prot · FW0993 · 1973-12-31 00:00:00 — att den får en tUlräckliganslutning. Dessa garantier, säger han, har inte kunnateller velat ställa, och då måste vi tillgripa den automatiska anslutningen. Men vad är nu detta, herr talman, rent ut sagt för trams?Vad är det för garantier man behöver? Vi behöver inte Tandläkarförbundetsgaranti - en garanti som det för övrigt inte har möjlighet att ge. Tandläkarförbundethar inte någon möjlighet tUl skillnad frän att föreskrivanågon tvängsanslutning. Det kan inte tvinga sina medlemmar att agera i ettsystem som är formellt friviUigt. Vad har vi för garanti för att praktiskttaget varenda tandläkare utan tvångsåtgärder skulle bli ansluten tillförsäkringen? Garantin är pengar, och det är en stark garanti. Jag tror att det från nägot håll har sagts ,men det förtjänar att upprepas därför att det är så självklart: Var finns dennäringsidkare - tandläkarna har ju i varje fall hittUls varit enskildanäringsidkare som frivilligt underkastar sig att konkurrera inte bara medstat och landsting utan också med flera tusen kolleger i privatvården, på detvillkoret att man tvingas att ta minst dubbelt sä mycket betalt somkonkurrenterna? Det är ju innebörden av att ställa sig utanför försäkringen:man måste av varje patient ta minst dubbelt sä mycket betalt somkonkurrenterna. Det är fullständigt verklighetsfrämmande. Någon hade säkertkommit att bli stående utanför; är det väl en och annan i 65-årsåldernsom har tänkt sig att ha ett är eller två kvar innan han ändå drar sig tillbakafrån verksamheten och som kanske tycker att det inte är någon idé att gå in iett nytt system. Dämtöver är det helt otänkbart att någon skulle frivilligtvälja att avstå frän den förmån som försäkringen innebär. Det mäste finnas ettannat motiv ideologiskt, valtaktiskt, personligt; jag vet inte vad - därföratt för försäkringens funktion har de här åtgärderna icke någon betydelse överhuvud taget. Jag mäste, herr talman, erkänna att när jag har lyssnattUl i flera omgångar och liksom flera andra haft htet svårt attkänna igen honom, undrar jag: Är det någon som någonstans under handläggningenav det här ärendet har retat ? Ätt han är engagerad i sittämnesområde vet vi, men han brukar inte vara så het och så frän iuttryckssätten. Nej, det förefaller verkligen som om han hade blivit nästanpersonligen retad någonstans under det här ärendets gång. Man hade alltså inte behövt riskera någon otillräckliganslutning. Det skulle möjUgen kunna finnas en vettighet i de härtvångsåtgärderna, om vi hade haft att räkna med ett underskott på tandläkareäven . Då kunde det ha legat någonting i farhågorna för attfolktandvården inte skuUe kunna försörjas med tandläkare. Men ärunderskottet pä tandläkare redan passerat och förbyts snabbt i ett överskott. Imoderata samhngspartiets partimotion nr 1741 illustreras detta med ett litetdiagram - ett helt officiellt sådant - som visar, att om tandvårdsförsäkringenskulle få en sä gynnsam effekt att praktiskt taget av folketunderkastar sig regelbunden tandvård, kommer vi ändå redan om mindre än ,dvs. ungefär då propositionen räknar med att det här systemetskall vara i full funktion, att ha ett Vi kommer mycket snabbt att vara i det läget attnyexaminerade tandläkare, liksom redan flera andra akademikergrupper, meduppräckta händer kommer att ta emot den anställning som erbjuds dem inom detyrke de har utbUdat sig för. Troligen kommer det att uppstå ensituation där varken folktandvården eller den privata marknaden kan gesysselsättning åt alhhop. Det är ingen risk för att vi inte kommer att hatandläkare tUlräckligt. Nej, motiven för de skärpningar som har gjorts iutredningsförslaget är ännu oredovisade, och det är beklagligt att så ärfallet. Sedan måste jag, herr talman, liksom , att vad utredningen - även dess experter - yttrar på vissa punkter interimligen kan anföras emot den eller andragas som skäl för de förslag som nugäUer, när man har gjort genomgripande ändringar. Det är väl ändå tämligensjälvklart att gör man en sä långt gående och principiellt betydelsefulländring i utredningsförslaget att man i praktiken tvångsanställer deprivatanslutna tandläkarna mot ackord och därmed gör dem tUl kanske den endagrupp i det här samhället som skall jobba pä ackord utan att fä förhandla omackorden då har man fullständigt ändrat förutsättningarna för den andrafrågan, nämligen om taxan skall vara förhandlingsbar eller inte. Att för attfå del av en förmån, för att fä arbete under försäkringens villkor, underkastasig de regler som efter överläggningar fastställs av huvudmannen är en heltannan sak än att tvingas arbeta som i praktiken anställd hos en arbetsgivaremen utan förhandlingsrätt i fråga om sina egna villkor. Man kan alltså inteåberopa utredningens ställningstagande i en fråga, när för den frågan avgörandefömtsättningar har ändrats genom de ändringar som statsrådet har vidtagit iutredningsförslaget. Ändringar föranleder ofta konsekvensändringar. Ensjälvklar konsekvens av tvängsanslutningen hade varit att införaförhandlingsrätt rörande taxorna. Här kvarstår alltså oklarheten rörande de verkligamotiven. På en punkt har det skapats klarhet, men jag är inte alldelesövertygad om att alla riktigt har uppfattat hur klart det blev; i varje falltror jag inte att i gjorde det, när han uttrycktesin tillfredsställelse med statsrådets deklaration rörande förskolebarnen.Statsrådet gör där ett uttalande som formellt är fullständigt korrekt, så långtdet räcker. Det är riktigt att enligt det förslag som är förelagt oss åläggslandstingen från den ett vårdansvar för förskolebarnen. Men vadinnebär detta? I klartext innebär det att landstingen fr. o. m. den skyldiga att bereda förskolebarn en plats i folktandvårdskön men inte itandläkarstolen. Det är vad som händer. Man får ett vårdansvar, man skall tahand om förskolebarnen men man är icke skyldig att ha resurser att verkligenockså ge dem värd förrän mot slutet av , som i detavseendet uppskattas tUl . Ungefär 1976 tror man att folktandvårdensresurser skall räcka till detta. , säger , kan man anlitaprivattandläkare. Ja, det kan man . Men märk skillnaden! Man är skyldigatt ta emot barnen i kön. Landstingen har möjlighet att förstärka sina egnaresurser Allmän tandvårdsförsäkring, m. m. Allmän tandvårdsförsäkring, m. m. genom attanlita privattandläkare. Den möjligheten har , och manutnyttjar den i vissa delar av landet, dock huvudsakligen för att klaraskoltandvården, inte så mycket för förskolebarnens tandvård. Det är helt klartefter detta, att av det nya systemet kommer förskolebarnenatt ha en formell rätt till tandvård i folktandvårdens regi, men rätten innebäringenting mer än att de fär lov att stå i kön tUls resurserna är utbyggda, ochdet kommer att dröja . Och i vissa fall, herr statsråd, är den kön säläng att detta är likvärdigt med att vänta tills den förutsattaresursutbyggnaden är färdig. Det är viktigt att fä detta fastslaget. Det finns på flera ställen iutskottsbetänkandet och i propositionen - och det har upprepats här - ettuttalande som jag är väldigt undrande inför. Jag citerar t. ex. frånutskottsbetänkandet överst på s. 21; "Utskottet har tidigare framhållitatt det i propositionen framlagda förslaget är väl ägnat att tUlgodoseförsäkringens syfte att göra god tandvård tUlgänglig till en för allamedborgare överkomlig kostnad." Detta, herr talman, är icke sant. Det kaninte finnas många här i kammaren - och inte någon i somtror att detta är sant, att vi med en tandvårdsförsäkring som ger 50 procentsåterbäring gör tandvård tillgänglig till en för alla medborgare överkomligkostnad. Efter de senaste årens låginkomstutredningar, efter alltvad vi har diskuterat och sagt i samband med andra reformer tror vi verkligenatt en 50-procentig återbäring på den faktiska tandvårdskostnaden gör godtandvård tillgänglig till en för alla medborgare överkomlig kostnad? För många,herr statsråd, kommer detta att vara ungefär som om en människa, som av någonobegriplig anledning längtar långt ut i rymden, finge beskedet: Om du bara tardig till månen på egen bekostnad så skall vi hjälpa dig tUl Mars gratis. 50procent är för hundratusentals människor i det här landet lika oöverkomliga . De ligger helt enkelt utom räckhåll. Sedan spelar det inte så storroll om det kostar en miljon eller en tusenlapp om man inte har tusenlappenheller. Jag är verkligen förvånad över att en socialdemokratiskregering och en socialdemokratisk socialminister nöjer sig med den härhalvmesyren. Vad innebär den? Jo, den innebär att upp till I skallman betala hälften själv. Vet inte statsrådet eller tror han inte -att det finns, som jag sade, hundratusentals inkomsttagare i det här landet förvilka i tandvård är fullständigt lika orealistiskt som ?Det är sä i varje fall. Man kunde tro att regeringen har tappat all kontakt medde fattiga människor som man annars med all ära har försökt företräda.Detta stämmer helt enkelt inte. avfärdade, om jag minns rätt, moderatasamlingspartiets förslag till 75-procentig kompensationsnivä med någonrandanmärkning om att det är valår . För moderata samhngspartiet hade detkanske varit lättare att gå den motsatta vägen. Vi föreslår ju vad som av denenskilde medborgaren måste upplevas som skattehöjning. Det är inte lätt förmoderata samlingspartiet att föreslå att vi skall påföra de skattskyldiga enytterligare förhöjd avgift utöver vad regeringen har velat göra. Det är i varjefall inte valtaktiskt särskUt välmotiverat i värt fall - det tror jag att deflesta håller med om. Men vi har gjort det därför att det, som herrRingaby sade, är en socialt ovanligt väl motiverad avgiftshöjning. Såsom denär konstruerad drabbar den nästan inte alls eller med mycket Måndaeen den små belopp just de människor för vilka en 50-procentig tandvårds- ji mai1973 kostnad,som man skall betala själv, är oöverkomlig, medan de som har----------- detbättre ställt får bära en större del av kostnaden. Jag tror det var i - han kan sägakloka saker försäkring, m. m. han också - Som sade att det system regeringenföreslär är egentligen inte en försäkring, det är en rabatt. De 50 procentensom man skall betala själv, om vi ser det som en försäkring, är ju att betraktasom självrisken i försäkringssystemet. Var har vi sett eller hört talas om enförsäkring med 50 procents självrisk som fortfarande kallas försäkring? Även 25procent är en hög självrisk, men det börjar ju åtminstone likna något, om mangår ner tUl detta. ' Här har dragits stora växlar på att så mycket skallförändras, när den här reformen träder i kraft. tror uppenbarligenatt vi skall få ett väldigt efterfrägetryck. Man är rädd att det skall bli sågyllene tider för privattandläkare att det är svårt att nyrekryterafolktandvårdstandläkare - ja, man har t. o. m. befarat en stor överströmningfrån folktandvärden till privattandvärden, när denna får så gynnsamma konkurrensvillkor. Jag är rädd, herr talman, att det blir ganska få patienteri tandläkarstolarna mer än det redan finns. Jag är rätt säker på att för dem avoss som har haft råd att sköta tänderna kommer detta som enlättnad; vi får halva kostnaden betald av staten. Men för dem som mte har haftråd blir det inte råd i fortsättningen heller annat än i begränsadutsträckning. Jag tror att man tämligen säkert kan bortse från risken föröverströmning av folktandvärdstandläkare till privattandvärden. Jag tror mankan bortse frän risken att det skulle uppstå en hausse i etablering av nyaprivattandläkarmottagningar. Vi kan bortse från den risken sä länge den härtandvårdsförsäkringen skall vara den hjälp som människorna får. Den är icke tillräckligteffektiv för att nämnvärt öka efterfrågan på god tandvård det är min mycketbestämda uppfattning. Icke desto mindre är vi naturiigtvis gladaför att man åtminstone tar ett steg pä vägen. Och man kan väl ha rätt att säga,när nu är så glad åt sitt förslag, att vi kan med viss rättuppleva det här förslaget som ett av oppositionen framtjatat förslag. Vi hargäng på gång försökt, när det inte blev någonting av den förra utredningen, attåtminstone fä börja med etapper, med att ta delar av det här komplexet för attnå upp till en lösning. Vi har fått nej även pä det. är detta äntligen pågång, och det är värdefullt. Men, herr talman, även om man är som allra mestoptimistisk kan man inte se det här förslaget mer än som en början. Den dag dåverkligen hela svenska folket skall ha tUlgång till god tandvård till överkomhgkostnad är icke den , utan den inträffar först sedan när det nu kan bli har fattat beslut om en effektiv tandvårdsförsäkring medtillräcklig kompensationsnivä. Allmän tandvårdsförsäkring, m. m. hade någon fundering om attjag har blivit uppretad. Jag skall säga, herr talman, att här kommer i vart fall inte att reta upp mig till något längre inlägg,men några av hans påståenden kan inte fä stå oemotsagda. Jag viU börja med att i korthet erinra om självautredningen. Det är riktigt att det var en enmansutredning somgeneraldirektören svarade för. När jag en höstdag togemot utredningens mycket omfattande betänkande så stod, ,representanter i utredningen som experter helt enhälligabakom betänkandet. Det bör i varje fall noteras tUl kammarens protokoll. Om delångtgående krav som sedermera framfördes i remissyttrandehade kommit till utredningsmannens kännedom tidigare, så skulle jag tro, ,att förslaget pä en del väsentliga punkter hade sett annorlunda ut. Sedan baranågra korta kommentarer. Efter den kommer landstingen att varaskyldiga att ta emot alla förskolebarn som kommer till folktandvården, och däblir det fräga om en avgiftsfri tandvård. citerade här utskottsbetänkandet, bl. a.påpekandet att det skall vara en riktpunkt att kunna ge alla medborgare en godtandvård tUl överkomligt pris. Det är riktigt. Men det skulle inte bli falletom reservationer fick ligga till grund för tandvårdsreformensutformning. Jag skall inte ta upp någon detaljdebatt pä den punkten. Jag vUlbara erinra om att en av reservationerna helt enkelt skulle innebära en rätttUl helt obegränsade arvoden från tandläkarnas sida. Och det kunde vi inte varamed om. Och där vill jag ge rådet mot bakgrund av det förslaghans parti har lagt här i - att vara försiktig när han är ute ochtalar om att detta är en dålig tandvårdsförsäkring. HerrCARLSHAMRE (m) kort genmäle: Det skall tydligen kvarstå en oklarhetrörande förskolebarnen. Det är ju ändå sä, att vad som står ifolktandvårdslagen är att som huvudprincip fastslås att vårdansvaret gälleralla upp tOl . Sedan görs det två undantag: för de äldreårsklasserna i den gruppen och för de yngsta årsklasserna vad gällerövergångstiden. Man skall inte förrän resurser finns vara skyldig att verkligenge den vården. För de äldre årsklasserna, åldrarna 17 , ger manersättningen att de i stället ingår i den allmänna tandvårdsförsäkringen. Nägotliknande görs inte för förskolebarnen. Här sägs att landstingen för att kunnauppfylla det vårdansvar vi ålägger dem har möjlighet att anlita privatatandläkare, men det är en möjlighet, icke en skyldighet. Om det slutligen hade stått såsom socialministern nuciterar, att det är en riktpunkt för försäkringen att vi skall ge alla en godtandvård tUl för alla överkomlig kostnad, sä hade det varit korrekt. Men detstår inte sä. Det står att förslaget är väl ägnat att ge en god tandvård tillför alla överkomlig kostnad. En riktpunkt är en rörelseriktning mot något somligger , alltså precis vad jag sade. Men det är icke ägnat att den ge tUlgäng till god tandvård tUl för alla överkomlig Nr93 ''ostnad. Pä s. 105 i propositionen står uttryckligenföljande, tandvards-Carishamre: "Det bör särskiltframhållas att folktandvården även under försäkring, m. m. övergångstidenskall sörja för avgiftsfri tandvård åt barn när dessa själva sökervård." HerrHOVHÄMMÄR(m): Det här har varit en läng debatt. Jag skullenaturligtvis ha mycket att tillägga beträffande olika frågeställningar, men jagskall fatta mig helt kort. Jag har närmast begärt ordet med anledning av tvåmotioner. Den första motionen, nr 1757, har väckts av representanter från detre icke-socialistiska partierna och jag står som förste undertecknare. I dentas avstånd dels från tvångsanslutningen, dels också från det andratvångsförslaget, nämligen förslaget om etableringskontroll. Det har tidigare i debatten , senast av fru andrevice talmannen, gjorts värdefulla inlägg i dessa frågor, därför skaU jag fattamig mycket kort. När nu tandvårdsreformen skall genomföras bör den fungeratUlfredsställande - det är väl alla överens om men vi motionärer tror attsystemet skulle ha fungerat väl så tUlfredsställande om dessa tvångsinslag hadeutelämnats. Det som alltså oroar oss är att regeringen här har tagittill mer våld än nöden kräver och att konsekvensen blir ett system som medföratt man tummar på vår näringsfrihet. Vi har i motionen anfört att 1864 årsförordning om utvidgad näringsfrihet upphört att gälla i och med utgången av1968, men det ändrar inte den .tidigare principiella instäUningen. 1propositionen 1968:98 fastslogs nämligen att "tvekan - oavsettlagstiftning - ej kan råda om att svenska medborgare har fuU frihet att idkanäring, om ej annat följer av särskUd föreskrift som tillkommit i gmndlagsenligordning". Vi motionärer kan inte förstå annat än atttvängsanslutningen och etableringskontrollen, herr talman, utgör påtagligaintrång i näringsfriheten. Vår kritik mot dessa inslag i förslaget motsägerinte det värdefulla med en allmän tandvårdsförsäkring, och i den nämndamotionen har vi Också framhäUit detta. Detsamma gäller beträffande motionen1769 av m. fl. Motionärerna är representanter för moderata samlingspartietoch . 1 motionen 1769 säger vi alltså ja tUltandvårdsförsäkringen, men vi tar oss friheten att redovisa vissa betänkligheter när det gäller finansierings formen. Saken ligger sä till, enligt vår uppfattning, att tre av de reformer Som ligger på bord nämligen tandvårdsreformen, arbetslös hetsförsäkringen och den nya familjeförsäkringen tUlsammans innebär att arbetsgivaravgifterna höjs med en procentenhet. Kostnaden för tandvårdsreformen utgör hälften härav. Eftersom man mäste se dessa reformer i sitt större sammanhang, särskilt beträffande finansieringen, har vi helt enkelt kommit fram till slutsatsen att de sistnämnda reformerna bör kunna finansieras genom höjda arbetsgivaravgifter men däremot inte 119 Allmän tandvärds-försäkring, m. m. tandvårdsreformen.Skälet tUl detta är inte enbart att det finns mindre anledning att finansierajust denna reform genom arbetsgivaravgifter på grund av att kopplingen mellantandvård och företag är väl långsökt. Det går ej att finansiera än den ena änden andra reformen genom höjda arbetsgivaravgifter i ett läge där som -hundratusentals människor står utan arbete. Det rader nämligen ingen tvekan omatt höjda kostnader slår ut flera företag med ökat antal arbetslösa som följd.För övriga företag innebär höjda kostnader att i de flesta fall priserna måstehöjas. Prishöjningarna - som är ganska vanligt förekommande - leder till attmänniskor med lägre köpkraft drabbas i högre grad än bättre situerade. Och i defall företag lägger ned sin verksamhet är det ofta samma grupper som drabbasgenom att de, på grund av att de saknar utbUdning eller yrkeskunnande, inte kanfä ny anställning. Det är med anledning av de svårigheter som näringslivet har som vi motionärer är angelägna om att vårt land inte skall hamna idenna situation. Vi motsätter oss därför, herr talman, att sjukförsäkringsavgiftenhöjs för att man därigenom skall finansiera 85 procentav kostnaderna för tandvårdsreformen. Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs pä bifall tUl dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 1 av herrar Ringaby och i ,och förklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr Ringaby begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vUl att kammaren bifallersocialförsäkringsutskottets hemställan ibetänkandet nr 20 punkten 1 röstar ja, den det ejvUl röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr I av herrar Ringaby Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr Ringaby begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Propositioner gavs på bifall till I :o) utskottetshemställan, 2:o) reservationen nr 3 av i och fröken 3:o) reservationen nr 2 av herrar Ringaby och i , ochförklarades den förstnämnda propositionen vara med övervägande ja besvarad. Dåherr i begärde votering upptogs för bestämmande avkontrapropositionen ånyo de båda återstående propo- sitionerna,av vilka den under 2:o) angivna förklarades ha flertalets mening för sig. Sedanherr Ringaby begärt votering beträffande kontrapropositionen upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren till kontraproposition ihuvudvoteringen angående socialförsäkringsutskottets hemställan i betänkandet nr 20 punkten 2antar reservationen nr 3 av i och fröken den det ejvUl röstar nej. Vinner nej har kammaren till kontraproposition i nämnda votering antagitreservationen nr 2 av herrar Ringaby och i . Allmän tandvårdsförsäkring, m.m. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr Ringaby begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: 1 enlighet härmed blev följandevoteringsproposition uppläst och godkänd: Den som vill att kammaren bifallersocialförsäkringsutskottets hemställan ibetänkandet nr 20 punkten 2 röstar ja, den det ejviU röstar nej. Vinner ne]har kammaren bifallit reservationen nr 3 av i Vid omröstning genom uppresningförklarades tvekan kunna råda angående resultatet, varför votering medomröstningsapparat verkställdes. Denna omröstning gav följande resultat: Propositioner gavs på bifall tilldels utskottets hemställan, dels reservationen nr 4 av i ochfröken , och förklarades den förra propositionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan i begärt votering upplästes och godkändesföljande voteringsproposition: Den somvUl att kammaren bifaller socialförsäkringsutskottets hemställan ibetänkandet nr 20 punkten 3 röstar ja, den det ejvUl röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 4 av i Allmän tandvårdsförsäkring, m. m. Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då i Morabegärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstninggav följande resultat: Propositioner gavs på bifall till 1 :o) utskottets hemställan,2:o) reservationen nr 5 av i m. fl. samt 3:o) reservationennr 6 av i m. fl., och förklarades den förstnämndapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Då i begärdevotering upptogs för bestämmande av kontrapropositionen ånyo de bådaåterstående propositionerna, av vUka den under 2:o) angivna förklarades haflertalets mening för sig. Sedan i begärt voteringbeträffande kontrapropositionen upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vill att kammaren till kontraproposition ihuvudvoteringen angående socialförsäkringsutskottets hemställan i betänkandetnr 20 punkten 4 antar reservationen nr 5 av i m. fl. röstarja, den det ej vill röstar nej. Vinner nejhar kammaren till kontraproposition i nämnda votering antagit reservationen nr6 av i m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr i begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: I enlighet härmed blev följandevoteringsproposition uppläst och godkänd: Den som vUl att kammaren bifallersocialförsäkringsutskottets hemställan ibetänkandet nr 20 punkten 4 röstar ja, den det ejvUl röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 5 av i Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstar för ja-propositionen. Dåherr i begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: