prot · FW0943 · 1973-12-31 00:00:00 — Förhandlingarna leddes till en början av fru andre vicetalmannen. § 1Återinförande av affärstidsregleringen (forts.) Fortsattes överläggningen rörande näringsutskottetsbetänkande nr 15. Jag vill gärna inledningsvis mycket korterinra om att regeringen tUlkallade sakkunniga för att utreda frågan omhuruvida regleringen av affärstiderna skulle fortsätta efter den 31 december1971, då den gällande lagen upphörde. Som bekant kom utredningen fram till att affärstidslagenändå borde upphöra. Enligt ett meddelande som handelsministern lämnade i riksdageni skuUe inte heller regeringen föreslå någon fortsatt förlängningav lagens gUtighetstid eUer annan motsvarande reglering. Omkring beslöt även attinte förlänga den då gällande affärstidsregleringen. Det framgår också avriksdagens protokoll att debatten om affärstidsfrågan var mycket Uvlig och atttalarna framförde goda skäl både för och emot en reglering av affärstiden. Menriksdagens beslut resulterade i att lagen om begränsning av affärstidenslopades och att en särskUd nämnd, affärstidsnämnden, tillsattes. Denna skullefölja utvecklingen av vad som händer med de anställdas arbetsförhållanden, ifråga om priser och näringsservice, och enligt direktiven har affärstidsnämndenfått i uppdrag att i de fall det visar sig att de farhågor, som i olikasammanhang framförts beträffande prisnivån, strukturen inom detaljhandeln ochom de anställdas arbetsförhållanden är riktiga och konsekvenserna blirnegativa, skall nämnden anmäla detta tUl regeringen. Som vi alla känner tUl består affärstidsnämnden avföreträdare för de anställda och för konsumenterna, under ledning av enopartisk ordförande. deltar med tre ledamöter ochHandelstjänstemannaförbundet med en ledamot. 12 av årets statsverksproposition, s. 8, skriverman bl. a. följande; "Sedan affärstidslagen upphörde att gälla vidutgången av har affärstidsnämnden undersökt effekterna i olikaavseenden av fria affärstider. Enligt nämndens hittUls avlämnade rapporter hardet på det hela taget skett endast små förändringar i fråga om butikernas öppethållandetideroch de handelsanställdas arbetsförhållanden. Det är dock enligt nämnden förtidigt att dra några slutsatser om verkningarna av fria affärstider." I pressmeddelande av haraffärstidsnämnden beträffande händelseutvecklingen bl. a. uttalat "att för handehisom helhet små förändringar skett i fråga om såväl öppethållande på söndagarsom förlängt öppethållande på vardagar, att det endast är inom varuhussektornsom förändringarna är mera påtagliga, att det krävs en längre tids erfarenheterinnan tillräckligt aUsidig överblick erhållits över vad affärslidslagensavskaffande betytt och innan några slutsatser kan dras. Det gäUer i synnerhetdet fria öppethållandets eventuella inverkan pä prisutvecklingen och handehisstruktur." Som framgår'av utskottsbetänkandet delar utskottsmajoritetenaffärstidsnämndens uppfattning alt man måste ha en längre tids erfarenheterinnan en tillräckligt aUsidig överbUck erhållits över vad affärstidslägensavskaffande betytt och innan några bestämda slutsatser kan dras. Självfallet här dock utskottsmajoriteten så noggrant sommöjligt sökt pröva motionärernas förslag om ett återinförande avaffärstidslagen. Det framgår av motionerna att motionärerna har ganskalikartade motiveringar; familjer utan bil, gamla och sjuka har fått betydligtsvårare att klara sina inköp; konsumenter får sämre service; vi fårprisstegringar; de handelsanställdas arbetsförhåUahden har försvårats, osv.Ändå har man kommit fram med olika förslag för att ordna regleringen avaffärstiderna. De synpunkterna har reservanterna också framfört under den nu inleddadebatten. i Glömminge säger exempelvis attsöndagsöppet troligen har drivit upp priserna. Han tror vidare attbutiksstrukturen har ändrats ifrån små tUl större enheter. iÖrebro har tagit exempel på stormarknadernas inverkan när det gällerbutiksstrukturen i , och han talar om de externa anläggningarna somslår sönder cityhandeln i stadskärnan. Men detta, fru talman, är antaganden, det finns ingasiffror som bevisar detta. Låt mig när det gäller prishöjningar bara ta derisenaste rapporten vi har fått ifrån pris- och kartellnämnden. Man skriver därpå s, 2: Priserna i dagligvaruhandeln har 1 januari28 februari1973 stigit rhed . Av denna höjning beror påhöjda punktskatter. Resterande kan med 0,7 procentenheterhänföras till effekter av leverantörsprishöjningar och med 0,1 procentenhettill höjda handelsmarginalér. Det sista kan vara alldeles särskilt riktat till fruNordlander som enligt vad jag uppfattade underströk att handeln hade sett tUlatt höja sina marginaler. Jag kan också tillägga att jag arbetar inomkonsumentkooperationen som förtroendevald, och jag kan styrka mina uppgifternär jag säger att vi under hela höjde vår marginal med 0,6 procent.Det säger någonting om den hårda konkurrensen inom detaljhandeln just . Jagtror att jäg ligger sanningen närmare än den uppfattningen att det skullefinnas stora möjligheter att höja sina marginaler. Låt mig säga några ytterligare ord om strukturfrågorna.Jag skall bara ta ett exempel, är den förening jag själv bästkänner tiU, Den startade sin verksamhet 1963, Då hade vi 89 butiksenheter meden genomsnittlig årsomsättning per butik av . Vid bokslutet 1972har vi 38 enheter verksamma, och den genomsnittliga försäljningen per butik är4,. Denna utveckling här i förstahand skett under förra delen av , Man kan alltså inte med fog påståatt den utveckhngen har varit orsakad av ett ökat öppethållande exempelvis påsöndagar. Nej, det är en strukturomvandling som skett inom detaljhandeln ochden kommer säkerligen att fortgå även . Detta med stormarknaderna som i togupp är ett alldeles speciellt kapitel. Man löser icke frågan om stormarknadernagenom att begränsa öppethållandet. är vi inne på frågor där vi verkligen fårvisa politisk vilja. Personligen tror jag att det blir nödvändigt för samhälletatt gå in och kanske i större utsträckning än tidigare styra denna utvecklingför att kunna bevara den handel som här talade sig så varm för,nämhgen cityhandeln i våra tätorter. Men då viU det tUl helt andrastyrinstrument än om dessa anläggningar skall ha öppet eller inte.Dä är det fråga om en planeringsverksamhet där samhället måste gå in. Och härhoppas jag att i och jag får möjligheter att samarbeta ifortsättningen. Man kan således påstå att reservanterna har blivit ställdainför uppgiften att redan här markera sin principiella inställning tiU enallmän lösning av affärstidsfrågan. Man viU ha en affärstidslag som bör inrymmaett dispenssystem med möjlighet för handeln att exempelvis håUa söndagsöppet.Därför har inte reservanterna kunnat stödja förslag tiUaffärstidsreglering, som i huvudsak - frånsett vissa avvikelser -överensstämmer med förslag års affärstidsutredning. Reservanternahar därför inte heller kunnat stödja herrar i och Peterssonsi förslag om återinförande av affärstidslagen utan någon som helstdispensmöjlighet men med en generell rätt för butiker att hasöndagsöppet. Ja, resultatet av dessa betydelsefuha ställningstagandenmåste väl då bli att reservanterna ställer sig tvivlande tiU att man undernuvarande förhållanden har möjlighet att möta utvecklingen inom detaljhandelnmed den hårda reglering som herrar , och föreslår. Ja,här kan man kanske också dra den slutsatsen att reservanterna mycket väl kantanka sig en dispens för söndagsöppet som ges över fyra gånger per år.Reservanterna har däremot sökt samordna förslagen i centermotionen av fruOlsson i m, fl, och vpk-motionen av m, fl, ochföreslagit ett återinförande av reglering av affärstiderna meddispensmöjligheter. Jag tror att alternativet tUl nuvarande system med friaffärstid - jag säger att jag tror, jag har inte någon bestämd uppfattning inte är en återgång till tidigare gällande affärstidslag utan införandet avett i princip generellt förbud mot öppethållande än s, k,affärstid. Jag skulle mycket väl kunna tänka mig att förslagkommer upp tUl behandhng i ett sådant sammanhang. Enligt reservanternas förslagskall vanlig affärstid vara 8.00-20.00 , och vidare föreslås att endispensmöjlighet bör inskrivas i lagen men att dispenssystemet måste tillämpasrestriktivt och likformigt över hela landet och att vid beviljandet deanställda bör ha medinflytande. Självfallet kommer kravet på restriktivitet ochlikformighet över hela landet inte mmst när det gäUer söndagsöppet - attskapa betydande svårigheterför dem som skall utarbeta förslag för att ordna dispenssystemet. Men heladetta stora frågekomplex överlämnar reservanterna med varm hand tUl regeringenatt lösa. För att kunna åstadkomma en sådan likformighet somreservanterna kräver måste man uppenbarligen satsa på en hård centralisering avbeslutsprocessen. Tillsammans med representanter för löntagarorganisationernaskulle regeringen kunna söka kartlägga och ingående pröva behovet av exempelvissöndagsöppet för konsumenterna i hela landet. Detta är väl en utveckling som istor utsträckning går stick i stäv emot de decentraliseringssträvanden sommajoriteten av ledamöterna i andra sammanhang har ställt sig bakom. Jag tror också att det kommer att bli mycket besvärligtatt skapa en godtagbar rikslikare när det gäller öppethåUandet fördetaljhandeln i hela landet. Mot bakgrund av redovisade resultatsbedömningarfrån affärstidsnämnden är det utskottsmajoritetens uppfattning att man böravvakta kommande undersökningar innan affärstidsfrågan på nytt prövas. Dessutomkan man säkerligen räkna med att skuUe utvecklingen gå i en ogynnsam riktning,kommer affärstidsnämnden att anmäla detta till regeringen, I det sammanhanget skulle jag vilja göra en litenkommentar till , som säger att ochHandelsanställdas förbund har samma uppfattning som reservanterna. På dennapunkt håller jag inte med , De har inte samma uppfattning somreservanterna har . Utskottet har naturligtvis utgått från att regeringen äveni fortsättningen skall ställa nödvändiga ekonomiska och personella resursertill affärstidsnämndens förfogande för den fortsatta betydelsefulla undersökningsverksamheten. Med det anförda ber jag att få yrka bifalltill utskottets hemställan. HerrANDERSSON i (fp) kort genmäle: Vi reservanter har bemödat oss om att kortaned våra anföranden och har inte lämnat någon utförligare historik över denbehandling som förevar 1971 när vi diskuterade ett upphävande avaffärstidslagen. redogjorde för det organ som skall tUlse attden nuvarande affärstidslagen fungerar hyggligt och sade, attaffärstidskommittén leds av en opartisk ordförande. Det hade jag förutsatt, ochdet var egentligen inte något som behövde sägas här i kammaren. Det är självklartatt man har en opartisk ordförande hka väl som att utskottet noga har prövatvad som framförts i de olika motionerna. Däremot var det inte alls som jag refererade tUlnär jag nämnde de tre stora företagsgruppernas etablering utan det var till ,Jag sade att varuhusen , OBS och ICA:s Kvantum i nu har annonseratom söndagsöppet och påpekade vilka problem det kommer att innebära fördagligvaruhandeln i staden. Det är självklart att den kantring motsöndagsöppethållande på varuhusen som jag berörde i mitt inlägg kommer att ledatill en snabbare strukturellomvandling av handeln, I detta sammanhang tog jag upp problemet medstormarknader, som har en stark benägenhet att ha söndagsöppet. framgår ju att det är just de stora varuhusen somhar ökat sitt öppethåUande . Jag anammar med tacksamhet inbjudan attdiskutera problemet med stormarknader. Vi kommer säkerligen att få möjlighettUl det när vi skall behandla en folkpartimotion om stormarknader.Då hoppas jag att få stöd från hans håU, Men då raljerar med reservanterna och menaratt man med varm hand lämnar över detta tiU regeringen vUl jag säga, att herrBlomkvist själv väl inte är främmande för att med varm hand överlämna frågortill regeringen. Det brukar ofta vilja vara med om och tycker dåatt regeringen för det mesta klarar frågorna bra. Vad vi reservanter är oroliga för är just den utvecklingsom söndagsöppethållandet har fått och att det är huvudsakligen de storavaruhusgrupperna som håller söndagsöppet. Man har ökat från 7 procentenhetertill 30, och det tycker vi är talande nog för att nu återgå tUl enaffärstidsreglering som, enligt vad vi har sagt i reservationen, inte får varaså diffus som den tidigare. (vpk) kort genmäle: Jag vill rätta vad påstod attjag sagt om . Jag sade att enligt min och dehandelsanstäU-das mening vore den bästa åtgärden en lag som klart regleraröppethållande utan dispenser, en lag där utsträckt öppethållande skrivs in,exempelvis och ett begränsat antal helgdagar . Detkan ju inte vara så svårt att skriva in i en lag som här ansåg.Personligen tror jag också mera på det förslag som finns i , som jag också kommer att rösta för i första omgången. Att har samma uppfattningframgår av att det på en ordförandekonferens som hölls så sent som den 28-29januari riktades skarp kritik mot varuhuskedjornas agerande när det gällersöndagsöppelhållande. Där uttalades också att om varuhusen fortsätter attmissbruka sin frihet, så kan det bli aktuellt att kräva skärpta åtgärder,-Menman sade vidare helt riktigt, som det har sagts här att det var ett dåligtskydd den lag som fanns gav de handelsanställda därigenom att den gav utrymmeför godtyckliga dispenser och oklara sortimentsgränser; Skall det bli en nylagstiftning, måste det bli en skärpt lag, vilket också var Handelsanställdaskrav innan de fria affärstiderna infördes på prov . HerrBLOMKVIST (s) kort genmäle: Vad beträffar att jag gav en kort historik såber jag i att läsa mUt inledningsanförande. Jag tror inteatt det på något sätt betungade arbete tvärtom tror jag att densom läser anförandet snabbt får ett begrepp om frågans tidigare behandling. Jagfattade mig så kort att vad jag sade knappast kan betecknas som ensammanfattning, och jag tycker inte att det fanns anledningför i att raljera om det. Att jag nämnde fel kommun, attdet skulle vara i stället för , beklagar jag. Men den centrala frågan, , är den omplanering av de externa verksamheterna, i detta fall stormarknaderna. Jag ärövertygad om att denna form av detaljhandel kommer att skapa de problem somherr har varit inne på, men då behövs det helt andraåtgärder från samhällets sida för att styra utveckUngen, Det är orimligt attanta att man skulle kunna styra den genom att begränsa öppethållandet. Sedan är jag överraskad över att vUle göraett sådant citat som det hon anförde. Jag tar mig friheten att läsa upp heladet avsnitt som citerade en del ur. Där finns en mening som fruNordlander utelämnade och som är av den arten att hade läst denmeningen, så skulle hon inte ha citerat någonting ur detta stycke. Men skalljag läsa in den meningen till protokollet, fru talman. Artikeln gällde, som fruNordlander alldeles riktigt sade, en konferens där samtligaavdelningsordförande inom var samlade. Det heter, under rubriken mot söndagsöppet:"Beträffande affärstiderna riktades skarp kritik mot varuhuskedjornasagerande när det gäller söndagsöppethällandet," Sedan kommer den meningsom utelämnade, "Men man ansåg det bäst attavvakta utvecklingen ytterligare ," - Det är den uppfattningen somutskottsmajoriteten har. Artikeln fortsätter; "Om varuhusen fortsätter attmissbruka sin frihet kan det bli aktueUt att kräva skärpta åtgärder, men det ärinte säkert att en ny lag är bästa lösningen, menade konferensen. Ettåterinförande av tidigare lag är meningslöst," Fru talman, jag ber om ursäkt för att jag har använt förlång tid för min replik. Jag skall återkomma och läsa in fortsättningen avstycket. i (fp) kort genmäle: Jag kan ge herrBlomkvist rätt i att jag måhända raljerade htet för mycket angående historiken.Vi kanske inte skaU diskutera stormarknader här , men jag är heltöverens med om att det självfallet behövs andra grepp änaffärstidsreglering för att styra stormarknader. Det är emellertid alldelesuppenbart att söndagsöppethållandet styr en mycket stor del avdagligvaruhandeln till just de varuhus -och framför allt stormarknader - somhåller öppet . Det är odiskutabelt. HerrBLOMKVIST (s) kort genmäle: Då skall jag fortsätta att läsa det stycke somjag fick avbryta tidigare: "Ett återinförande av tidigare lag är meningslöst.Den var ett dåligt skydd för handelns anstäUda genom utrymme för godtyckligadispenser och oklara sortimenlgränser. Ska det bli en ny lagstiftning måste detbli en skärpt lag, vilket också var Handels krav innan de fria affärstidernainfördes på prov ," Ja, fru talman, jag har den bestämda uppfattningen att detär av alldeles särskilt stor betydelse att affärstidsnämnden här med noggrannhetföljer utvecklingen. Det är nämligen möjligt att de stora varuhuskedjornautnytdar söndagsöppethållandet i sin marknadsföring. Enligt min personligauppfattning är det felaktigt. Det skall varuhusen inte göra. Man kan erbjuda enlämplig service åt konsumenterna, men man skall inte utnyttjasöndagsöppethållandet som ett konkurrensmedel. Fortsätter man med det finns detall anledning för affärstidsnämnden att gripa in. Jag vill bara konstatera att man med utgångspunkt frånden mening som jag nu satt in i sitt rätta sammanhang, och som , kan säga att majoriteten i utskottet och Handelsanställdas förbunddelar uppfattningen att vi icke skall återinföra affärstidslagen utanavvakta den fortsatta utvecklingen. i säger: I däg skall vi intediskutera stormarknader. Ja, men det är som har börjat medexemplet om stormarknader tidigare, och det var av den anledningen jag tog uppfrågan. HerrBRUNDIN (m): Den här debatten för vi efter att under bara hahaft befrielse från tidigare gällande restriktioner beträffande öppethållandetinom detaljhandeln, och vi för den i ett läge där den tillsattaaffärstidsnämnden har ansett att alla skäl talar för att vi skall skaffa ossmera erfarenheter innan vi går till att ompröva frågan. Om det hade förts framnya argument, skulle det ha varit intressant att diskutera dem, men det endanya som finns är just erfarenheter. Och de uttolkas nu på ett sådantsätt att jag viU göra några kommentarer,. De talare som har deltagit i debatten harexempelvis menat att det är en fix summa pengar som finns tillgänglig förkonsumtion av de varor som detaljhandeln saluför och att man därför utan vidarekan slopa öppethållandet - det skulle bara innebära att den konsumtionenskulle äga rum . Men riktigt så enkelt är det inte. Det finnstvå hakar i resonemanget: för det första konkurrerar detaljhandeln med annatslags konsumtion och för det andra är det intressant att göra utbudet vid detidpunkter som är bäst för konsumenterna. säger affärstidsnämnden att det är mycket småförändringar som har inträffat i det kontinuerliga öppethållandet, och det endaområde där förändringarna varit påtagliga gäller varuhusen. Det är också ihuvudsak varuhusens söndagsöppethällande som har diskuterats här . Menför att ge litet balans åt diskussionen skall jag göra en liten räkneövning somdet finns underlag för i utskottets betänkande. Varuhuskedjorna har en andel av detaljhandeln på 12 ä 14procent. De har ökat sitt söndagsöppethållande . Detbetyder att söndagshandeln i de varuhus som -håller öppet motsvarar av hela detaljhandeln. Att användaden siffran som utgångspunkt för att säga att söndagsöppethållandet i väsentligutsträckning påskyndar strukturomvandlingen inom detaljhandeln är en grovöverdrift. Känner man tUl med vUken snabbhet strukturomvandlingen har skett inomsvensk detaljhandel måste man med lätthet inse, att söndagshandeln i varuhusenhar en ytterst marginell verkan på skeendet. Det totala öppethållandet förvaruhusen har dessutom knappast förändrats. Man har inskränkt på sådanöppethållandetid som var olönsam och i viss utsträckning bytt ut den mot ettöppethållande i en del av varuhusen . Det omvittnas i betänkandet att den obekväma arbetstidenoch övertiden har minskat för den heltidsanställda personalen och att densjälvklart därför har ökat för övrig personal. Men då skall vi komma ihåg attför en väldigt stor del av den personalen är just de här speciellaöppethållandetiderna den mest bekväma arbetstiden, den enda disponiblaarbetstiden. Sedan är det en fråga som ingen egentligen har behandlat.Detta problem måste också ses från deras utgångspunkt som verkligen kan bevisasig ha ett behov av det gentemot tidigare förhållanden annorlundaöppethållandet. Den som bara vUl göra sig besvär att läsa betänkandet "Friaffärslid" finner ju där en överskådlig redovisning av de undersökningarsom utredningen gjorde och som visar att det finns, framför allt i våra störstatätorter, ett klart behov av ett annat - och vidgat -öppethållande än vad vihade . Man säger att det här skapar problem för andra, att detslår ihjäl småaffärer; jag berörde det inledningsvis. Den process som pågårinom detaljhandeln i strukturellt hänseende påverkas - det vill jag än en gångbetona ytterst marginellt av det söndagsöppethållande som vi harsett. Och det finns kanske skäl alt lägga märke till att det just har skett en minskning av varuhusens söndagsöppethållande. Detsammanhänger med hela det här resonemanget om att söndagsöppethållande skulleverka prishöjande. Det är precis som har sagt, att det är en såbenhård konkurrens att det inte finns någon möjlighet för något enskilt företageller för konsumentkooperationen att driva ett söndagsöppethållande som gårmed förlust. Det har ingen råd att göra. De marginalförändringar som herrBlomkvist talade om, och som gäller för detaljhandeln tvärs över, är snarastett utomordentligt förnämligt betyg åt hela detaljhandeln för det sätt påvilket den lyckats att fånga upp mycket betydande kostnadsstegringar utan att istörre utsträckning än vad nämnde höja sina bruttomarginaler. , fru talman, bara ett par ord omstormarknaderna. Jag vet att vi kommer att få en särskild debatt om dem här ikammaren längre fram , men eftersom de har omnämnts här kanske det ändå ärskäl att säga att även om alla de nu planerade stormarknaderna kommer attinrättas, mnebär det att stormarknaderna tar hand om endast ca en fjärdedel avden volymmässiga ökningen inom detaljhandeln. HerrLUNDBERG (s); När jag hörde herrar och sina synpunkter fick jag en känsla av att återföras till den debatt omsociala hänsyn och omtanke om människor som förekom när demokratin infördes ivårt land eller . Skulle vi i vårt land ha haft den syn påsamhället och människorna som herrarna har presterat, så skulle vi icke ha haftnågon social reform genomförd. Vid alla sociala reformer som har genomdrivitshar samma argument anförts emot oss. Tyvärr är sällskapet litet förändrat. Omdet är en sinnenas eUer själarnas förändring eller någon annan förändring somligger bakom det hela är ovisst, men man får väl säga att aUting kan förändras. talar om antaganden, omprocentenhetsantaganden m. m. Han säger även att han är konsumentförtroendeman.Jag har varit förtroendeman och ordförande för , som har Sverigeslägsta priser. Om vi skulle ha underlåtit att ta med personalen i vår politik,skulle vi aldrig ha kunnat genomföra den politik som varit grundläggande. Vihar ökat omsättningen inte bara ett fåtal miljoner; den tangerar en kvartsmiljard . Jag beklagar att företrädare såtotalt har misstagit sig på det reella skeendet i värt land och vad som liggerbakom det hela. Jag har tagit mig för att läsa igenom vad utskottets talesmanherr och vad m, fl, yttrade 1971. På alla punktervederläggs de av utvecklingen. Här har man för all del talat om att vi fått ennämnd. Visst får vi nämnder, styrelser och institutioner av alla de slag, mendet var ju inte det vi viUe ha. Vi ville ha en förnuftig ordning inom handeln,det var det väsentliga. Utskottet har fastnat för statistiska uppgifter ochkostnadsfrågor. Jag undrar om den här nämnden verkligen har försökt sig på attse efter hur handeln fungerar i vårt land. Tyvärr har jag en känsla av att detär långt mellan låt mig säga kassörskan i ett varuhus eller en butik och denhär nämnden. Vi kan aldrig lösa kostnadsfrågorna genom införande av nämnder,som skapar en massa arbete inom handeln. Två saker har varit avgörande i fråga om priserna.