prot · FW0957 · 1973-12-31 00:00:00 — Exempel från visar att eskimåslöjden där har utvecklats mycketsnabbt och nått betydande ekonomiska resultat tiU följd av deförsäljningscentraler som upprättats och som uppmuntrats från detregeringsdepartement som har hand om de norra områdena där. Jag viU betona att vårt förslag inte är framställt i syfteatt på något sätt isolera sameslöjden från annan hemslöjd. Det finns ettnaturligt idéutbyte mellan dessa former av slöjd, och en egen organisation försameslöjden skulle naturligtvis inte på något sätt hindra ett fortsalt sådantidéutbyte. Den norrbottniska hemslöjden, som jag känner ganska väl, harsjälvfallet vissa inslag av samekulturen, men den har också helt egna drag, somhar sina rötter i exempelvis småbrukartraditionerna i . Det finnsalldeles säkert utrymme för båda slagen av traditioner att få utvecklas utanatt fördenskull blandas samman. Den kursverksamhet i sameslöjd som pågår på Samernasfolkhögskola men också i AMS-regi är väl utbyggd. Tack vare detta harproduktionen ökat, men inte så myckel försäljning och marknadsföring. Det ärför att råda bot på detta förhållande som vi har väckt tanken på enförsäljningscentral eller ett produktionskooperaliv, lämpligen förlagt tUlJokkmokk. En sådan försäljningscentral skulle drivas med statliga medel, mennaturligtvis med starkt samiskt inflytande. Eftersom en fråga av det här slaget har många aspekter,inte minst vad gäller uppfattningarna bland samerna själva, har vi i motionenbegärt att en utredning skall tillsättas för alt undersöka förutsättningarnaatt bilda en central med ungefär de uppgifter jag har nämnt. Sameutredningensuppdrag att överväga frågan om åtgärder tiU stöd för samernas kultur kanmöjligen komma att beröra även det område som vi har tagit upp i motionen, menjust frågorna om hur samerna skall få avsättning för sina produkter, hur deskaU få bästa möjliga stimulans för att vidareutveckla gamla traditioner inomsameslöjden osv. förefaller så speciella att det inle vore ur vägen med ensärskild utredning. Jag ber därför, herr talman, att få yrka bifall tillreservationen 2 vid punkten 6. Vad först gäUer denna punkt inäringsutskotlets belänkande och reservationen 1, som fröken yrkadebifall tUl, viU jag säga att det inte är mycket som skiljer i åsikterna mellanutskotlsmajoriteten och reservanterna. Alla är vi överens om att hemslöjden skall stödjas av staten,och det gör också staten - med för nästa budgetår. Det är enökning från innevarande budgetår med . Detta innebär bl. a. attdet fr. o. m. nästa budgetår i varje län finns en hellidsanstäUdhemslöjdskonsulent. I flertalet län har dessa hemslöjdskonsulenter nu varit iarbete med rådgivning och experthjälp tUl hemslöjdsföreningarna ochenskilda hemslöjdare. Någon utvärdering av deras arbete har inte skett ännu -för det har väl tiden hitintills varit alltför kort men kommersäkert också en sådan värdering. Ireservationen 1 yrkas bifall tiU motionen 1455, som är ett överbud med 60 000kronor på Kungl. Maj:ts förslag, och dessutom skaU dessa 60 000 kronorspecialdeslineras tiU för en nytjänst på förbundets kansli. Jag tycker att reservationen är svagt underbyggd. Det ärju ändå på det sättet som väl även fröken försökte förklara - allkommerskollegium i sin framställning om anslag inte har ansett att den begäransom har förelegat från SHR bör tas upp. Motionärerna och reservanterna äralltså frimodigare och begär utöver vad redan får. För min del tror jag inle alt man löser problemet genominrättandet av en ny tjänst på . Om staten skall ge ytterligarestöd åt hemslöjden och dess utövare och det är möjligt att staten skaU göradet - måste i allra första hand en samordning komma tiU stånd. Då måste somkommerskollegium nu har framhållit Svenska hemslöjdsföreningamas riksförbundsstäUning och organisation närmare övervägas. Kollegiet har ju i sinanslagsframställning också anmält, atl det överväger att i annat sammanhang taupp frågan om förhållande tiU staten och dess stäUning inomhemslöjden. Det är framför allt mot denna bakgrund som utskottet avstyrkermotionen 1455. Låt oss sedan se vad hemslöjdskonsulenterna i våra 24 länförmår åstadkomma. Om kommerskollegium dessutom gör en bedömning av Svenskahemslöjdsföreningarnas riksförbunds förhållande tiU staten och dess ställningöver huvud taget inom hemslöjden, då har vi litet mera tmderlag för ettstäUningstagande än vad vi har . Utskottets majoritet - det vUl jag betona ställer siginte aUs kallsinnig mot hemslöjden och dess utövare, men vi viU inle i sammatrosvissa nit som reservanterna rusa i väg med motionärerna. När det sedan gäller reservationen 2 vUl jag säga attutskottets majoritet helt enkelt inte tror på motionärernas förslag om enförsäljningscentral för sameslöjd i oavsett om den byggs upp medstatligt stöd eller upprättas som ett produktionskooperativ. Därför avstyrkervi den i motionen 1494 föreslagna utredningen. Inte heller i detta fall är det fråga om kallsinnighetfrån utskottets sida mot att försöka skapa gynnsammare förutsättningar föravsättning av samiska slöjdprodukter eller stödja den samiska slöjden, somsäkerligen har betydelse för samerna. Men utskottets majoritet tror inte att man löser någraproblem med en försäljningscentral i vare sig när det gäller stimulansför samerna eller avsättning av deras hantverk. I detta fall liksom för hemslöjden i stort i vårt landtror jag alt det framför allt är en fråga om samordning men inte i denutformning som motionärerna och reservanten föreslår. För övrigt har jag enkänsla av att det kanske är svårare att få en samordning till stånd när detgäller samerna än när det gäller slöjdalster från landet i övrigt. Utskottet pekar på de möjligheter som bör finnas inomNorrland Center i att öka upplysningen och kanske åstadkommaförsäljning av sameprodukter, men trodde inte på detta förslag. FruMarklund nämnde den särskUda sameutredning som arbetar sedan 1968 medlandshövding som ordförande. Denna utredning har möjligheter att ta uppfrågor som faller inom utredningens allmänna ram. Det kan därför vara myckettroligt alt utredningen kommer med vissa uppslag när del gäller samehanlverketoch avsättningen av sameprodukter. I så fall får väl dessa förslag senareprövas i den vanliga ordningen. Den speciella utredning som motionärerna föreslår och somreservanten yrkar på tror jag för min del inle skulle komma till mer än enenda slutsats, nämligen atl det är helt orealistiskt att lägga en försäljningscentraleller ett produktionskooperativ i . Jag har heller inte kommit tillnågon annan uppfattning efter att. ha hört anförande. Med det anförda yrkar jag bifall tillnäringsutskottets hemställan under punkten 6 i betänkande nr 17. Fröken (): Jag noterar med tillfredsställelse alt herrRask givit uttryck för en otvetydigt positiv inställning till hemslöjden. Jaghar emeUertid litet svårt att se hur kan förena sitt yttrande, attdet inte är så mycket som skiljer meUan utskottsmajoriteten och reservanterna,med vad han sade senare i sitt inlägg, nämligen att reservanterna här rusar iväg. Det är ändå fråga om ett belopp på endast . Jag skall inle polemisera med omkommerskollegiets inställning. Jag berörde den saken ingående i mitt förstainlägg, och jag hänvisar tUl det. Jag hoppas alt den positiva inställning som hargivit uttryck åt i fråga om hemslöjden för framtiden skall leda tiU att han imer positiv anda kommer att pröva anslagsfrågan. (vpk): ullalar sig myckel säkertbeträffande det realistiska i det förslag vi har ställt i motionen och menaratt en utredning av det slag som vi viU ha skulle komma fram till att det härär alldeles omöjligt. vill jag påpeka för att de samer som sysslarmed denna slöjdverksamhet i synnerhet sameslöjdskonsulenterna inte är såsäkra på att del skulle vara omöjligt. Tvärtom efteriyser de just någon form avcentral för alt förbättra marknadsföringen och för att, som jag sade i milttidigare inlägg, stimulera verksamheten och förbättra produktionen. Vi har föreslagit en utredning justmed tanke på att man måste komma fram tUl vilken form för en sådan central somär den lämpliga. Får jag först säga till fröken attjag även , när det fanns en likartad motion i denna fråga, uttrycktemin positiva inställning tiU hemslöjden och dess utövare. Detta är alltsåingenting nytt . När jag säger att reservanterna rusar i väg medmotionärerna bygger jag på den instäUning som kommerskollegiet har, och denville ju inte fröken kommentera. Låt mig sedan säga liU att en av orsakernaliU att jag inte tror på en försäljningscentral i är att kommuner iNorrbotten har gjort vissa försök med försäljningscentraler - jag tror bl. a. iKiruna -där man totalt misslyckats. Det är detta som utgör grunden för mittställningstagande när del gäller en försäljningscentral i . Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs på bifaU tiU dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 1 av i m. fl., ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanfröken begärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som viU att kammaren bifaller näringsutskotlets hemställan i betänkandetnr 17 punkten 6 mom. 1 röstar ja, den det ejvUl röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifalht reservationen nr 1 av i Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåfröken begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: i (c)anmälde atl han avsett atl rösta nej men av misstag nedtryckt ja-knappen. Propositioner gavs på bifall tUl dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 2 av i , och förklaradesden förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vUl att kammaren bifaller näringsutskottets hemställan i betänkandetnr 17 punkten 6 mom. 2 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 2 av i Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat förjä-propositionen. geologiska undersökning: Prospektering rösträkningverkställdes votering med omröstningsapparat, röstning gav följande resultat: Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemstäUt. geologiska undersökning: Prospektering Maj:l hade under punkten C 4(s. 3941) föreslagit rUcsdagen att tiU geologiska undersökning:Prospektermg för /74 anvisa ett reservationsanslag av 21 900 000kronor. I detta sammanhang hade behandlatsmotionen 1973:1493 av (vpk) och (vpk) varihemstäUts att , med avslag på den i statsverkspropositionen föreslagnabegränsningen av anslagsramen för SGU;s prospekteringsarbeten, beslutade attöka anslaget liU ; Prospektering med 1,5miljoner kronor för provborrningar i Arjeplogsområdet. atl med bifaU tUl Kungl.Maj:ts förslag och med avslag på motionen 1973:1493 till geologiskaundersökning: Prospektering för /74 anvisade ettreservationsanslag av . 3. av i (vpk) som ansett att utskottetbort hemställa, att i anledning av Kungl. Maj;ts förslag och medbifaU tiU motionen 1973:1493 för /74 anvisade tiU Sverigesgeologiska undersökning: Prospektering ett reservationsanslag av 23 400 000kronor, varav för utökade provborrningar i Arjeplogsområdet. (vpk): 1 den del av utskoltsbetänkandet sombehandlar frågan om en förhöjning av anslaget för utökad uranprospektering iArjeplogsområdet säger utskottsmajoritelen helt kort, atl inte nubör ta ställning för en ytterligare utökad uranprospektering med viss regionalinriktning. Man kanske kunde nöja sig med att hoppfullt haka på ordet"nu" och tolka detta så att det som yrkandet i motionen 1493 syftartill ändå kan länkas . Men jag vill nog ändå dröja litetvid vad del här handlar om, nämligen just uranprospektering och regionalinriktning. För att tadet senare först så vet jag, att näringsutskotlets ordförande mycket välkänner till hur starkt accentuerad den i många sammanhang påtalade negativabefolknings- och sysselsättningsutvecklingen i Norrlandslänen har varit just iArjeplogsområdet. Detta är ändå en inlandskommun med stora tillgångar i skog,malm och vattenkraft. har det märkts en viss förbättringav situationen i kommunen, beroende på att en del mindre industrier har kommiti gång och att man ökat satsningen på turismen. Men sådana åtgärder kan inte pånågot avgörande sätt bryta avfolkningsprocessen. På det kommunala planet har mandärför sett sig om efter andra och mera omfattande åtgärder för att ökasysselsättningsmöjligheterna i bygden och därmed säkra en bättre framtidautveckling. I yttrandet över Länsplan 70 har kommunen angett en del sådanamöjligheter. Dit hör också möjligheten av gruvbrytning i området. Minmedmotionär och jag har tagit fasta på just detta och funnit det angeläget attframhåUa de fyndigheter som har gjorts av koppar, molybden ochuran i det här området. Just med tanke på vilken effekt en gruva skulle ha försysselsättningssituationen har vi ansett det nödvändigt att öka den pågåendeprospekteringsverksamhelen och förbättra möjligheterna tUl en snabb tekniskoch ekonomisk undersökning av olika fynds brytningsförutsätttUngar. geologiska undersökning, som arbetat meduraninventeringar , säger i verksamhetsberättelsen för fjolåret attmöjligheten tiU uranfynd i är Uka god som i de länder där uran i dagproduceras. SGU håUer på med undersökningar av gjorda fynd och anser detangeläget med en intensifierad prospektering. I det sammanhanget föreslår manen koncentration av de tillgängliga resurserna för malm-prospektering tillområdet Arjeplog-ArvidsjaurMoskosel, där man har gjort intressanta fynd. Manhar således påträffat ansamlingar av kraftigt uranmineraliserade block vidsjöarna Kikkejaure i och Rebjaur i Arieplog. De fyndigheter mangjort vid Pläutajokk och som vi närmare anger i motionen håller på altbearbetas, och man har i de två diamantborrhål som tagils upp påträffat godamalmsektioner. och AB Atomenergi har gjort försök som visar atturanet lätt kan utvinnas ur malmen. Men man betonar att det behövs ett tämligenstort antal borrhål för att man skall kunna utröna fyndigheternas utbredningoch bedöma möjligheterna liU en exploatering. Mot den bakgrunden anser vi det orimligt atlundersökningsverksamheten på grund av ekonomiska omständigheter måstebegränsas till de redan påbörjade provborrningarna vid Pläutajokk. Av betydelse i argumenteringen för en utökad prospekteringpå det här området är också den omständigheten alt analyser av de malmblock sompåträffats i Arjeplogområdet visar att uranhalten är hög i jämförelse med andramalmer. Det måste vara angelägel atl utröna hur stor omfattning dessa fyndighelerverkligen har. Detta också med hänsyn till att inte bör förbli beroendeav utlandet när det gäller den framtida användningen av uran. Om vårt land skaUgå in för kärnkraft i stor skala, måste det vara en fråga av största vikt attde egna behoven täcks på fördelaktigaste sätt. Men frågan gäller inle bara utvinning av uranmalm utan också geologiska undersökning: Prospektering geologiska undersökning: Pro-, spektering anrikning.Även den sidan har vi utvecklat i motionen, där vi också betonat vikten av attmiljöfrågorna beaktas. Jag ber därför att få hänvisa tUl den och yrkabifaU tUl reservationen 3 vid punkten 1 5. har del pågått enmalminventering i som har beslutat om tidigare ochsom har varit av väldigt stor betydelse. Man har gjort fynd av en hel delintressanta mineraler, och vad som just nu pågår är ett slags avrappor-teringför att man skall kunna bedöma om del finns brytvärda fyndigheter någonstansoch i så fall vilka som är mest angelägna att bearbeta. Bland de saker man harhittat finns också spår av uran, som man säger. Geologerna är väldigt angelägnaatt inte väcka några falska förhoppningar. De säger all det finns spår, och deviU inte säga att någonting är brytvärt förrän de verkligen konstaterar del. Fynd har gjorts på flera håll i länet, men det är riktigtsom säger att de kanske intressantaste fynden har gjorts iArjeplogstrakten, Del är kanske inte så konstigt, eftersom det redan förutfinns en blygruva i närheten av . Den här verksamheten, som alltså nuhar pågått , kommer under detta budgetår att i huvudsak inriktas påavrapportering, färdigställande av uppgifter om vad man har hittat. Departementschefen säger i propositionen att hanförutsätter att man kan öka prospekteringen rätt väsentligt genom att överföraresurser från den tidigare Norrbottensulredningen, som alltså inte längrekostar pengar, i form av borrning och sådana ting utan i huvudsak är ettskrivbords-arbete. På del sättet kan en del av den här verksamheten ändådrivas, och utskottet har inte funnit sig kunna tillstyrka något ytterligareanslag utöver den ökrung som statsrådet påvisar kan ske, även om det härarbetet är angeläget. Jag kanske också skall säga att jag ingenting har attinvända mot den skildring som gav av sysselsältningssituationen iArieplog. Den är myckel besvärlig, del är ett mycket svårt område, och kundeman starta en gruva där, skulle det naturligtvis betyda kolossalt mycket förbygden. Men jag tror all man skall låta bli atl intala sig all där verkligenfinns uran. Om det finns uran i brytvärd omfattning tror jag all varken fruMarklund eller jag kan hindra alt en brytning kommer till stånd. En sådanfyndighet kommer utan tvekan alt bearbetas. och jag har inte skiljaktiga ståndpunkter isak. Vi känner båda till sysselsättningsproblemet, och vi känner till litet ommalminvesteringarna. Det pågår en sammanställning - ett arbete med alt visa uppvad som är vettigt. Jag är övertygad om atl när pengar frigörs, kan dessasältas in på uranprojekleringen i och atl det kan leda till att viinom får en karlläggning: finns det fler brytvärdafyndigheter i , var Ugger de, hur kan brytningen sättas i gång? Dåtror jag alt får anledning atl la upp frågan. Vi har inte funnit några klara orsaker till all just nuöka anslaget. Därför tillstyrker vi propositionen, och jag ber att få yrkabifall tUl utskottets hemställan. FruMARKLUND (vpk): . säger atl varken han eller jagkan hindra en brytning om man verkligen får fram alla de här fyndigheterna. Jaghade trott att mitt tidigare anförande skulle vara ett belägg för atl jagfaktiskt vUl påskynda igångsättningen av sådan brytning. Jag har verkligeningen som helst tanke på alt någonsin hindra den. Sedan talar litet om atl man kanske inteskall se alltför optimistiskt på fyndigheterna och på vad de kan leda till. Minmedmotionär och jag har faktiskt föredragit alt i stäUet la fasta på just attde fyndigheter som har gjorts, och som håller på att bearbetas redan, visar attdet finns uranmineraliserade malmblock i det här området. Jag' har ocksåtidigare framhållit att de analyser som redan har gjorts visar att uranhaltenär avsevärt högre här än på stäUen där man har brutit sådan här malm. Det är för att kunna göra ytterligare jämförelser mellande här fyndigheterna som man behöver öka verksamheten så som vi har föreslagit.Jag menar alltså att det verkligen finns behov av atl få reda påArjeplogfyndighetens tonnagevolym och form. Att fyndigheten finns, del tror jagvi kan ta fasta på. geologiska undersökning: Prospektering HerrSVANBERG (s): Låt mig, när del gäUer pessimism och optimismi det här fallet, anföra att geologerna är ovilliga att säga att här finnsmöjligheter att öppna en gruva eller något sådant. Flera uttalanden från SGU omintressanta mineraliseringar har skapat förväntan hos människor om all detskulle vara någonting av värde. Sedan har man efter något halvår sagt: Det härvar intressant, men det är ingenting som går att bryta. Pessimismen i det avseendet är den enda jag hyser i delhär sammanhanget. Jag har precis samma förhoppning som om att denhar fyndigheten skaU visa sig vara brytvärd. Man får extra pengar lUlprojektet, även om del uile är i den omfattning som nu önskar. Jagtror alltså alt problemet kan lösas på det aUra bästa sätt. Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs på bifall tilldels utskottets hemstäUan, dels reservationen nr 3 av i ,och förklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanfru begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller näringsutskotlets hemställan i betänkandetnr 17 punkten 15 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifaUit reservationen nr 3 av i Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat förja-propositionen. Styrelsen för teknisk utveckling rösträkningverkställdes votering med omröstningsapparat. Denna om-i-östning gav följanderesultat: Nej - 17 Avstår 5 Kammaren biföU vad utskottet i dessa punkter hemställt. Maj:t hade under punkterna E1E4 (s. 5871) föreslagit att 1. bemyndigaKungl. Maj:t att under /74, i enlighet med vad chefen förindustridepartementet anfört, godkänna avtal och beslut rörande stöd tillteknisk forskning och industrieUt utvecklingsarbete m. m., som inberäknatlöpande avtal och beslut innebar åtaganden om högst undervart och ett av budgetåren 1974/75-1977/78, 2. till Styrelsenför teknisk utveckhng: Teknisk forskning och utveckling för /74anvisa ett reservationsanslag av , 3. tiU Styrelsenför teknisk utveckling: Drift av forskningsstationer för /74anvisa ett förslagsanslag av , 4. bemyndigaKungl. Maj:t all under /74 godkänna beslut rörande stöd tUlskeppsleknisk forskning och industrieUt utvecklingsarbete m. m., sominberäknat löpande beslut innebar åtaganden om högst /75 och högst under /76, 5. till Styrelsenför teknisk utveckling: Skeppsteknisk forskning och utveckUng för budgetåret1973/74 anvisa ett reservationsanslag av , 6. bemyndigaKungl. Maj:t att under /74 godkänna beslut om beställning avutrustning, som inberäknal redan löpande beställningar uppgick till högst under /75 och högst under budgetåret1975/76, 7. till Styrelsen för tekniskutveckling: Utrustning för /74 anvisa ett reservationsanslag av8 . I samband med frågan om anslaget Styrelsen för tekniskutveckling: Teknisk forskning och utveckling hade utskottet behandlat motionen1973:1469 av m. fl. (fp) såvitt den gällde hemställan (1) attriksdagen skulle tiU Styrelsen för teknisk utveckUng: Teknisk forskning ochutveckling utöver vad Kungl. Maj:t föreslagit anvisa förteknisk grundforskning. Motionen behandlades såvitt gällde punkten 2 a i utskottets belänkande 1973:18 och såvitt gällde punkten 2 b av utbUdningsutskottet. 1. att rUcsdagenbemyndigade Kungl. Maj:t att under /74, i enlighet med vadchefen för industridepartementet anfört, godkänna avtal och beslut rörande stödtUl teknisk forskning och industriellt utvecklingsarbete m. m., som inberäknatlöpande avtal och beslut innebar åtaganden om högst undervart och ett av budgetåren 1974/75-1977/78, 2. att riksdagenmed bifall till Kungl. Maj :ts förslag och med avslag på motionen 1973:1469punkten 1 tUl Styrelsen för teknisk utveckling: Teknisk forskning ochutveckling för /74 anvisade ett reservationsanslag av , 3. alt riksdagentill Styrelsen för teknisk utveckling: Drift av forskningsstationer /74 anvisade ett förslagsanslag av , 4. att riksdagenbemyndigade Kungl. Maj:t att under /74 godkänna beslut rörandestöd tUl skeppsteknisk forskning och industriellt utvecklingsarbete m. m., sominberäknat löpande beslut innebar åtaganden om högst /75 och högst under /76, 5. att riksdagentill Styrelsen för teknisk utveckhng: Skeppsteknisk forskning och utvecklingför /74 anvisade ett reservationsanslag av , 6. att riksdagenbemyndigade Kungl. Maj:t att under /74 godkänna beslut ombeställning av utrustning, som inberäknat redan löpande beställningar uppgicktUl högst under /75 och högst 2 000 000 kronorunder /76, 7. att riksdagentill Styrelsen för teknisk utveckling: Utrustning för /74anvisade ett reservationsanslag av . Styrelsen för teknisk utveckling 4. av herrar i (fp) och () somansett att utskottet under 2 bort hemställa, att i anledning av Kungl. Maj:ts förslag och medbifaU tUl motionen 1973:1469 punkten 1 till Styrelsen för teknisk utveckling:Teknisk forskning och utveckhng för /74 anvisade ettreservationsanslag av .