prot · FW09132 · 1973-12-31 00:00:00 — Men det kanske pä sitt sätt ändåspeglar bilden av hur svårt det är för människorna på arbetsplatserna att vinnagehör för sina krav pä en bättre arbetsmUjö. Så nägra ord till , som säger att regeringeninte kunnat tillgodose alla önskemål som finns. Nej, självfaUet inte.Utredningen fortsätter. De förslag som vi har oss förelagda är bara enetapp, men en viktig etapp, i skapandet av en bättre arbetsmiljö i vårt land.Jag hänvisar härvidlag till vad utskottet i sitt betänkande säger om detfortsatta reformarbetet; "kommer i sitt fortsatta arbete att fuUfölja översynenav arbetarskyddslagstiftningen med sikte på en helt ny lag om arbetsmUjön.Utredningens direktiv, som är mycket vittgående, har tiU syfte att vi skall fåtUl stånd en lagstiftning som svarar mot en breddad målsättning förarbetarskyddet." Det finns alltså en klart angiven målsättning, som jaghoppas att vi så snart som det över huvud taget är möjligt skall kunnafullfölja. Det finns ingen motsatsställning meUan mig och i dettafall. Jag har en hka intensiv och het vilja att försöka åstadkomma bättreresultat på arbetsmUjöområdet som . sade också att kommunisterna 1971 var oroadeför vad som skuUe hända och att utskottets ordförande dä nonchalerade denkommunistiska motionen. Nej, , jag har aldrig nonchalerat någontingnär det gäUer arbetsmUjön. Men vi har klara regler för hur vi skall bedrivaarbetet här i huset. En stor stathg utredning är pä gång som har tagit tiU sinuppgift att verkUgen grandUgt gå igenom hela frågekomplexet. Det skuUe därförvara orimligt att bryta ut vissa ting. Frågorna måste ses som en helhet. Därförkan aldrig göra gäUande att jag nonchalerat arbetsmUjöfrägan. Vimåste ta fasta pä det arbete som pågår och avvakta de resultat som det kan ledatiU. Vidare säger att man inte kan nå längre änvad arbetsgivarna tUlåter. Det är ju en helt felaktig bild som gerav det arbete som man på fackhgt häll och inom den socialdemokratiska rörelsenutför. Tror att och dess förbund tar lätt påfrågan och låter arbetsgivarna ensamma bestämma? Tror attsocialdemokratin skulle vara mindre intresserad av att lösa arbetsmUjöfrägan änvänsterpartiet kommunisterna? Det är en helt orimhg slutsats som . talade vidare om forskningen och omyrkesinspektionen, och ansåg att det var fel på nästan allting. Men det sitterju en utredning som har en mängd av uppgifter att lösa framöver, och man mästeförbättra tingen steg för steg. När det gäller bl. a. yrkesinspektionen ochforskningen bhr det en stark utbyggnad, så oro är obefogad. Lät mig gå vidare bland reservationerna! Beträffandereservationen 2 om det fortsatta reformarbetet råder det i sak ingen skillnadmeUan och den socialdemokratiska delen av utskottet, men eftersomreservationen i likhet med utskottets förslag inte innebär någon tillstyrkanav vidgade direktiv har jag ingen anledning att ytterligare kommentera den. I reservationen 3 begär center- ochfoUcpartirepresentanterna förtursbehandhng inom arbetsmiljöutredningen av frågornaom bättre kontroU av kemiska ämnen och åtgärder mot buller. yrkari reservationen 4 pä förtur för behandhngen av frågan om de hygieniskagränsvärdena. Beträffande den saken anförde han att och Förentastaterna - det var i och för sig en intressant konsteUation - har lagar på dethär området. Men, , de har olika lagar. VUken skall vi följa avdem? Eftersom vi har ett eget lagstiftningsarbete och inte behöver snegla varesig pä eUer pä , får ge sig till tåls tUldess att utredningen är klar med sitt arbete. Åtgärder för bättre arbetsmiljö Åtgärder för bättre arbetsmiljö man gerförtur åt något, , innebär det ju att andra ting kommer iefterhand. Jag vUl beteckna hela detta frågekomplex som så viktigt att detskuUe vara oriktigt om beslöt att ge förtur åt vissa specieUa delar de mä vara hur väsentliga som helst, men hela området är väsentligt, ochutifrån den utgångspunkten skulle det vara orimhgt att ge förtur åt nägon del. Reservationen 5 rör frågan om stimulansåtgärder påarbetsmiljöområ det. I sak betyder det att man vUl ha statsbidrag för att förbättra arbetsmUjön inom industrin. Men reservationen är kluven; det är ofta så inom mittenpartierna. Först säger man: "Arbetsplatsernas iordningstäl lande är ett naturhgt inslag i företagens produktionskostnader ." Man viUockså att "samhället ställer krav på företagen från arbetsmiljösynpunktvid lån eUer bidrag ur ohka statliga fonder". Men sedan slutarreservationen med ett yrkande på stimulansåtgärder för att komma tUl rätta medde existerande arbetsmiljöproblemen. Såväl arbetsmiljöutredningen som socialministern ochutskottsmajoriteten awisar tanken på särskilda stimulansbidrag. Kostnadernaför en förbättrad arbetsmUjö måste ligga hos företagen. Denna uppfattning ärenstämmig hos både arbetstagarna och arbetsgivarnas organisationer. Reservationerna 19 och 20 gäller inrättande av enprofessur i arbetsmiljöforskning. Här understryker utskottsmajoriteten att"arbetsmUjöforskningen inte är något avgränsat forskningsområde utan istället sträcker sig över åtskilliga vetenskapliga discipliner där medicinskt,tekniskt, naturvetenskapligt och beteendevetenskapligt skolade kraftersamarbetar". har lagt fram förslag om att enarbetsvetenskaplig utbildning skaU förläggas till , och det förslagetprövas i anslutning till budgetbehandhngen inför nästa budgetår. Under detarbetet skaU man också pröva förslaget om två nya professurer på detarbetsvetenskapliga området. Det är skälet till att vi inte kan tiUmötesgä varesig den borgerliga reservationen eller . I reservationen 21 yrkar och påstatsbidrag för den kommunala arbetarskyddstillsynen. Utskottsmajoritetenhänvisade här enhgt mitt förmenande på starka grunder till att den sittandekommunalekonomiska utredningen skall syssla med dessa frågor. Vi kan inteinföra statsbidrag innan utredningen är klar, om vi nu skall ha någrastatsbidrag. I det sammanhanget vill Jag erinra om vad utskottet skriver medanledning av motion av i m. fl., nämligen att det"är av vikt att den kommunala tiUsynen ägnas stor uppmärksamhet vidutarbetandet av närmare föreskrifter för tillsynsorganisationen". I reservation 22 behandlas den framtida indelningen avlandet i yrkesinspektionsdistrikt, och här anför utskottet kort och gott måste awakta de utredningar som pågår på bl. a. länsberedningsområdet. I reservation 31 talar man om beaktandet av vissaarbetsmiljöfaktorer vid den statliga upphandlingen. Utskottet hänvisar här tUlatt statens uppgift i första hand skall gälla bl. a. teknisk utveckUng ochlagstiftning, och utskottet avstyrker därför förslaget. Slutligen ställde en fräga, omsocialdemokratin är beredd att åstadkomma åtgärder påarbetsmUjöområdet, och räknade upp en del saker. På det vUl jag bara svara att socialdemokratinkommer med aU kraft att verka för en i aUa avseenden förbättradarbetsmUjölagstiftning. Vi kommer att göra allt för att förverkliga detta krav.Jag skuUe kunna ställa en motfräga tiU : Hur vore det omarbetsplatsernas folk bara skuUe hta på kommunisterna när detgäller att åstadkomma en förbättring av arbetsmUjön? Då skuUe man inte nä säförfärligt längt. Men vi är beredda att sätta in alla krafter som är möjligaför att just på detta område, som är ett av våra viktigaste när det gäller attåstadkomma en förnyelse av arbetshvet, genomföra de förbättringar som vi ansernödvändiga. Det är ett av villkoren för att vi skaU kunna fortsätta med detverkliga demokratiseringsarbetet i vårt land. Jag ber att på aUa punkter få yrka bifalltill utskottets hemstäUan. Under detta anförande övertog herrförste vice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. i (c) kort genmäle; Utskottets ordförande gjorde gäUande att dereservationer som här föreligger är ett sätt för de borgerliga att kamoufleravissa saker. Ja, då torde ha läst mycket dåligt, för vi äröverens om det väsentliga i propositionen, och vad reservationerna från vårthåll innehåller är sådana förslag som går utöver propositionen och är merainriktade . Sedan säger att med all respekt förparlamentariker i en utredning så tror han inte på vårt förslag omparlamentarikerrepresentation. är ju en gammal utredningshäst,och jag beklagar om han har så dåliga erfarenheter av sina insatser somparlamentariker i utredningar. Jag är medveten om att det är mycket duktigtfolk i dessa utredningar, men jag tror det vore värdefullt att det även kom inparlamentariker. Vi diskuterar ju här det väsentliga i att de anstäUda verkhgenfär möjligheter att påverka sm situation. Jag tror också att det är viktigt attparlamentariker, som jag förutsätter har kontakt med verkligheten, kommer in päutredningsstadiet. De motioner vi har väckt här innebär, som jag sade,yrkande på en bättre helhetssyn, mera långsiktiga reformer påarbetsmUjöområdet. I fråga om den här motionen som jag citerade,, sade jag att det ofta i debatten har gjorts gällande frånsocialdemokraternas sida att den motionen inte innebär ett ord om arbetsmUjö.Det är det avsnittet jag har tagit upp, och det är den frågan som vi här hardiskuterat. Vi begärde den gången om kommer ihåg vadreservationen innehöll i anledning av den motionen -att vi skuUe få fram ettmiljöpolitiskt handlingsprogram som omfattade hela det här fältet. Det är gärningarna som är väsentliga, säger , och det är riktigt. kan inte bortförklara centernsarbete i för bättre mUjö. Sedan vUl göra gäUande att det finnsföretagare som har röstat på och som har företag med dåhg miljö. Ja,jag tror att Åtgärder för bättre arbetsmiljö Åtgärder för bättre arbetsmiljö kan gä och titta även på andra områden. Det finns säkert företagaresom har röstat på socialdemokratema och som har företag där mUjön inte är denbästa. talar om kluvenhet här det gäUer insatserpå den ekonomiska sidan. Nej, , vi har knutit an tUl propositionen165, som finansministern framlagt denna höst, och vi viU bara gå vidare ochsäga; Vi anser det hka viktigt med insatser innanför fabriksportarna somutanför. HerrNORRBY i Äkersberga (fp) kort genmäle: Utskottsordföranden sade att den härpropositionen representerar det första stora greppet på arbetsmUjöområdet, ochdet kan man möjhgen hälla med om. Men att sedan gå vidare och hävda attansvaret för försummelserna hgger hos arbetsgivarna och att det är fel att sägaatt man inte kan nå längre än arbetsgivarna tiUåter tyder på att man förstunder från socialdemokratiskt håll har ägnat vederbörliguppmärksamhet ät arbetsmUjöfrågorna. Vi har en arbetarskyddslag som är 23 årgammal och som inte tiUämpas i praktiken i många faU, och tiUsynsansvaretligger inte hos arbetsgivarna utan hos staten. Staten är ju också en viktigarbetsgivare här i landet. Som vanligt är jag, herr talman, ytterst imponerad av denfantastiska självkritik som i visar. Han har suttit iupp tiU sex statliga utredningar på en gäng och säger att en parlamentarikerkan mmsann inte tiUföra en statlig utredning någonting - det sitter redankunnigt folk i utredningen! Men det handlar ju, som jag har sagt tidigare, inteom att sätta in experter; det handlar om att sätta in politiker som kan redanfrån början i utredningsarbetet prioritera de här frågorna på det sätt som ärmotiverat. I utskottsbetänkandet talas om - och herr ordföranden iutskottet talade också om det att vidga utredningens direktiv, somman säger att direktiven räcker för de krav som här har stäUts, bl. a. frånfolkpartihåll. VUket väljer man nu? Är det tidsödande att genomföra utredningenenligt direktiven? O.K. det kan vi tro på. Men man kan väl där inte avvisakraven på tilläggsdirektiv, när man har delat upp utredningsarbetet ietapper. På det viset kan man ju göra även i fortsättningen. Det är beträffande kommunernas ekonomiska resurseranledning att understryka vad jag har sagt; Kommunerna måste redan nufä ett principbesked om full kostnadstäckning för att när den nyalagen träder i kraft kunna satsa på en utbyggnad av den kommunala tillsynen.Det här får inte ligga och vänta på den kommunalekonomiska utredningen. Detinnebär ju att man inte satsar de resurser som behövs på den praktiska tiUsynenute på fältet tillräckligt snabbt, därför att kommunerna väntar på besked frånstaten i kostnadsfrågan. När det gäller reservationen 31 menar iHuskvarna att staten skaU avstå från sina möjligheter att styra den tekniskautveckhngen i specifikationer vid upphandling av statliga varor. Det är ettmycket anmärkningsvärt uttalande. HerrÅKERLIND (m) kort genmäle; i bemötte bl. a. vadjag sade och vad vi reserverat oss för när det gäller utseende av skyddsombud.Jag trodde först att i Huskvama idkade högläsning ur tidningenArbetsgivaren för att styrka departementschefens och utskottsmajoritetensförslag i fräga om utseende av skyddsombud. Men sedan fann jag att herrKarlsson angriper mig och hävdar att jag står på samma hnje som den som skrivitden här artikeln. Jag har inte själv läst artikeln i tidningen läste upp en del av. Av citat framgickemellertid klart att författaren är motståndare tiU att de berördaarbetstagarna skaU ha omröstning om vem som skaU vara skyddsombud, ochförfattaren menar tydligen att skyddsombud bör utses centralt. Därmed är juresonemanget ett stöd för i uppfattning. Men vad herrKarlsson här läste upp står ju i motsatsställning till den moderatareservationen om att skyddsombud skaU utses först efter förslag av berördaarbetstagare. Sluthgen sade att man från oppositionen intehar vågat gä emot huvudlinjerna i propositionen. Jag fäste mig särskUt viddetta uttryck, "vågat". Man'kan ju inte gå emot sådant som mantidigare har talat för. Jag viU bara hänvisa tiU vad vi har sagt i debatterna idessa frågor . Åtgärder för bättre arbetsmiljö HerrHAGBERG (vpk) kort genmäle: De borgerliga och socialdemokraterna anslutersig till huvudlinjen i regeringens proposition, medan vi har gått emot huvudlinjeni förslaget. Som vi ser det bygger man här på en felaktig plattform. I 39 §,mälsättningsparagrafen, sägs nämligen; "Arbetsgivare och arbetstagareskola sam verka för att åstadkomma sunda och säkra arbetsförhållanden. "Men erfarenheterna säger att denna samverkan inte ger någotresultat utan att det är maktbefogenheter vi måste ge de arbetande. Vi gårdärför emot huvudhnjen i regeringens proposition när det gäller att vidtaåtgärder för en bättre arbetsmiljö. Därför menar vi också att så länge mansamverkar och inte ger arbetarna de maktbefogenheter de bör ha kommer vi heUerinte längre än vad arbetsköparna vUl. Arbetsgivarna sätter sig då på bakhasornaoch man kommer ingenstans. Men det finns en del stridbara fackorganisationer,som tack vare att de sätter makt bakom orden också kommer längre. Vi harexempel på det från . Vad beträffar 1971 missförstod mig.Det var u\te vår motion jag talade om, utan det var ryktena att LO och SAFskulle vara överens i utredningen innan något förslag lades fram. Så har det juockså blivit. är man överens. LO har inte drivit nägon särlinje. Och allasom har någon erfarenhet av SAF;s instäUning vet ju vilken hnje man där hardrivit. Det var dessa oroväckande tendenser de slog larm om, och där har vi jufått rätt . När det sedan gäller de hygieniska gränsvärdena är detviktigaste att stödja skyddsombudens förslag tiU åtgärder och attverkligen slå fast hur en arbetsplats skall vara utformad.Arbetsmiljöutredningen säger att Åtgärder för bättre arbetsmiljö det är såsvårt att faststäUa dessa saker, så där skaU det bara finnas rekommendationer.Men om vi ser på förhållandena i eller i , så skall vifinna att man där har detaljerade bestämmelser om hur en arbetsplats skall seut. Det visar ju att vi här i ligger långt efter de båda länderna pådetta område. Här skall vi samarbeta om hur en arbetsplats skaU se ut. Om vihar en pohtisk arbetarrörelse som vUl någonting, så skall väl den fastställahur arbetsplatsen skall se ut, inte hänvisa tiU en utredning. Sluthgen viU jag svara på den motfräga som härframställdes huravida arbetarna kunde hta på kommunisterna. Ja,det kan de göra. Och vi hoppas ännu jag säger ännu - att socialdemokratinockså följer oss. Dä kan arbetarna hta på oss. i (s) kort genmäle: Arbetarna följde socialdemokratin i detsenaste valet, , och vi ämnar verkhgen infria deras förväntningarpå oss. Och vad ryktena 1971 angår tycker jag det är egendomligt att ryktenskuUe kunna ge anledning tiU påståendena att utskottets ordförande nonchaleradevad anförde i det sammanhanget. TiU i viU jag säga att minaerfarenheter från det parlamentariska utredningsarbetet inte är dåliga. Detskulle jag kunna vittna om. Men vad jag klart vUle säga ifrån var att inte kanman förändra arbetsmUjöutredningens arbetssätt och göra det mera effektivtgenom att insätta parlamentariker i utredningen. Det är nägot helt annat. Den omdiskuterade motionen gällde, , den inre arbetsmUjön, men ni har gett sken av att den gäUde denyttre arbetsmUjön och levt högt pä det under de år som gått alltför högtenhgt mitt förmenande. Man säger att det är viktigt att det sker förbättringar påarbetsplatserna men att det är staten som skaU betala dem, trots att såvälutredningen som arbetstagare och arbetsgivare är överens om att det är produktionensom skall betala kostnaderna för en förbättrad arbetsmiljö. Det finns ingenanledning att låta samhället gå in och klara den delen via statsbidrag. i Äkersberga talar om att ansvaret för hurarbetsplatserna ser ut vilar på den lagstiftning som finns. Ja, , viskulle ha velat ha en förbättrad lagstiftning tidigare. Men man skaU inte undanskymmaatt det har skett förbättringar under de år som har gått, även om de inte varittiUräckliga. tar vi det krafttag som behövs i den första etappen, och sedankommer vi tiUbaka. När det gäller kommunerna viU jag klart deklarera att degenom storkommunerna fått förbättrade möjligheter att arbeta. har man storakommuner med stora resurser. Då vore det egendomligt om de inte skuUe kunnaklara den tiUsyn som ankommer på dem. TiU viU jag bara säga att jag inte har sagtatt kan göras ansvarig för den instäUning i tidningenArbetsgivaren, som jag refererade. Men man kan, , inte komma ifrånatt det finns ett visst samband meUan moderata samlingspartiet ochArbetsgivareföreningen. HerrHAGBERG (vpk) kort genmäle: När det gäller ryktena frän 1971 är det intebara fråga om ett yttrande utan också om den vaksamhet som ett utskott kanådagalägga när en utredning visar sådana samarbetssträvanden. Företräder man enpohtisk riktning som enhgt vad man säger viU gå mycket längt i vissahänseenden, tycker jag man skall ta aUvarligt pä sädana saker. Frågan är väl vad arbetarna kan lita på. Jag har här andralagutskottets utlåtande . Värt parti krävde redan dä att man skulleuppmärksamma frågorna om hygieniska gränsvärden och liknande. Utskottet varväldigt undfaUande . Om det fanns behov av preciserade föreskrifterså skuUe den uppgiften ankomma på arbetarskyddsstyrelsen. Utskottet förutsatteemellertid att arbetarskyddsstyrelsen fortlöpande följde utvecklingen. Det har gått . Vi har fortfarande inte fått dessaväsentliga regler för hygieniska gränsvärden på arbetsplatserna. Och det talasfortfarande om att vänta på utredningar. Då bhr man betänksam, allra helst närman ser de arbetare som fär stå i detta damm och denna rök. Jag tycker därföratt regeringspartiets målsättning i fråga om takten är väldigt låg. Åtgärder för bättre arbetsmiljö HerrNORRBY i Äkersberga (fp) kort genmäle: i säger attreservation 5 visar en kluvenhet; reservanterna viU att staten skall betalaförbättringarna av arbetsmUjön. Nej då, herr talman, inte alls. Det är bara detatt reservanterna inte awisar tanken utan tvärtom säger ja tiU den - attstaten genom olika åtgärder skall stimulera förbättringarna i arbetsmiljön, såatt det sker snabbare än vad utskottsmajoriteten viU, att man på detta områdesom på så många andra där man har en självklar kostnadsbärare genomstimulansbidrag skall påskynda den önskade utveckhngen. Här säger alltsåutskottets socialdemokratiska majoritet nej tUl att med stimulansbidragpåskynda förbättringar av arbetsmiljön. i frågade tidigare; Hur skuUe detha sett ut om vi hade haft en borgerhg regering? Jag skaU bara hänvisa tiU defolkpartimotioner som har avslagit tidigare och som efter hand harkommit igen i form av regeringsförslag eller andra initiativ frän regeringenssida. Om vi läser i facit finner vi att det inte skuUe ha gått långsammare omvi haft en borgerlig regering. Vi kan t, o. m. läsa i facit frän 1951 ochkonstatera att en folkpartimotion om det som vi kallararbetsmiljöforskning då blev bifallen av , men åtgärderna somriksdagen då begärde vidtogs aldrig av den sittande regeringen, alltsåsocialdemokraterna. När det sedan gäller frågan om förtur för åtgärderavseende kemiska ämnen och buller på arbetsplatserna säger iHuskvarna; Vi får ge oss tiU tåls tills utredningen är klar. Det finns aUtsåtvå skUda ambitionsnivåer i den här viktiga frågan. Den ena innebär att manskall ge förtur, den andra att man skall ge sig tiU tåls tills utredningen ärklar. Det finns således två skUda målsättningar när det gäller snabbheten iförbättringen av arbetsmUjön, Det nuanförda ger kanske htet fylligare innehåll ät det jag sade Åtgärder för bättre arbetsmiljö tidigareom ohka ambitionsnivåer. Här finns alltså en högre ambitionsnivå klartdokumenterad från reservanternas sida på flera konkreta punkter. i (c) kort genmäle; talade om kluvenhet isitt första anförande. Men skaU man göra det kommer man tillbaka till herrKarlssons inlägg när det gäller frågan om det parlamentariska inslaget. Nuerkänner att han har goda erfarenheter från det parlamentariskautredningsarbetet. Varför kan inte tänka sig att även andrapersoner skuUe kunna göra insatser i en utredning, och varför kan tänka sig att de skuUe kunna göra insatser i denna mUjöutredning? Jagförstår inte det resonemanget. Vidare förstår jag att motionen är htet svår attsmälta, eftersom har gått emot de mUjökravvi har stäUt. Vi har talat om arbetsmiljö och krävt en utredning just för attinom mUjöområdet få fram en helhetssyn. Sedan är jag överens med om att det ärproduktionen som på lång sikt skaU betala mUjökostnaderna, men eftersom vi ärense om att det kan utgå statsbidrag för insatser utanför industrilokalerna,kan jag inte när nu arbetsmiljön är så viktig - förstå motiveringen till inte kan ha samma synsätt pä förhållandena inom fabrikslokalerna. När det sedan gäller frågan om kommunernas tillsyn har viansett att statsbidrag bör utgä. Vi har där samma synpunkter som LO har förttiU torgs, nämUgen att de här frågorna är så viktiga att tillsynsmyndigheternamåste få tillräckliga resurser att arbeta med. Vidare har vi den uppfattningen som vi har gett tiUkänna i en reservation - att det är värdefuUt att fä en distriktsindelning somansluter sig till länsindelningen, eftersom det därigenom skulle bli störremöjligheter för yrkesinspektionen att direkt påverka och följa med i arbetet. () kort genmäle: I den fräga som i ochjag nu diskuterat, nämhgen hur skyddsombuden skaU väljas, finns det aUdelestydligt ett klart samband meUan uppfattning såsom dentar sig uttryck i den artikel som citerade ur och herrKarlssons egen uppfattning. Båda viU centralisera valen av skyddsombud. Viframför i den moderata reservationen den uppfattningen att de berördaarbetstagarna skall ha större inflytande pä dessa val. i (s) kort genmäle; Herr talman viU jag säga att det mästetUlkomma fackföreningsrörelsen själv att utan påpekande från vare sig riksdageUer moderata motionärer bestämma vUka man viU ha som skyddsombud. Med anledning av vad vice ordföranden i utskottet sadebeträffande den parlamentariska utredningen vill jag bara påpeka att det finnsutredningar där bara parlamentariker är med, och det innebär i så faU att utredningsarbetetskaU drivas på det sättet. Men här är en utredning på gång som vi aUa ärangelägna om att genomföra för att man skall kunnaåstadkomma en bättre arbetsmiljö, och jag påstår att den utredningen inteskulle gå snabbare, utan i stället ta , om vi skuUe låta ävenparlamentariker delta i arbetet.