigheten av vår inställning. Från denna utgångspunkt har vi ställt förslaget om etthögre belopp för särskilda pensionstillägg. Vi har föreslagit sammaberäkningsgrunder som vi använde i vår motion vid vårriksdagens början: 5procent av basbeloppet. Det gör i stället för . Vihar i vår motion också föreslagit att det särskilda pensionstillägget skallutgå oreducerat eller lika för alla pensionstagare oavsett grundförmånens storlek.Vi hoppas att detta kan betraktas som ett frångående av det envetna nejsägeriettill de handikappades och de partiellt förtidspensionerades berättigade kravpå samma standardhöjning som övriga pensionstagare med hel grundpensionåtnjuter. Men denna fråga står nu inte konkret på dagordningen, eftersomförslag om ändring i lagen om pensionstillskott inte föreligger tillbehandling. Vi får därför återkomma. Avslutningsvis, herr talman, ett par ord som kommentartill bevekelse-grunderna för det föreliggande förslaget! När borttagandet av pensionsavgiften föreslogs föddesockså förslaget om detta extra pensionstillägg för pensionärerna som enmotsvarande åtgärd, eftersom pensionärerna inte erlägger någon pensionsavgift.Från pensionärshåll har jämförelser gjorts mellan storleken av förmånen för demsom slipper pensionsavgifter och pensionärerna. Det grundläggande för vår delär behovet av en rejäl förbättring av pensionärernas standard. Men oavsettdetta kan det inte förnekas att det finns anledning att göra även dennajämförelse. Det blir då ytterligare ett skäl till att bifalla det av ossställda förslaget. Med detta yrkar jag, herr talman, bifall till den av migvid betänkandet avgivna reservationen 2, HerrMAGNUSSON i Nennesholm (c); I socialförsäkringsutskottets betänkande nr28 behandlas propositionen 144 med förslag om slopande av folkpensionsavgiftoch införandeav en ny socialförsäkringsavgift på som debiteras arbetsgivare ochegenföretagare. representanter i utskottet har ställt sig bakom flerareservationer, och jag skall mycket kort motivera dem, I propositionen sägs att borttagandet avpensionsförsäkringsavgiften skall verka stabiliserande på lönerörelsen i höst.Det finns väl inga garantier för att effekten blir riktigt sådan: över huvudtaget är väl effekterna av propositionens förslag på både .löner och priserännu i hög grad osäkra. För de lägre inkomsttagarna bhr effekten av att man tarbort folkpensionsavgiften inte särskilt stor. Däremot kan det, om den nyasocialförsäkringsavgiften slår igenom på prisnivån, bh så att de får en mindreskattehndring men en större ökning av sina samlade levnadskostnader, 1 så faUär effekten för dessa befolkningsgrupper inte den avsedda, I propositionenföreslås ett särskilt pensionstillägg för folkpensionärerna, men man har intetänkt på att kompensera övriga grupper med mycket låga inkomster. För deras delkan den slutliga effekten av förslaget bli negativt. Vi har från sida sagt att vi stöder förslaget,men vi är medvetna om de risker som finns för de lägre inkomsttagarna. Enligt förslaget i propositionen skall inte baraarbetsgivarna påföras denna avgift på av utgivna löner, utanegenföretagare, fria yrkesutövare och andra skall påföras en motsvarande avgiftpå sina inkomster. Vi menar att detta från rättvisesynpunkt ärotillfredsställande. Småföretagen är ofta mycket arbetsintensiva de har alltsåen stor lönekostnad i förhållande till sin produktion. Det innebär att de fårhöga utgifter för eventuellt anställda i förhållande till sitt liUa företagsproduktion. Dessutom skall de alltså betala socialförsäkringsavgift på sin egeninkomst. I reservationen I, som representanter i utskottetanslutit sig till, hemställs att egenföretagarnas inkomster skall befrias frånsocialförsäkringsavgift, och jag ber, herr talman, att få yrka bifaU tilldenna reservation. Jag yrkar även bifall till reservationen 3, där vihemställer om en utredning av frågan om särskilt grundavdrag vid beräkningen avavgifts-underiaget för mindre företag inom industri, jordbruk, hantverk, byggnadsverksamhet,handel och serviceverksamhet. Man kan här tänka sig att gå olika vägar, och detbör vara utredningens uppgift att söka komma fram till vilka vägar som börväljas. En möjlighet är att införa ett basavdrag eller ett avdrag som motsvararlönen för ett visst antal anställda. Jag skall också be att få yrka bifall till reservationen 4där vi föreslår att de ideella organisationerna erhåller kompensation för denextra avgiften på , så att organisationerna icke skall behöva minskasin verksamhet på grund av denna avgift. I sin motion begärde centernkompensation för de arbetsgivaravgifter som de ideella organisationerna dåytterligare belastades med. I propositionen sägs att kommunerna skall kompenseras försina ökade utgifter på grund av denna extra avgift genom att vid de Slopande av folkpensionsavgiften, m. m. Slopande av folkpensionsavgiften, m. m. kommandeförhandlingarna 'hänsyn tas till den belastning som avgiften innebär förkommunerna och landstingen. Vi är inte helt säkra pä att utgången avförhandlingarna bhr sådan, och därför har representanter i utskottetanslutit sig även till reservationen 5, som jag härmed yrkar bifall till. Förden händelse kommuner och landsting inte får kompensation genom ett minskatlöneuttag anser vi att det klart bör sägas ifrån att kommunerna skall på annatsätt erhålla kompensation för de ökade utgifterna. Slutligen yrkar jag bifaU tih reservationen 7, där viföreslår att hos Kungl. Maj:t begär att skatteutredninggenom tilläggsdirektiv erhåller uppdrag att pröva frågan om införandet av ettinflationsskydd i det direkta skattesystemet. Vi menar att man på något sättmåste få fram ett skattesystem, som inte medför ökade utgifter för den enskildeindividen vid en eventuell lönehöjning, som bara motsvarar de prisökningar hangenom inflationen blir utsatt för. Som representant för vill jag betona, att vimåste få ett samlat grepp om bidrags- och skattesystemet i dess helhet, så attframför allt människor med lägre inkomster vid en mindre inkomstökning inte fårdenna motverkad genom minskade bidrag. Skatte- och bidragssystemet måsteutarbetas så att det inte får negativa effekter för dessa grupper. Med detta, herr talman, ber jag att få yrkabifall till de reservationer i socialförsäkringsutskottets betänkande nr 28,som undertecknats av representanter. HerrKARLSSON i (s): I socialförsäkringsutskottets betänkande nr28 behandlas Kungl. Maj:ts proposition 144 med förslag om att folkpensionsavgiftenskall slopas från och med samt om ett särskilt pensionstilläggutöver redan beslutade standard- och indexhöjningar för folkpensionärerna,vilket skall omfatta både folkpensionärer och de som åtnjuter ATP och andrapensionstillägg. Det gäller även förtidspensionärer. Slopandet av folkpensionsavgiften medför ettinkomstbortfall för staten på . Dettainkomstbortfall föreslås kompenserat med en socialförsäkringsavgift som skallerläggas av arbetsgivare och egenföretagare. Denna avgift är föreslagen till3,på löner upp till 7,5 gånger basbeloppet eller enårslön på . Det kan vara viktigt att ha detta i minnetunder den kommande debatten i denna fråga. Inom utskottet råder fullständig enighet mellan partiernaom principen att slopa folkpensionsavgiften och att införa ensocialförsäkringsavgift, och samtliga tycker att förslaget är bra avvägt.Trots denna enighet har vi fått ett antal motioner att behandla i anslutningtill propositionen. Det gäller framför allt motioner från ochmoderaterna men även kommunisterna. De tre borgerligapartierna har en gemensam policy i sina motioner, även om man tillstyrkerprincipen; man vill ha bort egenföretagarna i sammanhanget och önskar få dembefriade från den föreslagna socialförsäkringsavgiften. Självfallethar regeringens förslag tidigare varit föremål för undersök- Destora löntagarorganisationerna har tillfrågats om dessa principer, varvid detillstyrkts av LO, TCO och liksom av övriga mindre löntagarorganisationer.Man har framhållit att man kommer att ha detta i åtanke, då man senareframlägger sina förslag. Det innebär självfallet en viss återhållsamhet frånlöntagarorganisationernas sida. Därför är det litet egendomligt att framför allt deborgerliga partierna nu begär att egenföretagare och mindre företag skallbefrias från denna socialförsäkringsavgift. Det finns, såvitt vi inomutskottsmajoriteten kan se, inget skäl för detta. Man vill inte bliav med folkpensionen som ju skall betalas med denna socialförsäkringsavgift,utan man vill vältra över avgiften på andra. Det bhr ungefär 200 miljonerkronor som på detta sätt skulle få betalas av andra löntagare. Man gör här enkoppling mellan ersättningen för arbete och dessa försäkringsavgifter. Det gårinte att bortse ifrån att detta till viss del kommer att påverka löntagarnasmöjligheter till direkta löneökningar. Detsamma blir förhållandet föregenföretagarna. Vi vill alltså från utskottsmajoritetens sida avvisa demotioner som syftar till att befria egenföretagarna frånsocialförsäkringsavgiften. Det finns också andra förslag som har nämnts här idebatten, t, ex, att man skall ha ett garantibelopp i botten - motsvarande femarbetstagares årslön eller - som också skulle befriasfrån socialförsäkringsavgiften. Likaså vill man i en motion ha en gUdande skalai fråga om socialförsäkringsavgiften för mindre företag, med upp till 50 anställda.Vi kan inte finna något skäl för detta. Man kan väl inte utgå från att allasmåföretagare och alla egenföretagare är låginkomsttagare och har detbesvärligt ställt. Det är inte företagets storlek som är avgörande i dethänseendet utan helt andra faktorer, Alla skall självfallet vara med och betaladessa socialförsäkringsavgifter i förhållande till de normer som gäller. En annan fråga som tagits upp och som berörts i debattengäller de ideella organisationerna. Självfallet är aUa intresserade av att dessaskall ha ekonomiska möjligheter att verka, men vi tror inte att dennasocialförsäkringsavgift påverkar deras arbete nämnvärt negativt, I enutredning, föreningsskatteutredningen, har dessa frågor tagits upp. Vi avvisaralltså även den motionen. Så har här talats om kommunerna och deras engagemang idessa avseenden. Det är riktigt, som har påpekats i debatten, att det ipropositionen står att man kommer att ta upp en diskussion med när avtalen är slutna mellan arbetsgivarna ochlöntagarorganisationerna för att då se vad som skall kunna göras. Frånutskottsmajoritetens sida menar vi att denna fråga redan i inledningsskedet äruppmärksammad av kommunförbunden och kommer att åtgärdas i den mån man frånorganisationernas sida bestämmer det nödvändigt, 1 vpk-motionen yrkas att det särskilda tillägget, somskall utgå till pensionärerna, skall höjas från föreslagna påbasbeloppet till . Det innebär en utgiftsökning för staten på ungefär240 . Det råder inga delade meningar mellan vpk och oss övrigaom nödvändigheten av en ekonomisk förstärkning för folkpensionärerna. Slopande av folkpensionsavgiften, m. m. Slopande av folkpensionsavgiften, m. m. har skettvarje år, och har vi fattat beslut om standardtilläggsökningar ochökningar i förhållande till kostnadsstegringarna. Tillsammans med den nu ipropositionen föreslagna ökningen blir det för ensamståendepensionär och för ett pensionärspar.