prot · FW0923 · 1973-12-31 00:00:00 — Men sedan kanske våra åsikter går isär när vi skall besluta oss förvilka utformningar våra festliga dagar i livet skall ha. Då kommer troligenvåra politiska åsikter att föra oss in på olika värderingar och målsättningarsom vi har. får man den känslan när man hör hur våra politiskamotståndare svartmålar vårt land och våra politiska handlingar och påstår attvårt parti har skapat ett samhälle utan glädjeyttringar. Det är därför som jaghar tagit upp det här enkla resonemanget. Statsminister har understrukit att vårtparti är en frihetsrörelse söm vill befria människor från fattigdom och nöd ochatt vi vill solidariskt se till att varje människa skall få utveckla sitt kunnandei frihet. Men då lyfter våra motståndare fram den ena gruppen efter den andraoch säger: Se här, ni är förföljda av socialdemokraterna! Och det, herrmotionär, skapar kyla mellan människor och konstlade gränser, som får glädjenatt övergå i misstänksamhet och ovilja att se det positiva i livet. En känslaav solidaritet skapar också en känsla av glädje. Jag ber att få yrka bifall till kulturutskottets förslag. I detta anförande instämde , iSunne, och samt herrar , iBillings-fors, i , , , och iÖstersund (samtliga s). HerrLOTHIGIUS (m): Det var inte min mening att och den äradeföregående talaren sade också att jag inte hade gjort det lägga in någonpartipolitisk innebörd i vad jag sagt eller skrivit eller att göra enanmärkning mot det socialdemokratiska partiet, utan jag har talat om svenskensom sådan. Jag har därvid överdrivit här och var för att vi skulle kunna förstådessa frågor något bättre. Jag avstår, herr talman, från att ta upp detpartipolitiska käbblet. Det var också min tanke att vi skulle komma ifrån detgenom att skapa htet mera av värme och glädje i vårt samhälle. Det skullealltså, herr talman, bidra till att avskaffa sådan bitterhet som kanskefortfarande kan finnas mellan olika grupperingar. Man kommer varandra närmaregenom enkla och trevhga nöjen, som ger glädje och värme. Jag gjorde en historiebeskrivning, där jag tog upp vad manförr i världen sagt om oss svenskar. Jag har läst om detta, och det är ju såatt vi har ett kallt och fruset land. Man kan inte komma ifrån att också sinnetblir fruset . Utlänningen har också sedan gammalt sådana erfaren- heter avvårt folk alltifrån vikingatiden och även . Vi reser också alltfort till södern och blir bruna därnere. Jag sade inte, , att vi då var tråkiga, men vi blir det såsmåningom när vi kommer tillbaka igen. Och vad beror ibland tråkigheten på? Ja,en sak kan vara en sterilt planerad stad som exempelvis gör att vår ungdomflyktar till andra länder. När man tar bort våra parker och glömmer grönskan se bara på ! - då blir det sterilt och tråkigt för människan. Men det är inte bara svenskar som har förmånen att få farautomlands. Hela världen gör det: tyskar, engelsmän, italienare och fransmänreser som . Det är inte en egenskap som utmärker bara osssvenskar. Nej, , det ligger inte på det planet. Det ärpä ett annat plan som jag har velat att vi skulle försöka möta varandra, i englädje som skapar en form av lycka. Jag vill inte att denna fråga skall bhpolitiskt infekterad, men om så är fallet, lämnar vi den därhän. Jag vill säga till : En svala gör ingensommar, en blomma gör ingen vår, en röst är blott en ton i kören ett tackdock, , för denna Er glädjens tåi. (s): Det är inte så ofta som man kallar mig förblomma, och jag tar emot den komphmangen i detta samarbete. Jag tror att det är väldigt viktigt att ta upp resonamangom hur man vill förändra människornas vardag i stället för att se efter hur vihar det med våra festdagar i almanackan. Överläggningen var härmed slutad. Utskottets hemställan bifölls. § 12 Slopande av bilradioavgiften för fordon i yrkesmässigtrafik Föredrogs kulturutskottetsbetänkande nr 3 i anledning av motion om upphävande av skyldigheten att erläggamottagaravgift för radioapparat i fordon som i huvudsak används i yrkesmässigtrafik. I detta betänkande behandladesmotionen 1973:168 av () vad hemställts att hos Kungl.Maj :t begärde att "bilradiolicens" för fordon i yrkesmässig trafikslopades från den . Utskottet hemställde att skulle avslå motionen1973:168. Det där med jämhkhet är svårt. Det talas oftaom den vanliga människan, det talas om den enskilde individens utlämnande tillbyråkratin. Skattebördor och pålagor skall vara lika. Den vanligeinkomsttagaren skall inte belastas till förmån för den mera välbärgade. Slopande av bilradioavgiften för fordon i yrkesmässigtrafik Slopande av bilradioavgiften för fordon i yrkesmässigtrafik Det ärfraser som ofta utslungas från den här talarstolen. som jag harvarit i kan jag inte minnas som de här fraserna har letttill en praktisk verklighet. Det är någonting som man älskar att tala om, menman har väldigt svårt att komma till ett resultat som verkligen blir någonting. 1 motionen 168 har jag hävdat att den yrkesmässigatrafiken inte bör vara missgynnad i förhållande till privatbilismen när detgäller att ha en radiomottagare i bilen. Pä några få och korta rader avfärdarutskottet motionen med hänvisning till att när man 1966 tog bortmottagariicensen för privatbilisterna så var det inte dåvarandedepartementschefens tanke att detta skulle beröra den yrkesmässiga trafiken.Jag var inte i 1966 och kunde inte framföra en annan mening än densom beslutades. Jag har därför tagit mig friheten att 1973 i en motion framförasynpunkten att det borde vara ur rättvissynpunkt angeläget att licensen ärborttagen i bägge fallen. Jag tycker att det är en alltför enkel motivering attföras fram i ett utskottsbetänkande att bara för att den då ansvarigedepartementschefen 1966 uttalade en viss uppfattning så måste helakulturutskottet ha samma uppfattning. När en stockholmare köper sina färskvaror ibutikerna, har dessa oftast kommit hit under nattens mörka timmar, medanriksdagsledamöter och andra sussat på sitt öra. Varorna har oftasttransporterats hit med bil, som körts av en vanlig hederlig jobbare. När hankom hit , fick han gå och lägga sig för att vara utvilad när han ieftermiddag eller skall ta emot sitt fordon, som då är lossat och pånytt lastat för återfärd till hans hemort. Han vet inte vad som har hänt i dag.Hans nyhetsförmedling sker via radiomottagaren i hans fordon. Hans nyhetsintressebör vara precis lika angeläget och är det säkert också somriksdagsledamotens som får nyheterna till sitt arbetsrum eller i TV-rum-met. Pågrund av sin annorlunda arbetstid är chauffören hänvisad till bilradion för attfå veta vad som händer. Även han kan ju vara intresserad av vad som sker t. ex.på valutafronten. Det är ändå han som skall vara med och betala. Jag tycker att det är ett litet jämhkhetskrav när jagbegär att man inte skall belasta den yrkesmässiga trafiken och dess anställdahårdare än man belastar privatbilisterna. Jag kan inte se vad det finns förskillnad mellan yrkesmässig och privat trafik därvidlag. Det finns möjligen ettlitet "om": det är inte riktigt alltid som en chaufför kör den härför yrkesmässig trafik avsedda vagnen. Det kan vara en egen företagare,och då förstår jag att den här församlingen inte är så intresserade av att förain någonting som heter jämlikhet, men det må vara. Jag tycker för min del attdet är lika angeläget att ta bort avgiften om det är en anställd eller en egenföretagare som kör fordonet. Jag vet också av erfarenhet att man inte längremonterar in så många anläggningar i de tunga fordonen. Det innebär en storkostnad, och dessutom har man automatiskt en avgift att betala . De somkor vill ofta ha en sådan här radio. De betalar själva anläggningarna och debetalar sin licens. När en man sitter och kör grus och makadam från ettytterområde i in till ett bygge i centrum betalar han för den radiohan har i sitt tunga fordon en licens, men när han om slutarsitt jobb för och går till sin privata bil och skall åka hem kostar dethonom inget om han lyssnar på radion i den bilen. Jag har mycket svårt för attinse vad det finns för skillnader. Det är samma öron han lyssnar med. Det talas ofta om störande trafik, att man sent omkvällarna och nätterna åker igenom tätbebyggelse med fönstren nedskruvade ochradion på högsta volym. Många tycker att det är störande, och det är det onekligennär det gäller sena timmar. Det är ett miljöproblem, säger man. Ja visst, menden miljövårdsavgiften plockade man bort 1966, medan man däremot inte varberedd att göra det för den som har den verkliga nyttan av de härradioapparaterna. Jag kan inte tolka utskottets skrivelse på annat sätt änatt man antingen förstår den här orättvisan men inte är intresserad av attvidta några åtgärder eller också inte är medveten om de här förhållandena ochinte heller intresserad av att sätta sig in i dem. Jag har inte för vana att bli arg, men jagblir det faktiskt över oviljan att rätta till sådana uppenbara brister isamhället som denna. Jag ber alltså att få yrka bifall till motionen 168. Slopande av bilradioavgiften för fordon i yrkesmässigtrafik HerrMATTSSON i Lane-Herrestad (c): Jag vill säga att jag på intet sätt blir argom en person har en annan uppfattning än jag har. Det tillhör en av de storaförmåner och rättigheter vi har: att vi får lov att ha olika uppfattningar. säger att vi har skrivit ett enkeltutskottsbetänkande. Jag kan medge att det inte är långt. Vi har emellertid haftden här frågan uppe i , och det har lagts fram förslag omatt man skulle slopa avgiften för radioapparat i fordon som i huvudsak användsi yrkesmässig trafik. Motionärerna har den uppfattningen att nuvarandebestämmelse - med den särskilda avgiften om som skall erläggas förradiomottagare i fordon som används i yrkesmässig trafik -innebär endiskriminering av vissa bilförare. Vi har här fått veta vilka motionärernaavser: avgiften anses vara en diskriminering av exempelvis fjärrtrafikförare iförhällande till privatbilister. Vi har inte kunnat fä fram någon exakt uppgift om hurmånga avgifter det kan vara fråga om, men det har gjorts enstickprovsundersökning, som tyder på att av hela antaletljudradioavgifter gäller apparater i fordon i yrkesmässig trafik. Det totalaantal ljudradioavgifter som då räknades fram var 287 000. Här blir det alltsåfråga om 25 000-30 000 avgifter. Då avgiftens storlek är rör det sigom rätt mycket pengar, och det kan sägas vara en motivering för utskottetsställningstagande. Men sedan har vi detta med den yrkesmässiga trafiken. Medsådan avses tillhandahållande av transporttjänster åt andra. Man räknar däremotinte dit företag som distribuerar sina egna varor, exempelvis oljebolagen somkör ut olja i egna bilar eller varuhus som i egna bilar skickar hem varor tillkunderna. Ett bifall till motionen torde kunna leda till önskemål ommotsvarande befrielse från avgift för apparater som används i yrkesmässigtrafik i övrigt. Det skulle då också kunna gälla verkstäder, fabriker ochaffärer. Slopande av bilradioavgiften för fordon i yrkesmässigtrafik Det var som fann att man inte kunde gåmed på slopande av bilradiolicens för fordon som i huvudsak användes iyrkesmässig trafik. För apparater i dessa fordon sade man att det även ifortsättningen borde betalas en särskild avgift i likhet med vad som gäller förradio- och TV-mottagare på andra arbetsplatser. Sådana apparater är alltså inteanknutna till bostaden-hushållet. framförde kritik mot att vi här avgivit ettalltför enkelt utskottsbetänkande. Men vi kan inte skriva väldigt långabetänkanden om frågor som gång på gång varit uppe här i . Yrkanden avsamma innebörd som motion upptar har tidigare avslagits avriksdagen, därför att man har betecknat en lastbil, ett långtradarfordon, somen arbetsplats som kan jämställas med en verkstad, en affär o. d. Därför har vii utskottet inte kunnat tillstyrka förslaget utan har avstyrkt motionen. Jag ber,herr talman, att få yrka bifall till utskottets hemställan. Det är inte många förmåner som har. sade han att han inte kunde bh arg, och för en stundsedan sade han att han inte kunde bli glad heller. Man säger att av ljudradioavgifternagäller apparater i fordon som används i yrkesmässig trafik. Det stärker migytterligare i min uppfattning. Just den delen menar jag ur rättvisesynpunkt börbefrias från den här licensavgiften. i Lane-Herrestad sade att till denyrkesmässiga trafiken räknas inte firmabilar. Men vad är det för skillnadmellan en chaufför som kör en kylbil från till och enchaufför som distribuerar olja i eller som lämnar ut TV-apparater iJönköping ? Kan ange vad det är för skillnad på dechaufförerna? Sedan talade om licensavgifterna för bilarsom tillhör affärer och verkstäder. Jag har inte nämnt dem i min motion - jaghar talat om den yrkesmässiga trafiken. Det är klart att det finns rullandebutiker på landet nu sedan affärerna försvunnit, men det blir rätt svårt attsätta hjul på här i . Jag har inte åsyftat affärer ochverkstäder, . Jag har i min motion talat om principerna. Och jagvill fråga vilken princip som legat till grund för utskottetsmotivering. Det är den jag efterlyser. En sak till: Man kan ha en transistorapparat i bilen utanatt behöva betala licensavgift för den. Varför skall man tvingas ha en apparatstående lös på instrumentbrädan? Den kan falla ned vid inbromsning ellerkurvtagning och förorsaka skador. Dessutom kan den inte göras stömingsfri, utandet är störningar i den. Är det inte lättare att ha radioapparaten idet lilla fack som är avsett för den? Varför kan då inte en apparat placerad idet facket vara avgiftsfri lika väl som den apparat som står på instrumentbrädan,? i Lane-Herrestad (c): Vad det är för princip vi följer har viredogjort för i betänkandet. Vi har sagt att t. ex. en lastbil är enarbetsplats, och därför skallsamma princip tillämpas när det gäller ljudradioavgift för en bilradio i enlastbil som för en radio på övriga arbetsplatser. Vi understryker att ett"uppgivande av principen i ett fall skulle enligt utskottets meningsäkerligen medföra krav på ytterligare undantag", och det är därför som viockså har avstyrkt det föreliggande förslaget. Där är principen som vi hararbetat efter. Jag noterar med tillfredsställelse införhöstens drabbningar i politiken hur pass mycket kammarens ledamöter ärintresserade av jämhkhetsfrågor. Överläggningenvar härmed slutad. Propositioner gavs på bifall tilldels utskottets hemställan, dels motionen nr 168, och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad, § 13 Föredrogs betänkande: Nr 3 i anledning av Kungl. Maj:ts proposition 1973:2angående utgifter på tilläggsstat till riksstat?n för /73 ivad avser anslag inom verksamhetsområde Nr 1 i anledning av propositionen 1973:2 angående utgifterpå tilläggsstat till riksstaten för /73 i vad avser industridepartementetsverksamhetsområde Nr 2 i anledning av Kungl, Maj:ts framställningar ipropositionen 1973:1 om anslag för /74 inom finansdepartementetsverksamhetsområde avseende bankinspektionen, försäkringsinspektionen Kammaren biföll vad utskotten i dessa betänkandenhemställt. § 14 Handlingsprogram för jämlikhetspolitik Föredrogs inrikesutskottetsbetänkande nr 8 i anledning av motion om ett handlingsprogram förjämlikhetspolitik. 1 detta betänkande behandladesmotionen 1973:523 av m. fl. (c) vari yrkats att hosKungl. Maj:t skulle anhålla om skyndsamt tillsättande av en parlamentariskkommitté med uppdrag att utarbeta förslag till handlingsprogram för jämlikhetspolitikenligt de grunder som angivits i motionen. Utskottet hemställde att skulle avslå motionen1973:523. Reservation hade avgivits av i , fruNilsson i och i (samtliga c), som ansett attutskottet bort hemställa, att med bifall till motionen 1973:523 iskrivelse till Kungl. Maj:t skulle anhålla om skyndsamt tillsättande av enparlamentarisk kommitté med uppdrag att utarbeta förslag till handlingsprogramför jämhk-hetspolitik i enlighet med vad reservanterna anfört. HerrMATTSSON i (c): Vi lämnar nu kulturens höjder och ger ossinpå inrikes problem, när vi övergår till inrikesutskottets betänkande nr 8,som behandlar motion om ett handlingsprogram för jämlikhetspolitiken. Ett konkret handlande för att nå ett djärvt politiskt målframstår för mänga som politikernas främsta uppgift. När man, somutskotts-majoriteten här har gjort, avvisar ett konkret program för att nå enbättre jämlikhet sviker man enligt min mening de krav som ställs av alla demänniskor som strävar mot jämlikhet. Den jämlikhetspolitiska debatten har varit intensiv undernågra år. Debatten har gällt dels målsättningen som sådan, dels medlen för attnå målet, och den har varit synnerligen värdefull. Det är angeläget att den nukan ge resultat och att ett brett upplagt arbete startas för att skapa ettprogram för att genomföra jämlikhetspolitiken. Utskottsmajoriteten hänvisar i sitt yttrande till vad somhar sagts i frågan vid tidigare riksdagar. Argumentationen går i stort sett utpå att en fråga som jämlikhetspolitiken är så komplex att den inte kan bhföremål för ett samhällsprogram, antaget av . Programarbete av den härtypen hör hemma i de politiska partierna och inte i statliga organ. För min del kan jag vara med i resonemanget så långt somatt man kan konstatera att en konkret jämhkhetspolitik rymmer mycket avideologiska motsättningar. Men sådana motsättningar finns ju i de flestastörre utredningar och problemställningar som griper sig an. ex. alla i färskt minne den stora ideologiska striden om regionalpolitikeni höstas, en strid som ytterst gällde huruvida samhällsinsatserna skallkoncenteras eller decentraliseras om koncentration eller decentralisering ärmedlet för att nå jämlikhetsmålet. Jag skulle kunna gå igenom fråga efter fråga där åsikterbryts mot varandra utifrån respektive partiers uppfattning om hur man bästgynnar en jämlikhetspolitik. De pohtiska grupperingarna är olika i olikafrågor. Jag skall inte uppehålla kammarens tid med att gå igenom alla dessafrågeställningar, jag vill bara peka på några problemområden. Vi harnäringspolitiken, jordbrukspolitiken, skattepolitiken och socialpolitiken - föratt inte glömma vad jag redan har nämnt, nämligen regionalpolitiken. Enligt min mening kan inte samhällets insatser för attskapa jämhkhet fä präglas av handlingsförlamning bara därför att partierna intei alla delar är överens. Detta faktum kan ju inte ses som något annat än ettytterligare argument för att göra en utredning där de olika värderingarnakonfronteras med varandra. Jag är övertygad om att ett jämlikhetspoli- tiskthandlingsprogram skulle innebära en intensiv politisk debatt, men det skulleockså kunna ge till resultat ett konkret politiskt handlande för jämlikhet. har i motionen 523 pekat på de bristandejämhkhetsför-hållanden som råder i samhället. Dessa förhållanden kan inte någonsom strävar efter jämhkhet vara nöjd med. Trots detta vidtas många gångerpolitiska åtgärder som inte kan sägas vara ägnade att öka jämlikheten. Man kanhär t. ex. peka på den ökande ojämlikhet i makt och inflytande som blev följdenav kommunsammanläggningarna, och man kan peka på den koncentrationspolitik sompräglat de regionalpolitiska insatserna under främst . När utskottsmajoriteten säger att jämlikhetsfrågor tillsin karaktär är sådana att de bör bli föremål för programarbete endast inompartierna, så kan jag inte komma ifrån misstanken att detta uttrycker en rädslaatt ta ett samlande grepp för att överbrygga den ojämhkhet som finns. Vi hardiskuterat dessa frågor inom vårt parti och formulerat dem i vårt partiprogram,och jag ställer liksom vid tidigare riksdagsbehandlingar frågan om man inte harkommit så långt i den jämlikhetspolitiska debatten inom de andra partierna kan vara beredd att gå över till utrednings- och handlingsstadiet. Av central betydelse för ett sådant här programarbete ärnaturligtvis programmets roll i det fortsatta samhällsarbetet. Det kan ju intebli så att en gång för alla beslutar att vi skall ha jämlikhet här ilandet. Ett sådant beslut skulle ju sakna reell betydelse. Däremot är detviktigt att får ta ställning till ett genomgripande program medriktlinjer för skapande av mera jämhka förhållanden i samhället. Utifrån dessariktlinjer kan samhällsinsatser på olika områden koordineras sä att desamverkar till ett jämlikt samhälle. Jag vill slutligen understryka attjämlikhetspolitiken inte är någon enkel fråga att tackla. Frän sidahar vi byggt upp vårt partiprogram kring målsättningen om alla människors likavärde och rättigheter som grundvalen för vår politik. Vårt agerande i olikafrågor har detta som utgångspunkt. Denna målsättning för värt politiskahandlande förutsätter enligt vår mening ett decentraliserat samhälle. Andrapartier har andra utgångspunkter för sitt jämhkhetspolitiska arbete. Jag ärövertygad om att det skulle vara av stort värde - inte minst för de sämstställda i samhället om vi kunde ge oss in i ett jämlikhetspolitisktprogramarbete där de olika idéerna konfronterades med varandra och där de olikaproblemställningarna kunde komma under konkret debatt i sitt rätta sammanhang. Jag vill sluta med att yrka bifall till den reservationsom finns fogad till inrikesutskottets betänkande nr 8. Han dlingsprogram för jämlikhetspolitik HerrNILSSON i (s): har vid två tidigare tillfällenganska ingående diskuterat motioner med samma syfte som den förevarande och medstor majoritet avslagit dem, och därför kommer jag att fatta mig mycket kort. Jag vill börja med att kraftigt understryka vikten av attjämhkhetsfrå-gorna även i fortsättningen får en framträdande plats isamhällsdebatten. 3 protokoll 1973. Avveckling av orts-grupperingen av statsanställdas löner i detfortlöpande reformarbetet och i det beslutsfattande som sker på olika nivåer ilandet. Lika litet som tror utskottet attjämlikhetsfrågorna främjas genom en parlamentarisk utredning, som skulle gripaöver praktiskt taget alla samhällsområden. Utskottet menar i stället, nu somtidigare, att det bör vara en uppgift för varje parti att mot bakgrund av sinegen grundsyn och sina egna värderingar formulera egna kon-kretajämlikhetskrav. har tidigare ställt sig bakom den uppfattningen.Motioner med samma innehåll som den nu väckta har avslagits av 1971 och 1972års riksdagar, och med hänvisning til! detta yrkar jag bifall till utskottetsförslag, vilket innebär avslag på motionen 523. Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs på bifall tilldels utskottets hemställan, dels reservationen av i m.fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad.Sedan i begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller inrikesutskottetshemställan i betänkandet nr 8 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifalUt reservationen av i m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr i begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: § 15 Avveckling av ortsgrupperingen av statsanställdaslöner Föredrogs inrikesutskottetsbetänkande nr 9 i anledning av motioner om avveckling av ortsgrupperingen avstatsanställdas löner. I detta betänkande behandlades motionerna 1973:527 av i m. fl. (vpk)vari hemställts att uttalade sig för att den statligadyrortsgrupperingen avskaffades i enlighet med vad som anförts i motionen samt 1973:1521 av i m. fl. (c) varihemställts att uttalade sig för att ortsgrupperingen av destatsanställdas löner avvecklades i enhghet med vad i motionen anförts samt attdärvid de särskilda förhållandena beträffande övre beaktades. Utskottet hemställde att skulle avslå motionerna1973:527 och 1973:1521. Reservation hade avgivits av i (c),i (c) samt herrar i (c) och (vpk), som ansett att utskottet bort hemställa, att med bifall tiU motionerna 1973:527 och1973:1521 som sin mening gav Kungl. Maj:t till känna vad reservanterna anfört. i (c): Dyrortsgrupperingsfrågan är inte någon nyfråga här i . Vi har behandlat den vid flera olika tillfällen.Ortsgrupperingen borde höra till en svunnen tid, men vi har den ändock kvar.