prot · FW0949 · 1973-12-31 00:00:00 — Det är svårtatt inse klokheten i den statskonst som innebär en direkt utmaning mot andra,som framkallar beskyllningar för avvikelser mot den nordiskaHelsingfors-konventionen, sorn irriterar i stället för all samla. Naturligtviskan man säga att det finns situationer då sådant är ofrånkomligt, men ingen kanpåstå att en sådan situation förelegat i samband med äktenskapslagstiftningen,I onödan har vi dragit på oss kritik, i onödan har vi kommit att få rykte omoss att hellre tillgodose egna intressen än att medverka i ett mål som visjälva varit med om att uppställa, nämligen i samband med antagandet av dennordiska lagstiftningskonventionen. Jag vill gärna säga att jag icke hade tagitupp denna fråga om inte statsrådet gjort sitt inlägg i den form som hangjorde som svar på her Heléns fråga. uttryckte förvåning över som han uttryckte det:eljest kloka och vettiga människor så länge de kunde arbeta för svensktmedlemskap i , Den kritiken får han adressera till sin egen regering som, omjag minns rätt, höll frågan om medlemskap öppen. Jag finner knappast tidpunkten lämplig, , atthär diskutera politiska gärning och insatser det kommerhistorieskrivningen att göra. Men det är väl ingen som bestrider att detoftast stod strid kring och hans politik. Del var ofta hetadiskussioner. När det nu sägs att han möttes med allmän aktning så var det välicke minst och bl, a, för den respektingivande politiska integritet som hanutstrålade, Hans knappa framställningskonst och hans logiska sinne i föreningmed denna integritet skapade åt honom en särställning i hans arbete i detsvenska parlamentet. Jag skall inte förlänga debatten ytterligareannat än med att möjligen i all vördsamhet få hemställa atl statsministernmåtte undvika att råka ut för övermodets faror. Jag kunde inte finna det varaannat än ett tecken pä övermod när han förklarade att hans uttalande den 23december 1972 - låt vara att det såvitt jag förstår var tillkommet efterinspiration av en viss dikt i tidningen var en tolkning av vadmiljoner människor tyckte och tänkte. Överläggningenvar härmed slutad, § 2 Föredrogs och hänvisadesKungl. Maj:ts propositioner nr 45 och 48 till socialförsäkringsutskottet, nr 50till inrikesutskottet, nr 51 till skatteutskottet, nr 61 tillutbildningsutskottet och nr 63 till socialförsäkringsutskottet. § 3Föredrogs och hänvisades motionerna nr 1612 tiU civilutskottet, nr 1613 tiU justitieutskottet, nr 1614-1616 tiU jordbruksutskottet, nr 1617-1619 tiU inrikesutskottet, nr 1620-1622 tiU näringsutskottet och nr 1623 tiU försvarsutskottet. § 4 Föredrogs, men bordlades åter skatteutskottetsbetänkande nr 11, kulturutskottets betänkande nr 10, jordbruksutskottetsbetänkanden nr 1, 2, 8 och 9, näringsutskottets betänkanden nr 1620 samtinrikesutskottets betänkanden nr 11 och 12, OfficieU flaggning för riksdags-och kommunalval § 5Officiell flaggning för riksdags- och kommunalval Föredrogs konstitutionsutskottetsbetänkande nr 10 med anledning av motion om officiell flaggning pä dag förriksdags- och kommunalval. Efter en lång utrikespolitiskdebatt är det nu dags att hissa den svenska flaggan. Det kan tyckas vara enfråga av mindre betydelse, men en allmän flaggning ger onekligen ett intryck avhögtid och fest. Allt fler enskilda får också möjlighet att flagga genom detväxande antalet egnahem. saknar vi i vårt land en enhetlig ordning för denofficiella flaggningen trots att sådan begärdes av , Enförnyad framställning 1961 resulterade i en utredning om riketsvapen och flagga. Den avlämnades och innehöll förslag till kungörelseangående allmänna flaggdagar och annan officiell flaggning. Det innebar bl, a,att dagen för andrakammarvalet skulle bli allmän flaggdag, Kungl, Maj:t hardock ännu inte tagit ställning till utredningsmannens förslag. Vi skriver nu 1973, och i den föreliggande motionenhemstäUs om att göra valdagen till allmän flaggdag. Den är som vi framhåller imotionen en sådan symbol för vår frihet och vårt oberoende att den bör ingå ide allmänna flaggdagarna. Enligt min mening är valdagen mera betydelsefull förvärt land och mer värd att högtidlighålla än vissa kungliga bemärkelsedagar.Kronprinsens namnsdag och födelsedag kunde ju gott utgå, men av viss anledningkom inte vår motion att omfatta detta. Trots att motionen avstyrkts betraktar jag den som biträddav då utskottet instämmer i dess syfte. Jag ser den t.o. m. som en bestäUning tiU Kungl. Maj:t, och jag vUl bara, herr talman, uttaladen bestämda förhoppningen att Kungl. Maj:t inte bara uppmärksammar fråganutan också vidtar erforderliga åtgärder. i (s): Då motionären tycks vara i stort sett nöjdmed vad utskottet har skrivit så ber jag hell kort att få yrka bifall tillkonstitutionsutskottets hemställan i dess betänkande nr 10. Överiäggningenvar härmed slutad. Utskottets hemställan bifölls. 11 protokoll 1973. Förbud mot politisk reklam i offentliga lokaler § 6Föredrogs betänkanden: Nr 12 med anledning av framstäUning i propositionen 1973:1om anslag under verksamhetsområde för /74tUl vissa kostnader i anledning av allmänna val Nr 13 med anledning av proposition med förslag tiU lag omändring i vallagen (1972:620) jämte motioner Nr 14 med anledning av motioner angående en vetenskapligundersökning av valrörelse Kammaren biföU vad utskottet i dessa betänkanden hemstäUt. § 7 Förbud mot politisk reklam i offentliga lokaler Föredrogs konstitutionsutskottetsbetänkande nr 15 med anledning av motion om förbud mot politisk reklam ioffentUga lokaler. I detta betänkande behandlades motionen 1973:186 av herrLevin (fp). Utskottet hemställde att skulle avslå motionen1973:186, Reservation hade avgivits av herrar (), (), i (c). Fiskesjö (c), Schött (m), () och Wiijkman(m) vilka ansett att utskottets yttrande i viss del skulle ha av reservanternaangiven lydelse. HerrSCHÖTT (m): Vi svenska riksdagsmän har förmånen attemellanåt få företaga studieresor utomlands, både som utskottsledamöter ochenskilt. En del av våra resor har varit till . Våra allmänna intryckfrån dessa resor har väl som regel varit både positiva och negativa. Till detsenare slaget torde nästan alla räkna den påträngande politiska reklam förrådande regim som man stött på nästan överallt, inte minst i offentligalokaler, där bilder av de politiska ledarna tycks vara närmast obligatoriska. Det har faktiskt känts skönt att återkomma hem tillSverige där sådan propaganda i vade fall inte ansetts böra förekomma. Det är därför med beklagande som man nu nödgas konstateraatt vi på våra postkontor fått in reklam för en politisk tidskrift, enreklam så utformad, att den av många uppfattas som politisk reklam. Reklamenutgöres nämligen av stora affischer för den socialdemokratiska tidskriftenAktuellt i politUcen, upptagande stora bilder av statsråden , och , Det passerade har väckt stort uppseende och bl, a,föranlett den motion som behandlas i KU;s betänkande nr 15, Av utredning i ärendet framgår att av postanstalternasaffischplatser en del disponeras för postverkets egen räkning, medan andra ärutarrenderade till en entreprenör och avsedda för kommersiell affische- ring.Mellan postverket och entreprenören finns ett avtal, enligt vilket bl. a,politisk propaganda ej är tUlåten, KU konstaterar i sitt betänkande rådande förhållanden ochuttalar som sin mening bl. a. att det är uppenbart, att särskild varsamhet böriakttagas i fråga om kommersiell affischering inom offentlig lokal och vidareatt det brukar föreskrivas att politisk propaganda i den meningen, att ettpolitiskt parti får föra fram sitt budskap, inte får förekomma samt attutskottet finner det angeläget att en sådan ordning tiUämpas. uttalande är i och för sig värdefullt. I den till betänkandet fogade reservationen har emellertidklart uttalats, att det är angeläget att gällande bestämmelser tillämpas på ettsådant sätt att inte vad som i reaUteten är politisk propaganda döljer sigbakom vad som i avtalet karakteriseras som kommersiell reklam. Då vad som förekommit inte bör få upprepas finns det allanledning att här uttalar sig i ärendet så klart som möjligt.Då reservationen obestridligen innebär den större klarheten är den attföredraga. Jag ber att få yrka bifall till reservationensom är undertecknad av samtliga representanter i utskottet för de tre demokratiskaoppositionspartierna. Förbud mot politisk reklam i offentliga lokaler HerrHENNINGSSQN(s); När man i detta ärende gör jämförelser medöststaterna tycker jag verkligen att man skjuter ett gott stycke över målet.Jag skall inte gå så långt in på denna debatt, eftersom motionären inte ens ärnärvarande vid frågans behandling. Jag har inte så mycket att säga omoppositionens hantering av ärendet i utskottet, men det skulle finnas anledningatt säga motionären en och annan sanning. Eftersom denne inte är närvarande,bryr jag mig emellertid inte om att göra detta. Men nog för motionen i viss måntankarna tiU tid, så som man i den ser spöken på ljusa dagen. Inte heller jag skall ytterligare uppta ledamöternas tidmed detta ärende. Jag yrkar bifall tUl utskottets hemställan. Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs på bifall tiU dels utskottetshemställan, dels utskottets hemställan med den ändring i motiveringen somföranleddes av bifall till reservationen av m.-fl., ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr Schött begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den somviU att kammaren bifaUer konstUutionsutskottets hemstäUan i betänkandetnr 15 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit utskottets hemstäUan med den ändring i motiveringensom föranledes av bifaU till reservationen av Den allmänna energiskatten m. m. Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då begärderösträkning verkstäUdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstning gavföljande resultat: Ja - 162 Nej - 145 § 8 Den allmänna energiskatten m, m. Föredrogs skatteutskottetsbetänkande nr 12 i anledning av motioner rörande den allmänna energiskatten m,m, 1 detta betänkande behandlades motionerna 1973:572 av m, fl, (vpk) vari hemstäUtsatt beslutade att upphäva 1, förordningen(1971:928) om tUlfäUig nedsättning av den allmänna energiskatten, 2, förordningen(1971:50) om särskilt investeringsavdrag vid taxering till statlig inkomstskattsamt 3, förordningen(1972:718) om särskilt investeringsavdrag för vissa byggnadsarbeten, 1973:1013 av i m, fl, (m). Utskottet hemställde att skulle avslå 1, motionen1973:572, 2, motionen 1973:1013, Till betänkandet hade fogats ett särskilt yttrande avherrar i (m) och i Trobro (m). (vpk): Den svenska ekonomin har under de senasteåren utmärkts av stagnationstendenser, ökad utslagning av arbetskraft, strukturellförändring, kapitalkoncentration och sned regionalfördelning. Orsaken tilldetta står att finna i det ekonomiska syslem som är rådande i vårt land. Enproduktion där de enskilda företagens profidakl är det avgörande leder lill attbeslutsenheterna verkar oberoende av och i motsättning till varandra.Kapitalismen som system börjar visa sig alltmera historiskt utlevad. De problemsom uppstår i en modern ekonomi kan endast lösas inom ramen för en socialistiskplanhushållning. åtgärd som får till effekt att den stärkerenskilda kapitalister kan bara bli till kortsiktig nytta. När åtgärder vidtassom stärker enskilda kapitalägare, så stärks de krafter vilkas handlande ochbeslut lett till den stora och omfattande arbetslöshet vi har i vårt land, lillökad utslagning och förslitning av de arbetande, till vandalisering av miljönoch till den regionala obalansen. Endast sådana åtgärder som kringskärkapitalels makt och som stärker de arbetandes ställning är lösningen.Kapitalismens kristendenser kan inte avskaffas förrän kapitalismen själv är urvärlden. Under de senaste årens ekonomiska stagnation har regeringens politik ialla avgörande delar varit den direkt motsatta. I stället för att beskärakapitalets makt och i stället för att stärka de arbetandes kontroll över denekonomiska situation de själva skapar har regeringen mött kapitalismensekonomiska kris med kortsiktiga åtgärder och direkta gåvor och subventioner.Förmånlig skatteutveckling, skattefria investeringsfonder och generösaavskrivningsbestämmelser har gällt . Men hardirekta gåvor pumpats in i kapitalisternas företag. Storkapitalet har fåttdirekta lindringar för att kunna slå ihop företag. Staten har i ökad omfattningsvarat för näringslivets forsknings- och utvecklingskostnader, Etl system medstatliga garantier för investeringar i har genomförts. Staten haräven gått in som delägare, tillsammans med storkapitalet, i en rad företag ibranscher med slora investeringskostnader och med vissa risker. Statligtriskvilligt kapital ställs till kapitalägarnas förfogande genom Investeringsbanken, 1 vår motion 572 har vi granskat de statens g,åvor ochsubventioner som har funnits . Där finns en lång lista med stödtill lageruppbyggnad, det särskilda investeringsavdraget - som höjts ända -, nedsatt energiskatt osv. Totalt rör det sig om miljardbelopp. Vad är nu effektiviteten och effekten av dessa gåvor?Stimulerar t, ex, de särskilda bidragen den ekonomiska tillväxten på litetsikt? Spelar de en sysselsättningsskapande roll ? Nej, erfarenheternavisar att så inte är fallet. Kapitalisterna investerar för att investeringarnaskall ge de största möjliga profiterna, den saken torde vara självklar.Profitulsikterna bestämmer med andra ord hur mycket som skall investeras. Avbetydelse för profitutsikterna är avsättningsmöjligheterna, konkurrenslägetosv. Investeringarna sker spekulativt, men å andra sidan:kapitalägarna måste investera för att fortleva som kapitalister. Den saken ärockså självklar. Utan investeringar blir det nämligen inga profiter. Meninvesteringarna sker inte godtyckligt och inte hur som helst, utan endast isådana mängder som kapitalisterna anser ger de största, bästa och tryggasteprofiterna. Om nu staten genom investeringsavdrag stimulerar till etttidigareläggande av vissa investeringar ökar detta inte totalmängdeninvesteringar under en något längre lidsperiod. På litet spelarsåledes dessa tider av lättnader för bolagen ingen som helstsysselsättningsskapande roll. Den nuvarande ekonomiska krisen i med denstora arbetslösheten är ingen kortvarig kris. Därför spelar dessa gåvor ingensom helst roll. Det enda som stärks är kapitalisternas kassor, det enda somökar är utdelningarna till aktieägarna. går i sitt betänkande inte in i någonsakdebatt om dessa frågor. Utskottet hävdar bara att vår motion är en logiskföljd av vår inställning. Denna vår instäUning skildras så att vpk skulle varamotståndare till alla bidrag till näringslivet, oavsett deras syfte. Denskildring som utskottet gör föranleder två anmärkningar. Vi är inom kommunisterna inte emot bidrag till Den aUmänna energiskatten in. Den allmänna energiskatten m. m. näringslivet.Vi kräver i stället ett ökat statligt företagande. Vad vi är motståndare tillär bidrag till och lättnader för de privata kapitalägarna. Kapitalister ochnäringsliv är tydligen för utskottet identiska begrepp. Så är inte fallet föross. Näringsliv och ekonomi klarar sig enligt vår mening bra utanstorkapitalet. Vad beträffar vår åsikt oavsett syftet är vi motståndaretill att så omfattande bidrag som det här är fråga om ges. De innebär störreutdelning till aktieägarna genom att pengar tas från medborgarna, bl. a. i formav moms på livsmedel. Men det handlar inte bara om syftet; gåvorna är enligtvår mening helt omotiverade också utifrån sina verkningar. Regionalpolitiska- bidrag har inte hävt den regionalakrisen i eller ens mUdrat den. Miljöbidrag till den privata industrinhar inte hävt mUjökrisen. Nödvändiga miljöinvesteringar hade man kunnat och kanman ålägga storkapitaletatt göra. Det har också visat sig att bidragen inteheller har konjunkturpolitiska verkningar att tala om, och främst saknar de långsiktigpositiv betydelse. Utskottets skrivning om vår motion är korthuggen. Denvisar helt och öppet den avoga inställning som även den socialdemokratiskamajoriteten i utskottet är behäftad med. Däremot är utskottet så gott som helt överens med demoderata motionärer som kräver att energiskatten helt skall avvecklas. Där socialdemokratiska majoriteten och funnit varandra i varjefall är man så tillmötesgående att i utskottet inte ansett sigbehöva avge en reservation. Med hänvisning till vad jag anfört yrkar jag bifall tillmotionen 572 av m, fl. i Trobro (m): i och jag har fogat ettsärskilt yttrande till detla betänkande. Detta särskilda yttrande harföranletts av en motion som väckts av i m, fl, frånmoderata samlingspartiet, I den motionen yrkas att energiskatten avvecklas ivad gäller näringslivet. Det bör kanske nämnas att energiskatten av konjunklurpolitiskaskäl har nedsatts med , men detta gäller endast året ut. Utskottethar enhälligt avstyrkt motionen, bl, a, med hänsyn tUl denna nedsättning ochtill att det konjunkturpolitiska läget inte är sådant alt energiskatten nu kanavvecklas. Vi har i vårt särskilda yttrande framhållit att viförutsätter att Kungl. Maj:t lägger fram en proposition till höstriksdagen omatt den gällande nedsättningen skall bestå även efter 1973 och till dessekonomiskt utrymme finns för att vi skall kunna avveckla energiskatten i desshelhet för näringslivet. Jag yrkar bifall tUl utskottets hemställan. HerrBRANDT (s); tycker att utskottets yttrandeöver den kommunistiska motionen är korthugget, och det är väl riktigt. Men vigör ett rikligt konstaterande. Kommunisterna har det ju väldigt bekvämt i De yrkar avslag på praktiskt taget aUa åtgärder för -att stimulera detnäringsliv vi har . De må gälla - som vi säger - stöd i form av direktabidrag eller lättnader i beskattningen och stödet må ha konjunkturpolitiskt,mUjövårdspolitiskt eller regionalpolitiskt syfte det spelar ingen roll.Avslag och rent bord! Det är i alla fall, säger , frågan om engåva till näringslivet och förmögenhetsägarna. Felet är bara det att lever i ett annatsamhälle än vi andra. Han lever i ett socialistiskt samhälle, tycks det, medanvi lever i ett samhälle med en biandekonomi, där den övervägande produktionenligger i det privata näringslivets händer. Kommunisterna resonerar precis som om vi kunde tvingaföretagarna att investera och producera. Men det är inget socialistisktnäringsliv vi har, utan det är en privatkapitalistisk biandekonomi. lever följaktligen i en helt annan värld.Det är bara att säga till företagen: "Här skall ni investera, här skall niproducera, här skall ni sätta i gång arbeten! " Tyvärr är det inte så föross andra, utan vi är beroende av det näringsliv vi har. Vi kräver fuUsysselsättning, och vi har försökt upprätthälla den dels genom all stimuleradetta näringsliv, dels genom att vidta statliga åtgärder i andra avseenden. Viär alltså mtresserade av att näringslivet investerar och producerar för attupprätthålla den fulla sysselsättningen. Vi har inte i dagens läge kunnathitta på någon annan metod, och det kan inte heller. Han säger:"Vi vill visst satsa på näringslivet, men yi vill ha statliga företag,"Men det finns ju inga statliga företag som har någon större betydelse ,och då har vad kommunisterna föreslår inte någon som helst verkan när detgäller att skapa en ökad produktion och en ökad sysselsättning. Med detta,herr talman, yrkar jag bifall till utskottet hemställan. Den allmänna energiskatten m. HerrLORENTZON (vpk): Enligt uppfattning finns detinga statliga företag här i landet av betydelse, och därför måste man satsa påstorkapitalismen. Men linjen är ju den att då måste vi skapa de företag sornerfordras, eftersom det privata näringslivet haft varken förmågan eller viljanatt klara den fulla sysselsättning som ni från socialdemokratiskt håll nu hartalat om men som blir mindre som går därför att det ärstorfinansen som får styra det ekonomiska livet i det land vi lever i. Vi i kommunisterna, har en angenäm sitssäger eftersom vi helt enkelt kan yrka avslag, men det kan man frånsocialdemokratiskt håll inte göra. Där måste man ge storfinansen allt det stödsom är möjligt att ge för atl klara den fulla sysselsättningen. Men herrBrandt trots alla dessa miljardbelopp som har getts storfinansen har det inteblivit något större antal sysselsatta, 1 nr 2 av tidskriften finns en artikel avÅke E, , docent i nationalekonomi vid medregionalekonomi som specialitet, som jag i detta sammanhang gärna vill citera.På s, 93 säger han följande; "Kapitalsubsidierna har dessutom oftamedverkat lill arbetslösheten genom att stimulera företagen all användaalltför kapitalintensiva tekniska lösningar," Det är detta vi jämt och Den aUmänna energiskatten in. ständigthar framhållit: det skapas inga fler arbeten på genom dessakapitalinjektioner som man ger storföretagen, utan pengarna hamnar i stäUet hosaktieägarna, kunde berätta om rekordvinster förstorföretagen och aktieägarna. Del var ju bolagen man hade gett dessasubventioner och gåvor. Låt mig fortsätta och citera vad denne docent skriver. Hansäger så här: "Ett exempel är den norrländska skogsindustrin som i dagutnytdar kalhuggning med närmast automatiserade metoder och därefter heltmekaniserad materialhantering fram till de färdiga trä- och pappersprodukterna,som samma område brottas med omfattande arbetslöshet bland skogs- ochindustriarbetare," är ju ett typiskt exempel på vilka resultat deekonomiska injektioner som har beslutats här i i verkligheten hargett. Det har inte skapats nya arbetstillfällen i ; i ställetomfattande arbetslöshet och avfolkning av . Hur mycket pengar har inteskogsbolagen fått! Jag har här citerat vad som sagts i Ekonomisk Debatt. Jagskulle tro att den som skrivit detta närmast är alt hänföra till detsocialdemokratiska partiet. Jag vill inte påstå att han har samma uppfattningsom hade i en debatt i denna kammare då han hävdadeden meningen att vi kanske borde sUppa biandekonomin eftersom den inte gettoss särskilt mycket på vägen. Vi måste kanske ta tiU andra metoder, och det ärju detta socialistiska perspektiv som jag har talat om men som ,efter vad jag förstår, inte är någon anhängare av. Det är ju här fråga om energiskattens varaeller inte vara, och det var detta som jag yttrade mig om. Men när herrLorentzon här säger alt det som gjorts inte har haft någon betydelse, kan viväl ändå konstatera att svenskt näringsliv - och det har jag kunnat konstateramånga gånger står på toppen av modernitet och kan mäta sig väl i jämförelsennär det gäller'att ha en rationellt uppbyggd produktionsapparat med omvärlden.Vi skulle ju annars inte klara oss i konkurrensen, eftersom vi säljer 50procent av allt som vi producerar. Det må nu komma nationalekonomerfrån vUket häll som helst och ge uttryck åt sina uppfattningar, men jag trorför min del inte på atl vi skulle kunna klara oss utan att ha ett effektivtrationellt näringsliv som är väl utbyggt. Jag tror inte att det räcker med att barabetala de arbetslösa och ge dem arbete. Vi måste se tUl alt det finnsen väl utvecklad produktionsapparat. Vi får nog fortsätta med det även iframtiden. När det här sägs att det skapas privat förmögenhet så vUl jag nämnaatt det är ett problem som vi inte står främmande för ulan också sysslar med. HerrLORENTZON (vpk): säger att han talar omenergiskatten. Jag har däremot talat om vår motion nr 572, i vUken frågan omenergiskatten ingår som en del i det hela. Men det må vara hur som helst medden saken. säger att har en modern industri. Ja,visst har den varit modern och mycket utvecklad . hadeett mycket bra utgångsläge efter kriget. Länderna ute i hade fått sinaindustrier helt förstörda under kriget. Industrin hade alla möjligheter attutvecklas under de år som gått, men dyker det upp konkurrenter ute i världenmed en betydligt mera modern och utvecklad industri. Hur ser del nu ut medsvenskt näringsliv och svensk industri? Jag tycker att det hela verkar ganskabetänkligt, om vi jämför med länder som har kommit i kapp och somnumera ligger långt före .