prot · FW09132 · 1973-12-31 00:00:00 — Vad beträffar i Äkersberga resonemangangående ambitionsnivån jag kan i det sammanhanget också ta upp vad herrHagberg sade skulle jag vUja ställa den naturliga frågan: När ni nu begärförtur för vissa saker såsom gränsvärden och halter av kemiska ämnen, vilketavsnitt i utredningen viU ni då skjuta åt sidan? Det innebär nämUgen att nimåste skjuta andra utredningsfrågor åt sidan. VUka omräden tycker ni inte börprioriteras i utredningen? Det går inte att säga, , attambitionsnivån är hög bara därför att man vUl bryta loss en detalj och ange attden är viktigast. Hur viktiga gränsvärdena och kontroUerna än är måste man ändåha hela utredningen färdig innan man kan ta stäUning. Detta borde varabegriphgt för herrarna. Sedan bara några få ord tiU , som säger i och i har klara bestämmelser beträffande gränsvärden ochannat. Menar då att arbetsmUjön exempelvis i skulle varaså mycket bättre än här i ? Jag behöver bara ställa den frågan för attherr skaU förstå hur orimhg hans bevisföring i detta faU är. Vi häller på att utreda frågan i . Vi hoppas attutredningen skaU bli färdig sä snart som möjhgt, men vi hoppas också att denskall ge sådana resultat, att vår arbetsmUjö när det gäUer gränsvärdena blirbättre än vad arbetsmUjön är i både och . Trots denofuUständig-het som vidlåder de svenska förhållandena är läget kanskerent av bättre här än i de länder som åberopade. Åtgärder för bättre arbetsmiljö Herr förste vice talmannen anmälde att att tUl protokollet få antecknat att han inte ägde rätt tillytterligare replik. HerrNILSSON i (s); Jag skaU här kommentera några reservationersom är fogade till socialutskottets betänkande nr 25. I reservationen 6 tas frågan upp om arbetstagarnasinflytande på utformningen av arbetsmiljön. Man säger att arbetstagarna bör gesen position som jämstäUer dem med arbetsgivarna. Jag instämmer gärna i dennauppfattning. I det förslag tiU ny arbetsmUjölag som vi nu behandlar harbetydande förskjutningar i parternas positioner skett. Nämnas kanskyddsombudens ställning. Reservanterna anser att huvudansvaret förarbetsmiljöfrågorna bör hgga pä företagsnämnderna. haringående behandlat dessa frågor. Man kom därvid fram tiU följande slutsats; Huvudmannaskapet för arbetsmiljöfrågorna bör . Detta förslag återfinns också i propositionen. Skyddskommitténskall ha sädan sammansättning att den kan arbeta smidigt och utan aUtför mycketformaliteter. Arbetsgivarens företrädare bör ha tillräckligabeslutsbefogenheter. Om man vid en lokal bedömning finner det lämphgt attföretagsnämnden handlägger arbetarskyddsfrågor, strider 8 protokoU 1973. Åtgärder för bättre arbetsmiljö detta intemot vare sig utredningen eller propositionen, men skall företagsnämnd ersättaskyddskommitté, förutsätts att nämnden inrymmer de ledamöter som bör ingå iskyddskommittén. Det finns dock inte något som talar för att ett effektivarearbetarskydd skuUe uppnås genom att företagsnämnden görs ansvarig för dettaarbete. Jag yrkar därför avslag på reservationen 6. I reservationen 11 tas frågan om majoritet för deanställda i skyddskommittéerna upp. Reservanten anser att de anställda aUtidskall ha majoritet i skyddskommittéerna för att därigenom kunna stärka sinmaktställning. Utskottet menar att en förutsättning för ett fuUgottarbetarskydd är att det sker i samverkan på våra arbetsplatser. Vi är intenöjda med maktfördelningen på arbetsplatserna. Den s. k. § 32-utredningen hartUl uppgift att se över dessa frågor. Vi bör därför awakta dess betänkande. Iskyddskommittéerna överlägger representanter för arbetstagarna ocharbetsgivarna i de frågor som ligger inom deras kompetensområde. Om parternadärvid ej kan enas föreslås att frågan utan dröjsmål hänskjuts tUlyrkesinspektionen, om någon ledamot så begär. Med denna bestämmelse, som gör att varje ledamot kanhänskjuta frågan till yrkesinspektionen, anser utskottet att det inte finnsanledning att författningsvägen reglera hur många företrädare för arbetstagareoch arbetsgivare som skaU utses. Utskottet anser vidare att planering ochinriktning av företagshälsovårdens arbete bör ske inom skyddskommittén. Jag yrkaravslag på reservationerna 11 och 13. I reservationen 14 behandlas frågan om tystnadsphkt förbl. a. skyddsombud och ledamot av skyddskommitté. Utskottet anser i likhet medutredningen och propositionen att en begränsad tystnadsplikt kan varaberättigad. Dessa ledamöter kan agera fritt och får samråda med styrelsen förden fackhga organisationen samt med yrkesinspektionen. Jag yrkaravslag pä reservationen 14. Reservationen 23 behandlar frågan om obligatoriskföretagshälsovård. Denna fråga har vid flera tiUfällen tidigare behandlats avdenna kammare, varför jag kan fatta mig kort. LO och SAF är överens om att utbyggnadstakten är avhängigav personalresurserna. Vi har brist pä läkare med utbUdning i arbetsmedicin ochpå skyddsingenjörer. Den medicinska och tekniska delen av företagshälsovårdenär lika viktiga. har tidigare antagit ett program för flödet avpersonal tiU företagshälsovården. Vi påskyndar ej utbyggnaden avföretagshälsovården genom ett principbeslut . Vid prioritering bör hänsynockså tas tiU den övriga sjukvården. Jag yrkaravslag på reservationen 23. I reservationen 24 anser man att huvudmannaskapet förföretagshälsovården skaU överföras till landstingen. Inget hinder förehggerför landstingen att bedriva denna verksamhet. I överenskommelsen mellan LO ochSAF och i propositionen anges ohka modeUer för hur företagshälsovårdens arbetekan organiseras. Man poängterar också vikten av att företagshälsovården utgören integrerad del av företagets verksamhet. Utskottet anser ej att man skaUlagstifta om huvudmannaskap för företagshälsovården.Denna fråga bör kunna lösas på det lokala planet, och man har där möjlighet attanvända den modeU som är lämpligast i varje särskilt fall. Jag yrkaravslag på reservationen 24. I reservationen 25 föreslås att företagsnämnderna färhuvudansvaret för företagshälsovården. Utskottet anser att huvudansvaret förarbetarskyddet och arbetsmiljön bör hgga pä skyddskommittén, och där har ocksåföretagshälsovården sin rätta plats. Det uppstår en rad praktiska svårighetermed att lägga det totala huvudansvaret för företagshälsovården påföretagsnämnderna, t. ex, vid de företagshälsovårdscentraler som finns på mångaplatser. Jag yrkaravslag på reservationen 25, Reservationen 26 tar upp frågan om företagshälsovården föregenföretagare och kräver en utredning. Jag vUl gärna säga att detta inte ärnågon lätt fråga. Egenföretagarna kan dock själva ta initiativ för att lösafrågor som de anser vara väsenthga för dem. Möjligheter finns att komma in ibefinthga och tiUkommande företagshälsovårdscentraler. Frågan kan också lösas isamarbete med landstingen. En utredning är därför överflödig enligt utskottetsmening. Under företagshälsovårdsdelegationen har regionala länsdelegationerbildats som skall kartlägga den företagshälsovård som finns inom länet. Manskall vidare stimulera aktiviteter och etableringsönskemål och främjatillkomsten av samarbets-överenskommelser för gemensam användning av resursernaför företagshälsovården. Med hänvisning tiU dessa länsdelegationers arbete och tiUde möjhgheter som finns att lösa dessa frågor yrkar jag avslag påreservationen 26. Jag yrkar bifaU tUl vad socialutskottethemställt på aUa punkter i betänkandet 25. Åtgärder för bättre arbetsmiljö HerrHAGBERG (vpk) kort genmäle; I förra årets debatt om arbetsmUjön steg KjeUNilsson i upp som utskottets talesman och instämde i stort sett i desynpunkter som jag dä framförde på partiets vägnar. I är föreligger det ettförslag i dessa frågor, och då instämmer han plötsligt inte utan viker undan.Eftersom och jag har i stort sett samma bakgrund och inte harsuttit aUtför mänga år i och därför kommer ihåg arbetsplatsen, troddejag att vi var överens om att det behövs maktbefogenheter, inte bara förskyddsombuden utan även för skyddskommittén. Att man skall samverka ger inte -det vet vi som tillhört skyddskommittéer - några resultat, och det kommer inteheUer att ge några resultat med den skrivning som föreslås. Det är oerhörtviktigt att arbetarna har majoritet i kommittéerna och har möjlighet attutfärda bestämmelser. Jag är förskräckt över KjeU helomvändning i dethär fallet. Ett skyddsombuds avbrytande av arbetet kan upphävas avyrkesinspektionen en ledamot av skyddskommittén kan vända sig dit.Yrkesinspektionen är efter vad jag förstår av remisserna och av minakontakter med skyddsombud - väldigt iUa sedd på grund av att den i de flestafaU uppfattas som företrädare för arbetsköparna. vUl KjeU att vadsom sägs av detta organ, som i stort sett rekryterar sitt Åtgärder för bättre arbetsmiljö folk snävtoch efter arbetsköparvärderingar, skall vara det enda saliggörande när detgäller att bedöma arbetsplatsens utformning. Det är sannerligen en dålig vägatt gä när man vfi.1 åstadkomma en bättre arbetsmUjö. Tystnadsphkten behöver jag inte säga så mycket om. Vi vUlha en klar bestämmelse om att detta inte i nägot faU förhindrar skyddsarbetet.Ledamöterna i skyddskommittén fär inte hamna i samma situation somrepresentanterna i bolagsstyrelserna. När det gäUer företagshälsovården är det viktigt dels attdenna bedrivs i regi, dels att skyddskommittén kan praktiskthandha denna verksamhet, framför allt i de större företagen. En skyddskommittémed majoritet för de anställda kan faktiskt styra företagshälsovården i heltandra banor än vad den arbetar efter , t. ex. genom att man går ut iproduktionen och ser till att människorna inte förslits . Nägon sådanuppgift har företagshälsovården inte med sin bundenhet tiUföretagsledningen. Det behövs aUtså en annan grundsyn än den KjeU företräder. Jag trodde att han skulle biträda våra synpunkter,eftersom han så intensivt hävdade att han i princip hade samma synpå dessa frågor och att vi gemensamt måste åstadkomma lösningar. i Äkersberga (fp) kort genmäle: När det gäller företagsnämndens roU i detframtida arbetsmUjöarbetet är det uppenbart att i intemotsätter sig en utveckhng som innebär att företagsnämnden åtminstone fårtjänstgöra som skyddskommitté. Jag skulle vilja fråga om han ärberedd att tUlstyrka en utveckhng av företagsnämnden mera allmänt, så att dennapå bhr huvudinstans i arbetsmiljöfrågor. I fråga om kravet på obUgatorisk företagshälsovård skullejag vilja fråga om är beredd att satsa på en reforminnebärande obligatorisk företagshälsovård, dvs. att företagshälsovården bliren förmån såsom lön, semester och andra sociala förmåner. Invändningen när det gäUer de praktiska svårigheterna attha företagsnämnden som huvudman för företagshälsovården i form avföretagshälsovårdscentraler betraktar jag som den obotfärdiges förhinder.Svårare problem än sä har vi klarat av i den representativa demokratin i dethär landet. Den invändningen är inget argument. HerrGUSTAVSSON i (c) kort genmäle: Bara ett par ord tiU i ianledning av hans yttrande beträffande reservationen 26, som gällerföretagshälsovården för egenföretagare. framhöU att det är en mycket svårlöst fråga.Jag viU understryka detta, och just därför har vi ansett att man borde tittalitet på denna sak för att få fram en lösning. Det rör sig om en storföretagargrupp med skiftande verksamhet. Jag har haft tillfälleatt följa denna grupp. Jag har varit ledamot av försäkringskassanspensionsdelegation, och jag har i samband därmed förvånat mig över hur mångamänniskor det är som fått yrkesskador, utshtna ryggar och annat. Så harvarit faUet just inom den här grappen. Jag tror att det är mycket viktigt också får en lösnmg på detta problem. Jag är medveten om att i här pekade påohka vägar att gå för att utnyttja möjhgheterna bättre. Men jag tror ändå inteatt det löser frågan på ett tillfredsställande sätt. i (s) kort genmäle; Under den diskussion som tUl sade jag att vi i vissa frågor hade samma uppfattning. Vi harungefär samma bakgrund och ser hkadant på dessa frågor. Det gör vi emeUertid inte dä det gäller skyddskommitténoch maktstäUningen inom denna. Där har vi inte samma uppfattning, och jag harhär aldrig hävdat att jag har haft samma mening som . Med detförslag som förehgger i propositionen har arbetarna möjligheter att fä ettverkligt inflytande. 1 praktiken är som regel arbetstagarna i majoritet iskyddskommittéerna. Jag har också en direkt awikande uppfattning när det gäUerhur man skaU lösa arbetsmUjöfrågorna. Om vi skaU nå fram tiU det mål vi harframför oss, vilket är viktigt, måste vi göra detta i samverkan medarbetsgivarna. Jag har sagt att vi inte är nöjda med maktfördelningen påarbetsplatserna, men § 32-utredningen skaU se över dessa frågor. TiU viU jag säga att det såväl i propositionensom i utskottsbetänkandet står att företagsnämnden i vissa faU kan övertaskyddskommitténs arbete. Detta kan vara rimligt vid mindre företag, där mananser det vara en dubbelorganisation att ha både företagsnämnd ochskyddskommitté. Men vid företag av större omfattning eUer där störrehälsorisker förehgger bör det finnas en skyddskommitté som ägnar sig helt åtdessa frågor. Men när det gäUer den obhgatoriska företagshälsovårdenanser vi inte att denna skall förbehåUas enbart nägra anstäUda. Redan iLOSAF-upp-görelsen säger man att det skall gäUa samtliga anställda vidarbetsplatserna i den takt man har resurser för att genomföra den. När vi färsädana kan vi ju återkomma till frågan om ett obhgatorium. Men huvudmannaskapetär besvärligt att lägga på företagsnämnderna. Vid t. ex. enföretagshälsovårdscentral med 2030 företag anslutna, skulle det bli 2030företagsnämnder som skulle sitta som huvudman. Vi måste nå fram tUl en annanlösning, en delegationsrätt eUer något annat. TiU i vill jag säga att jag suttiti en företagshälsovärdscentrals styrelse . Jag har inte varit med omatt behandla nägon framställning från en egenföretagare om att få komma in idenna företagshälsovårdscentral. Jag tycker att företagarna själva här kunde tanågot litet initiativ. Jag vUl också hänvisa tUl att vi inte behöver ha enutredning när länsdelegationerna har som uppgift att följa denna fråga ochkomma med förslag. Här finns möjligheter att partieUt lösaproblemet. (vpk) kort genmäle; har också KjeU i klartuttryckt att de som viU framföra sina problem i en skyddskommitté inte kan Utapå de Åtgärder för bättre arbetsmiljö Åtgärder för bättre arbetsmiljö Det är inte fråga om nägon maktstäUning utan det gälleratt lösa problemen i samverkan. Man frågar då dem som råkat ut för rationaliseringaroch dem som kommer att räka ut för rationaliseringar, omplaceringar och annatom de kan göra det. Många av de "vUda" strejker som vi haft är intevUda, de har betingats av att arbetsköparna vidtagit åtgärder som strider motarbetarnas intressen. De har inte kunnat lösa något i samverkan. Därför måsteman ge arbetarna maktbefogenheter så att de kan genomföra sina berättigadekrav. Dessutom skulle en majoritet i en skyddskommitté betyda attföretagshälsovårdens inriktning kunde läggas om. I stället för att ha somhuvuduppgift att bara bota de människor som har blivit sjuka av arbetsmUjöemaskuUe man kunna vända på det hela och låta företagshälsovården bota de sjukaarbetsmiljöerna så att man slipper sä många sjuka människor. Den inriktningenhar inte företagshälsovården . En arbetarmajoritet i en skyddskommittéinnebär emellertid en garanti för att dessa frågor förs fram. i Äkersberga (fp) kort genmäle; Jag noterar att i inteuttalar sig i principfrågan om företagsnämnden som ett framtida organ förarbetsmiljöfrågorna generellt sett. hänvisar till LOSAF-överenskommelsen omföretagshälsovård och menar tydligen därmed att ett principbeslut omobhgatorisk företagshälsovård skuUe vara onödigt. ligger inte aUaarbetstagare i det här landet inom LO-SAF-sektorn, det gör exempelvis Inte de statligtoch kommunalt anställda. Därför kan det behövas pådrivande principuttalandenfrån för att fä en tUlräckligt snabb utveckling avföretagshälsovården. Som långsiktig målsättning, herrtalman, anser jag att obligatorisk företagshälsovård är lika självklar som vi anser t. ex. semestern vara. HerrNILSSON i (s) kort genmäle; Jag har fortfarande uppfattningen, herrHagberg, att en lösning av arbetsmUjöfrågorna, som är så väsentliga, måste skei samverkan. Vi har varken råd eUer möjligheter att försöka lösa dem genomnågot konfrontationsförfarande på arbetsplatserna. Det är inte rätta vägen. Vi har delade uppfattningar här och vi har det också närdet gäller yrkesinspektionen. Det är inte min erfarenhet av yrkesinspektionensarbete att den står i motsatsställning till de löneanställda och derasintressen. I stället har jag den uppfattningen att yrkesinspektionen är eninstitution dit man kan gä för att få sina problem lösta. Detta accentueras ännumer genom de nya bestämmelserna för rekrytering av folk till yrkesinspektionenoch dess starka utbyggnad. När det gäller rationaliseringar på företagen och därmedsammanhängande frågor kommer § 32-utredningen med ett betänkande framöver omen demokratisering på arbetsplatserna. Jag kan dela uppfattningen att detbehövs andra regler på detta område. Företagshälsovårdenbotar endast de sjuka, säger . mte vilkaerfarenheter han har gjort, men han måste ha arbetat på en plats därföretagshälsovården fungerade mycket dåligt. Jag har den motsattauppfattningen. Vid de företag där vär företagshälsovårdscentral arbetar har denett mycket gott anseende hos de anställda. Det är ingalunda så att man endastägnar sig åt att bota de sjuka. Halva tiden eUer mer går ät till förebyggandehälsovård, och genom den tekniska delen av företagshälsovården har man på mängapunkter lyckats förändra arbetsmUjön. Jag tycker aUtså detta är positivt förvårt arbete. Däremot har jag uppfattningen det har jag också en gång skriviten motion om att vi bör ha ett större inflytande över inriktningen påföretagshälsovården, men det åstadkommer vi inte genom de åtgärder som herrarNorrby och föreslagit. Jag har inte sagt att det är överflödigt med ettobhgatorium i fråga om företagshälsovård, utan jag har sagt att vi inte löserfrågorna genom att besluta om ett obhgatorium. Vi kanske fär anledningatt fatta ett sådant beslut längre fram, men vi kan inte göra det i ensituation där det inte finns personella resurser utan det bara skuUe bh ettbeslut på papperet, omöjligt att verkställa. Det vore meningslöst. Vi får istället återkomma tUl de frägoma när det är bättre ställt pä personalsidan. Jag kommer att ge nägra korta kommentarer tUlreservationerna 710 och reservationerna 15, 18 och 30 och därvid redovisautskottets uppfattning till de olika delfrågorna. Lät mig inledningsvis säga att när vi diskuterar deföreUggande förslagen till åtgärder om att skapa bättre arbetsmiljöer, så börrimligen den debatten och de jämförelser som görs utgå från dagensförhållanden. I reservationen 7 av sägs att arbetsmiljönmåste ses som en maktfråga och inte som en samarbetsfräga. Jag viU understrykavad i har sagt. Från utskottets sida anser vi också att detär nödvändigt med en samverkan meUan arbetsgivare och arbetstagare för att etteffektivt skyddsarbete skaU komma tiU stånd. Jag viU också betona att den föreslagna39 § innebär att i stället för att det lokala skyddsarbetet skall bedrivasunder arbetsgivarens ledning, som är fallet , skaU arbetsgivarna ipraktiken åläggas att samverka med arbetstagarna för att åstadkomma sunda ochsäkra arbetsförhållanden. Men jag viU också framhålla att utskottet är av denuppfattningen att Uka nödvändigt som det är att en samverkan kommer till ståndmeUan parterna Uka nödvändigt är det att de anstäUdas inflytande ochmaktbefogenheter ökar när det gäller bl. a. arbetsmiljöfrågorna. Och ipropositionen som vi nu har att behandla framläggs förslag som utan tvivel påett markant sätt stärker de anstäUdas stäUning. Skyddsombudens starkareställning markeras inte minst av deras föreslagna rätt att kunnaavbryta pågående arbeten när skyddsombud bedömer att omedelbar och allvarligfara för hv eUer hälsa föreligger eUer om arbetsgivare skulle överträda ettförbud som har utfärdats av exempelvis yrkesinspektionen i fräga om utförandetav visst arbete eUer användning av viss lokal, maskin eller dylikt. Bhr man iskyddskommitténs arbete inte ense i vissa frågor innebär Åtgärder för bättre arbetsmiljö Åtgärder för bättre arbetsmiljö den nyalagen att frågan utan dröjsmål skaU hänskjutas till yrkesinspektionen, omnågon ledamot begär detta. Det är utan tvivel en garanti för att intearbetsgivaren bara skaU kunna sitta och säga nej till förslag omförbättringar som förs fram från de anställda. För att förhindra att verkstäUandet av beslutade åtgärderförsenas införs också en bestämmelse om att yrkesinspektionens ingripande skallkunna påkaUas om beslutad åtgärd inte verkstäUts inom den tidsram somskyddskommittén har faststäUt. arbetsuppgifter, som enhgt förslaget iprincip skall omfatta aUt som har med modernt skyddsarbete att göra, innebärockså i och för sig att arbetstagarnas intressen och inflytande över sin egenarbetssituation och över arbetsförhållandena totalt inom företaget blir stärkt. Att det här inte är ett slutmål när det gäller deanställdas inflytande över förhäUandena inom företagen bör stå helt klart ävenför . Samtliga socialdemokrater som har yttrat sig i den härdebatten har också deklarerat att detta inte skaU ses som ett slutmål, utanerfarenhetema av den nu föreslagna ordningen kommer att ge besked om vilkaåtgärder som ytterligare kan bli nödvändiga. Man har även vilket också harpåpekats tidigare - anledning att ställa förhoppningar om attarbetsrättskommittén, eller § 32-utredningen som den också kaUas, snart skaUlägga fram sina förslag. Kommitténs förslag skall ju enhgt direktiven syfta tiUatt stärka de anstäUdas ställning och inflytande ytterligare. Med detta, herr talman, vUl jag yrka bifall tiU utskottetshemställan i den del som berörs i reservationen 7. I reservationen 9, även den av , är det i saktvå frågor som tas upp. Den ena är kravet på en uppmjukning av bestämmelsen omatt kunna stoppa visst arbete. Vi har inom utskottsmajoriteten ansett attavvägningen i propositionens förslag är riktig och har följaktligen tiUstyrktpropositionens förslag tiU 40 b §. Jag tror att det är nödvändigt att vi bUr överens om inte över en enda natt kan komma till rätta med de brister som råder ute påarbetsplatserna. Det kommer att krävas ett målmedvetet arbete med kontinuerligainsatser inte minst i det lokala skyddsarbetet. Det är ett sanerings- ochupprustningsarbete som kan fuUföljas pä ett betydligt aktivare sätt änförut. De anställdas starkare ställning kommer att betyda mycket härvidlag,inte bara när det gäller miljöförbättringar pä nu befinthga arbetsplatser utanockså när det gäller att i planeringen och tUlskapandet av nya arbetsplatserförebygga uppkomsten av hälsofarhga miljöer. Ytterst kommer enhgt föreliggande förslag skyddsombudetatt ha möjlighet att stoppa eUer avbryta arbete om, som jag sagt förut,omedelbar och aUvarhg fara för arbetstagares liv och hälsa föreligger. I reservationen 9 krävs också en ändring av 40 b §innebärande att lokal fackförening i vissa fall skall vara den instans somprövar det berättigade i skyddsombudets åtgärd att avbryta arbetet. Det är påde större arbetsplatserna som denna ordning skulle gälla enligt vpk:s förslag.Man accepterar att det pä de mindre arbetsplatserna är yrkesinspektionen somskall ha denna uppgift. Utskottet kan för sin del inte acceptera den ordning somvpk föreslär. Vi kan heller inte dela den uppfattning som kommit tUl uttryck ien av vpk-motionerna och även i debatten genom , attyrkesinspektionen skulle stå i nägon form av motsatsstäUning tiU de anställda ellertiU de anställdas organisationer. Tvärtom menar vi att samhällets tiUsynsorgan har en storuppgift att fyUa för att åstadkomma tryggare och hälsosäkrare arbetsplatser ochi det arbetet utgör ett aktivt stöd för de anställdas intressen. Förslagen omutbyggnad av skaU ses som ett ledi detta arbete och som ett svar pä den kritik som utan tvivel med rätta kunnatriktas från de anstäUda mot att yrkesinspektionens verksamhet inte har kunnatutföras på det sätt och i den utsträckning som har varit önskvärda.