prot · FW0960 · 1973-12-31 00:00:00 — Är 1967 fick dåvarande medicinalstyrelsen i uppdrag attutarbeta riktlinjer för en allmän hälsokontroll av fyraåringar byggd påfrivillig anslutning. Det blev sjukvårdshuvudmännens sak att effektuera uppdraget,och avsikten var att man skulle sätta i gång 1969. Fram tUl nu har emellertidbara en liten del av fyraåringarna ur årskullarna därefter blivit kallade tUl undersökning,även om andelen har ökat något . Av 123 000 fyraåringar kallades år1971 ca 35 000, och endast 27 000 fick genomgå den fullständiga undersökningsom förutsatt. Flera landstingsområden har över huvud tagelinte alls kommit i gång med verksamheten. Del är intressant att se på hur många av barnen man harupptäckt avvikelser, som innebär atl de skulle behöva någon form av vård eflerundersökningen. Del var fallet med mer än 11 000 eller nära hälften av deundersökta barnen. All fyraårskonlrollen inte kommit längre sägs bero påläkarbrist. Det är säkert rikligt, även om det kanske inte är hela sanningen. Utskottet redovisar som svar på motionen 653, som jagsjälv jämte flera andra står som undertecknare av, att nuutsänt ett cirkulär om anmälan av förlossningar lUl barnavårdscentral och atlriksskatteverket meddelat föreskrifter om atl aviseringar frän folkbokföringentUl barnavårdscentral skall göras beträffande flyttningar etc. av barn . Alla barn skall alltså automatiskt komma in i 6 protokoll 1973. barnhälsovården.Socialstyrelsen har sedan fastställt en journal som skall föras inombarnhälsovården och som innebär kontinuerliga hälsokontroller under helaförskoleåldern. I detta stora barnhälsovårdsprogram skall nufyraårskonlrollen ingå, och utskotlsmajoriteten tror tydligen att allt blirlöst med detta. Jag vill gärna erkänna att det är ett utmärkt program. Men omvi på grund av läkarbrist inte ens kan klara en kontroll ,hur skall vi då klara hela detta stora program? Den frågan harutskollsmajorilelen över huvud taget inte berört. Vi vänder oss inte mot delta nya barnhälsovårdsprogram,tvärtom, men vi håller fast vid att den kontroU som skall ske vid fyraårsåldernskall vara obligatorisk. Det är tyvärr så all erfarenhet visar detta - attjust de barn som uteblir från undersökningen allra bäst skulle behöva få sinfysiska och psykiska hälsa kontrollerad för atl därefter få den hjälp och delstöd som skulle kunna förhindra bestående skador och avvikelser för framtiden.Ofta beror detta på att de kommer från hem där man inte anser det självklartatt utnyttja samhällets service i det här avseendet. Det räcker inte med att åberopa att där fyraårskonlrollenär genomförd har man på frivUlig väg nått av barnen. Det varierarnämligen mycket meUan olika landstingsområden. Det räcker inte därför att detframför allt är dessa som med ganska stor säkerhet är ifarozonen. I reservationen yrkas att man i avvaktan på atl läkarbrislenblir hävd vilket man med tanke på den snabba utbyggnaden av läkarutbildningenkan hoppas skall ske relativt snart redan nu skaU uttala sig för altfyraårskonlrollen blir obligatorisk och uppdraga åt Kungl. Maj:t all utarbetabestämmelser för denna. Jag yrkar bifaU till reservationen 20. HerrKARLSSON i (s): har sökt rationaliserariksdagsbehandlingen av den del av socialhuvudtiteln som utskottet har tUluppgift att bereda. Vi har också sökt medverka tUl att debatterna här ikammaren i dessa frågor skall hållas så sammanbundna som möjligt, och vi hardessutom i mycket markant grad sökt inplacera en rad motioner med anknytningtill ämnet i det betänkande som gäller huvudtiteln tillsammans är det över 70motioner som behandlas i detta sammanhang. Jag vill gärna understryka att dettainneburit en mycket stark påfrestning på utskottets kanslipersonal. Men jag troratt denna samtidiga behandling av så många motioner också ger anvisningar omhur man skall kunna angripa problemet att få ned debatliderna i kammaren. Vihar i varje fall från vårt utskotts sida sökt finna vägar tUl rationalisering,och jag hoppas atl kammarens ledamöter i någon mån skall uppskatta detta. Det avsnitt av den socialpolitiska debatten som gällersjukvården knyts tUl två betänkanden dels betänkandet nr 5 sombehandlar socialhuvudliteln, dels betänkandet nr 4 som behandlar den långaraden av motioner om hälso- och sjukvårdssektorn. har,som varit inne på, en stark utbyggnad av sjukvården skett i vårtland, och särskilt markant är denna utbyggnad när del gäller den öppnavården vid läkarcentraler och vårdcentraler. De åtgärder som vidtagits i dettaavseende av sjukvårdshuvudmännen i första hand landslingen har varit mycketvärdefulla, men fortfarande finns det självfallet stora brister att avhjälpa pådetta område. Det är emellertid uppenbart att utbyggnaden av den öppnasjukvården gör att den slutna vården avlastas en del vårdbehov. På litet siktger det också en både billigare och effektivare sjukvård, eftersom den slutnavården kostar mycket pengar. Deh kraftiga satsning som skett beträffandeläkarutbUdningen är också myckel värdefull, och den tid är ganska nära då vikommer att få någorlunda balans mellan tUlgång och efterfrågan på läkare. Detär ett mycket stort framsteg som därigenom görs. Vi kan räkna ut att viutbildar ungefär 1 000 nya läkare under vart och ett av de närmaste fem åren.Det är ett rekord, sett ur vår synpunkt, och del är naturligtvis ett av dehögsta talen när det gäller läkarutbildning för något land. Delta ger ossgivetvis goda förhoppningar om att vi efler hand skall kunna avhjälpaläkarbrislen i vårt land. Men vi skall vara på det klara med attkraven kommer alt öka, och följaktligen är del möjligt att balans inte nås såsnart som vi egentligen hade hoppats. En myckel viktig del av hälso- och sjukvården utgör deförebyggande insatserna. Ju mer vi kan satsa på dessa områden, desto störremöjligheter har vi atl komma tUl ratta med bristsituationen på vårdområdet. Detger dessutom mindre kostnader för huvudmännen, främst då landstingen. Jag vUl i det sammanhanget understryka vikten av attlandstingen är öppna för att stödja fritids- och motionsverksamheten ochdärigenom minska ned antalet besökare vid sjukhus och vårdcentraler. I det förebyggandearbetet ingår självfallet upplysningsverksamhet kring ämnena narkotika, tobakoch alkohol men också upplysning om vikten av att kost- och molionsfrågornaägnas uppmärksamhet. De är aUa viktiga led i strävandena att göra vårt folkfriskare och motståndskraftigare mot påfrestningar av olika slag. Efter det här mera principiellt hållnaresonemanget vill jag ta upp några synpunkter på de reservationer som fogatstill utskottets betänkande nr 5. Reservationerna 19 och 20 har avgivils av centerpartietsledamöter -reservationen 19 gäller skärmbildsundersökning av invandrare ochreservationen 20 obligatorisk hälsokontroll av fyraåringar. Fröken iStockholm var inne på dessa reservationer när hon stod här i talarstolenalldeles . Vad invandrarna beträffar slår ulskoltel fast att vissagrupper invandrare redan vid ankomsten till bUr skärmbUdsundersökta.Del gäller de som kommer kollektivt, och har 22 000 invandrarekommit kollektivt och blivit föremål för obligatorisk skärmbildsundersökning.Vid import av arbetskraft alltså när vederbörande kommer mera enskilt - görsockså läkarundersökning och vid behov skärmbildsundersökning. hade såsent som atl la ställning tUl en motion liknande den nu aktuella menavslog då förslaget under åberopande av att rekommenderathuvudmännen skärmbildskontroll av invandrare och all invandrarutredningen hari uppdrag att utredafrågan samt att frågor rörande hälsokontroll av invandrare kan bliuppmärksammade i den pågående utredningen om hälsoundersökningar hossocialstyrelsen. Såvitt jag förstår finns det ingenting som föranleder enändring i förra årets ståndpunktslagande. Sedan har det också väckts en motion som gällerhälsokontrollen av fyraåringar. Den motionen är en gammal bekant, ochförhållandena nu är desamma som då utskottet och 1972 yrkade avslag påframställningar av liknande slag. Utskottet kan inte tänka sig sådanatvångsåtgärder som motionärerna vUl införa mot barnens vårdnadshavare. Sålänge hälsokontrollen inte är utbyggd över hela landet är en sådan åtgärdmissriktad. Sannolikt kommer också kontrollen av fyraåringarna atl minska ibetydelse i samma grad som det införda systemet med uppföljande kontrollinom barnhälsovården vinner ökad terräng. Utvecklingen kan komma att medföraatt den motionen kanske betecknas som helt överspeläd. Såvitt jagkan finna är det orimligt alt tänka sig att rUcsdagen skulle tUlstyrka denmotionen. Beträffande hälsovårdsupplysningen - och där kommer jag inpå motion har vi här att göra med den så alt säga vanligaöverbudspolitiken från . Motionärerna begär ökade anslag för dettaändamål. Redan innan är klar med sin redovisning av vad somhåller på att ske på detta fält vill man i förskoll ha ytterligare 200 000kronor anslagna. Ja, det är klart att om man vUl göra anspråk på att vara snabbi vändningarna, så är det väl i och för sig riktigt alt gå fram på det sättet,men vi brukar inte handlägga frågorna så här i . När socialstyrelsensredovisning är klar får den behandlas i vanlig ordning, och sedan får vi se tUlatt de medel som behövs blir anvisade för den upplysningskampanj mot tobakensom det här är fråga om. På del sättet skall vi skapa möjligheter atl få utmera upplysning om tobakens skadeverkningar. Jag vill också erinra om att förinnevarande år disponerar till upplysning omberoendeframkallande medel. Anslaget tUl hälsovårdsupplysning uppgick /69till 1,1 mUjoner och är nu uppe i 3,8 miljoner, och föreslår regeringenytterligare , varav skall gå till en brett upplagdinformation om preventivmedel och abortförebyggande åtgärder. Såvitt jag fattarfinns det ingen som helst anledning alt bifalla folkpartiels reservation. Desakliga förutsättningarna för det saknas helt. Vad abortlagstiftningen angår kan man väl också säga attfru reservation är överflödig. säger i reservationen atlabortutredningen och remissvaren på utredningens betänkande borde varatUlräckliga för en lagstiftning. Ja, jag vill inte bestrida atl del materialetkan vara tillräckligt för en lagstiftning i ärendet, men här måste vi ta hänsyntUl de sammanlagda sjukvårdsresurserna, och den kartläggning som pågår måstevara klar innan någon proposition kan läggas fram i ärendet. Det är den enklaförklaringen till varför man inte vare sig vUl eller kan göra någotåt saken. I anslutning till sistnämnda fråga vUl jag sedan ocksåsäga några ord om inlägg. Det grundar sig på en motion av herrNilsson i Agnas, som enligt min mening är en mycket mörk motion. ocksåuppenbart att något rUcsdagens bifall lUl tankarna i den motionen är heltotänkbart. Den syn som framkommer i den motionen räknar jäg med atl det intefinns förutsättningar att få tillräckligt antal röster för i riksdagför att den skall gå igenom. Jag skulle också djupt beklaga om vi beslöt atttUlämpa en sådan politik som framskymtade i motion och i herrÅkerlinds särskilda yttrande. Beträffande efterulbUdning av viss sjukvårdspersonal, ochframförallt den UtbUdning av optiker som del här gäller, har socialstyrelsenpekat på att det finns behov av sådan utbildning. Socialministern är inne påliknande funderingar, men han kan inte tUlstyrka förslagdärför alt han anser att det inte kan vara säkert att just statens institut förföretagsutveckling skall svara för den utbyggda optikerutbUdningen. Utskottetanför alt skoldirektionen i fr. o. m. /72 anordnar entvåårig utbUdning för optiker inom ramen för gymnasieskolan. Dessutom påpekarutskottet att i samråd med och Stockholmsskoldirektion planerar en ettårig påbyggnadskurs för legitimering avglasögonoplUcer, som skall slå öppen för elever från hela landet. En sådan kurskommer att börja redah /74. Med hänsyn till de fakta utskotteträknar upp avstyrker utskottet på goda grunder bifall lUl den motion som härföreligger. Den utbildning som planeras blir, såvitt jag förstår, bättre. Ettbifall tUl reservationen skulle innebära att man konserverar utbildningen tillett område där den kanske egentligen inte hör hemma. Jag tror ätt den här nyalinjen i det fallet avsevärt kommer alt förbättra utbUdningen. I detta sammanhang vill jag ta upp ett litetresonemang om socialutskottets belänkande nr 4, som behandlar en rad motionerbeträffande sjukvårdsfrågorna. Det finns sex reservationer knutna tUlbetänkandet, och de ger anledning till följande reflexioner. Moderater och folkpartireservanter vill ha enparlamentarisk utredning om verkningarna av enhetstaxereformen, och jag ser altmotionären sitter i startgroparna för att gå upp efter mig och föra endiskussion i ämnet. Men det kanske kan vara värt alt säga några ord omresonemanget om parlamentariska utredningar. Del är mycket enkelt att påyrkaparlamentariska utredningar, och vi har för övrigt världens mest genomsyradeparlamentariska system när det gäller utredningsväsendet. Var någon annanslansi världen har oppositionen sådana möjligheter som i alt delta iutredningar och påverka resultaten? Del intressanta är atl del oftast är deborgerliga partierna som söker få igenom parlamentariska utredningar, men sedanär de de första som klagar över alt utredningarna blir för dyra. Dessutomklagar de på alt, när en utredning väl är tillsatt, riksdagsutskotten i sinabetänkanden hänvisar tUl atl de inle kan göra någonting så länge utredningarnaarbetar. Och om man får igenom krav på utredningar, som sysslar med frågorna,som djupdyker i dem, är del uppenbart att det tar tid alt få fram resultat. Menär man så angelägen om all få igenom parlamentariska utredningar på praktiskttaget alla områden bör man också ta konsekvensen och förstå alt del kommer altla lid att genomlysa alla de önskemål och synpunkter som finns. Det här var egentligen en parentes, men detfinns anledning atl säga något om själva' systemet med de parlamentariska utredningarna,eftersom det finns en del klagomål över dels att utredningarna tar tid, delsatt man gömmer så mycket av motioner m. m. bakom dem. Enhetstaxereformen, som var det jag egentligen börjadetala om när jag kom in på systemet med parlamentariska utredningar, följsfortlöpande av , , ochLandstingsförbundet. En parlamentarisk utredning skulle inte nå några bättreresultat än de organen var för sig kan nå. Jag vill också understryka att en avavsikterna bakom enhetstaxereformen var just atl öka insatserna för att kunnabygga ut den bUligare öppna sjukvården och göra den mer effektiv, så att denskulle kunna ta emot fler patienter. Tendensen är såvitt. jag förstår klar; satsningen på denöppna sjukvården håUer på att ge resultat. Det finns en vpk-reservation som gäller sjukvårdenseffektivisering. Jag kommenterar den innan någon från det hållet kommer upp italarstolen och argumenterar, så kanske jag slipper atl gå upp i replik om densaken. Planeringsarbetet beträffande sjukvården pågår undersocialdepartementet hos dess sjukvårdsdelegation, hos , dekommunala huvudmännen och Spri. Frågorna om sjukvårdskostnaderna och derasfinansiering behandlas av sjukvårdskostnadsutredningen och kommunalekonomiskautredningen. Frågor om hälsoundersökningar och annan förebyggande hälsovårdsamt om den psykiska hälsovården utreds av . Ävenlänsberedningen sysslar, med hithörande ting; det gäller framför allthuvudmannaskapet för åldrings- och nykterhelsvården. Vidare pågår utredningarom förstärkning av den öppna sjukvården. Jag vill understryka atl ävenåldringsvården prioriteras när det gäller fördelningen av ökade läkarresurseroch av bygginvesleringar. Det pågår alltså ett mycket stort och tidskrävandeutredningsarbete, inom just de områden av sjukvården som man i reservationentagit upp till diskussion. I reservationen talas det om att det råder olikheter iålders- och skatteunderlagsförhållanden mellan de olika landstingen. Ja, det ärsjälvklart att det gör det. Men detta beaktas det vill jag understryka imycket betydande grad vid den statliga kommunala skatteutjämningen. Det gårinnevarande år över 2 mUjarder till landets kommuner och landsting, ochytterligare 375 mUjoner kronor föreslås till det ändamålet, om jag inte minnsfel. Detta är ett sätt atl se till all sjukvårdskostnaderna inte blir alltförbetungande för de skattesvaga landstingen; man försöker här solidarisktåstadkomma en så rimlig fördelning som möjligt. I reservationen talas också om att varje medborgare bordeha sin egen öppenvårdsläkare att vända sig till. Det torde inle ligga inommöjligheternas gräns. Hur myckel resurser vi än får på det området, tror jaginle man kan genomföra det. Önska kan man självfallet göra, men uppnå ettsådant mål är inte så lätt. Beträffande förslaget om etl program för den fortsattautbyggnaden av hälso- och sjukvården vill jag säga att liknande motionerbehandlats vid två tidigare riksdagar och då avvisats med betydande majoritet.Nu upprepar man önskemålen, men argumenten för och emot är desamma somtidigare. Något påskyndande eller någon förbättring av det arbete som pågåranser vi inte att man kan åstadkomma. Med anledning av yrkandet om tUlsätlande av projektgruppervUl jag säga att det pågår utredningar inom det s. k. HVUD där sådana intressenfinns företrädda som är av avgörande betydelse för frågornas utveckling.Länskommittéer har också börjat bildas för regional hälsoupplysning, och mansträvar efter att bUda sådana även inom primärkommunerna. Beträffande förslaget om utarbetande av organisatoriskamodeller för vårdkonlinuilet har utskottet anfört mycket bärande skäl för sittståndpunktstagande. De pågående utredningarna är ägnade alt förbättraförutsättningarna för upprällhåUande av vårdkonlinuilet, men huruvida vi skallkunna infria de önskemål som stäUts är självfallet avhängigt av att vi fårbättre läkarvårdsresurser. Jag vill understryka atl vi aldrig kan komma tUlbaka tiUsystemet med den gamla husläkaren, som onekligen betydde oändligt mycket förpatienterna. Mot hans verksamhet skall vi sätta den obestridligen mycket starkautbyggnad som skett på delta område; nu kan den sjuke komma underröntgenkonlroU osv. Man kan säga att det system vi har är avsevärt bättreän det som fanns tidigare. Slutligen ett par ord om förslaget att motionen 1201skulle överlämnas till kommunalekonomiska utredningen. Det finns inga skäl allgöra det. Utredningen har tillräckligt med material för alt kunna handlägga denhär frågan. Reservationen är en propagandareservation och ingenting annat. Jag vill bara citera en mening av vad man säger ireservationen: "Det är i längden oförsvarligt, att aUvarligt sjukamänniskor icke kan få adekvat vård eller får vänta under lång lid på atl fådet." Ja, det håller jag helt med om att det är det är inle någon gångtillfredsställande att människor som är svårt sjuka inte skall kunna få vård,men jag tror alt man gör sjukvårdsresurserna och sjukvården över huvud taget otjänst genom etl sådant påstående. Det är inte så, alt svårt sjuka inteskulle få vård, utan det väsentliga är att människor i vårt samhälle somverkligen behöver vård också får sådan. Det kan endast finnas några absolutaundantagsfall när de inte skulle kunna erhålla vård undantagsfall som ärytterst beklagliga. Jag vill kraftigt understryka alt de människor som behövervård också tas om hand i våra sjukvårdsinrättningar ingen skugga skaU överhuvud laget kunna falla på dessa inrättningar. Jag ber med detta anförande atl få yrkabifall liU socialutskottels betänkande i aUa punkter under det avsnitt vi nudiskuterar; tUl betänkande nr 4 återkommer jag med yrkande när den saken bliraktuell. Herr förste vice talmannen liUkännagav att anslagutfärdats om sammanträdets fortsättande . FrökenANDERSSON i (c) kort genmäle: Herr talman! När det gällerhälsokontrollen av invandrare finns det inte stor anledning att polemisera här,eftersom utskottet är enigt och har en positiv inställning tUl den men vUlavvakta resultatet av pågående utredningar. i säger att vissa grupper blirskärmbUdsundersökta. Det är riktigt. Vad vi har velat med vår reservation, somavser motiveringen, är att understryka nödvändigheten av alt denna undersökningomfattar alla grupper av invandrare. Sedan säger att kontrollen av fyraåringar ärett tvångsförfarande som vi inte kan vara med om så länge hälsokontrollen inteär utbyggd över hela landet. Del kan ligga någonting i det, och detta är ocksåanledningen tUl att yrkandet i reservationen inte är alt man nu skall beslutaom en fyraårskontroU. I reservationen yrkas endast att nu skalluttala sig för en obligatorisk hälsokontroll av fyraåringar och att man skallhemstäUa hos Kungl. Maj:t om framläggande av förslag om hur en sådan kontrollskall utformas samt tidpunkten för dess ikraftträdande. är fyraårskonlrollen kanske helt överspelad,säger . Jag höll på all säga: Om det vore så väl! Men så är delnog inle ändå, utan den är lika angelägen oavsett vUket system den infogas i.Det hälsovårdsprogram som refereras i utskottsbetänkandet och som socialstyrelsenhar gått ut med förutsätter också en kontroll . Vad vi vUl ärjust att den kontrollen skall vara obligatorisk. Det stora antalet barn som vidde undersökningar som gjorts och som jag har talat om i milt första anförande visar sig ha behov av fortsatt läkarvård vittnar om atl delta är en fråga somman inle bör vifta bort så lätt som gör. Under detta anförande övertog fruandre vice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. HerrHAMRIN (fp) kort genmäle: i lät myckel belåtenmed förhållandena på sjukvårdens område jag höll på att säga självbelåten,eftersom i är ordförande i socialutskottet. Jag hoppasatt socialministern inte är fullt lika belåten. När i log tUl orda gjorde det påmig del intrycket att han sopade de flesta av problemen under mattan genom atthänvisa tUl utbyggnaden av den öppna vården. Jag vill uppehålla mig litet vidherr i inledningsord. i hänvisade liU den öppna vårdenoch dess utbyggnad utan att egentligen med ett ord beröra att den för huvudmännenlandstingen betyder väsentliga utgifter. Huruvida den öppna vården när den blirfullt utbyggd vilket jag hoppas atl den blir inom rimlig lid kommer attvisa sig vara ekonomiskt riktig i förhållande lUI den slutna vården återståralt se. Men ett vet vi , och del är atl väsentliga kostnader under dennärmaste tiden kommer att åvila huvudmännen för atl bygga ut den öppna vården.Och det är med anledning därav som vi hänvisar tUl att det är nödvändigt attskynda på den kommunaltekniska utredningen för all klara utgifternas fördelningmellan stat och kommun. Problem finns också och det har jag påpekat tidigare då del gäUer läkarutbUdningen. Vi har väl litet till mans känning av den opinionsstormsom uppslår när landslingen tar itu med genomförandel av enligt huvudmännensuppfattning t varje fall väl genomtänkta vårdplaner som t. ex. nedläggning avetl BB. Vi vet att åtgärderna kan vara sakligt riktiga. Viförsöker upprätthålla vården i största möjliga utsträckning i avvaktan på attpatienterna skall svika de små BB-avdelningarna, men i brist på gynekologertvingas vi lägga ned. Problemen är många, i , och mansopar inte så lätt undan dem. () kort genmäle: i säger all herrNilssons i Ägnas motion är mörk och att det gällde även mitt särskilda yttrandeangående abortfrågan. Ja, det är väl riktigt kanske just för att motionen ochyttrandet speglar den mörka verklighet som vi har på abortområdel. tror inte att vår åsikt i abortfrågan kanvinna gehör i kammaren. Del får vi väl se när vi skall besluta i frågan. Skulleherr få rätt är svenska folket atl beklaga. (vpk) kort genmäle: Jag håller med i omatl den åsikt som företräder säkerligen har ytterst litet gehör isvensk folkopinion numera. Men anledningen lUl atl jag utnyttjar min replikrällär vad sade om de vårdresurser som arbetsgruppen utreder. Del är nog en ganska allmän mening, inte minst bland demsom varit sakkunniga i de utredningar som har gjorts, atl den här frågan harutretts tillräckligt väl beträffande både lagstiftningen och resurserna och altdel nu hade varit att lagstiftningen blir genomförd.