prot · FW0956 · 1973-12-31 00:00:00 — Nr 56 sig otillräcklig för allinkomsttagaren skaU få bibehålla sin standard. Torsdagenden Dessa beräkningar ät inte byggda pånågra teoretiska konstruktioner. 29 mars1973 Ulustreras bl. a. av denpreliminära nationalbudgetens uppgifter om -------------------- deenskilda konsumenternas utgifter och inkomster. steg hushåUensinkomster med eller . Under sammaperiod ökade hushållens skatteinbetalningar med drygt 5,1 miljarder kronoreller . Totalt tog skatten med andra ord avhushållens inkomstökning. Om dessa siffror överförs till penningvärde -finansplanen räknar med en 5,5-procentig uppgång i konsumentpriserna - gårinkomstökningen för hushållen ned från 9,9 tiU 3,1 miljarder. Skatteökningenuppgår då tUl . Del betyder atl av den reellainkomstökningen gick bort i skatt. Inkomstökningen efter skatt i1972 års priser stannade vid . För normalinkomsttagaren innebärdel en ökning av den reala årsinkomsten efter skatt med . Beräkningarna avser samtliga hushåll. Inkomstökningarnaslår emellertid olika mellan skilda grupper. Marginalskattesitualionenvarierar för olika inkomstlagar- och hushållskategorier. Man måste därför räknamed en viss ojämnhet i fördelningen av den reala inkomstökningen efter skatt.Det synes rimligt atl antaga alt nästan hälften av alla hushåll inle har fåttnågon som helst förbättring av den reala nettoinkomsten och atl bland dessabetydande grupper vidkänts en klar försämring. ökade de disponibla inkomsterna med , räknat priser. Av ökningen svarade olika socialabidrag och socialförsäkringsulfall för . Den tyngsta poslen varökade pensionsutbetalningar. Den därnäst viktigaste poslen torde vara ökningenav bostadstilläggen. Del kan alltså konstateras alt den vanlige inkomsttagarenicke fick någon standardhöjning alls till följd av sitt arbete och den lön hanuppbär därför. Nettoutbytet av höjda löner blev i del närmaste noll genom av lönehöjningen gick tUl stat och kommun, som i sin tur fördeladeoch ålerutbelalade pengarna huvudsakligen som sociala bidrag. Den skatteomläggning som regeringen genomdrev i riksdagenförra året medför ingen egentlig förändring av den vanlige, heltidsarbelande inkomsttagarensmarginalskattesitualion. För inkomsttagare ligger dendirekta marginalskallen även i fortsättningen på . De totalamarginaleffekter på , som är följden av det bosladssociala slödelskonstruktion, beslår. Också fortsättningsvis får man aUtså räkna med attinkomstökningar av storleksordningen inte ger någon egentlig ökningav inkomsttagarnas reala inkomster efter skatt. Det moderna arbetslivet ställer ökade krav på deanställda. Det är naturligt att lönlagarna i gengäld begär höjda löner. Lika naturligt är alt de fordrar att lönehöjningen skall bestå även efter skatt och penning värdeförsämringar. Som framgått av vad ovan sagts går emeUertid den helt dominerande delen av löneökningen bort genom ökad skatt. De höga marginaleffekterna i skattesystemet medverkar till atl driva upp löne- 96 kraven. Löneökningar utöver produktivitetsförbättringen i ekonomin måsteemellertid nästan helt slå igenom som högre priser. Även om en Nr 56löneökning för hela inkomstlagarkollektivet med en enda procent blott den tUl hälften skuUe slå igenom i högre priser, leder en sådanlöneökning ändockinte tiU någon ökning av de verkliga inkomsterna efter skatt. Minsthälften av löneökningen kommer ju att gå tUl ökad skatt. Realaneltolöneförbällringar för en viss grupp löntagare kan alltså uppnås endast omgruppen lyckas åstadkomma en högre löneökning än genomsnittet. En sådanstandardförbättring kan med andra ord endast uppnås på andra gruppersbekostnad. Det säger sig självt att sådana förhållanden inte är ägnade allskapa stabilitet på arbetsmarknaden. Det är mot bakgrunden av de förhåUanden som jag härredovisat som man skall bedöma de olika förslag, bl. a. från LO:s sida, somunder skisserats för att göra det möjligt för löntagarna attfå en inkomstförstärkning utan att hela eller större delen därav går bort genomprishöjningar och skattehöjningar. Stora grupper av löntagare har alltså kommitunderfund med alt det nuvarande skattesystemet gör även höga nomineUalönepåslag helt meningslösa och att de blott bidrar tUl all öka kostnadsläget iett redan förut hårt belastat näringsliv samt atl försämra desskonkurrensförmåga och möjligheter att skapa sysselsättning. Till bUden hör också att finansministern i riksdagensfinansdebatt klart deklarerade, att den nuvarandeskattebelastningen i vårt land den högsta i världen inte kan sänkas. ViUman ha ett nytt skattesystem - framhöU finansministern var det "barafråga om alt tUlämpa en ny teknik för att ta ut pengarna". En sänkningkunde inle komma i fråga. Med anledning härav anhåller jag om kammarens medgivandeatl tUl herr finansministern få rikta följande fråga: VUka ändringar i nuvarande skattelagar är regeringenberedd atl föreslå för att förhindra att de löneökningar som eventueUt kan bliresultatet av förestående löneförhandlingar för flertalet inkomsttagare kommeratt gå bort lUl följd av del nuvarande skattesystemets utformning och densnabba prisstegringen? Denna anhållan bordlades. § 17 Interpellation nr 69 ang. behovet av register försvenska forskningsprojekt Ordet lämnades på begäran till HerrBERGQVIST (s), som yttrade: Vid riksdag beslutade riksdagenenhälligt all ge Kungl. Maj:l liU känna vad ulbUdningsulskotlel i belänkandet1971:31 anfört beträffande ett databaseral svenskt forskningsregister. I dettabetänkande framhöll utskottet bl. a. följande: "Utskottet har sålunda blivit övertygat om vikten avatt möjligheterna utreds att få tUl stånd ett datasystem för central registrering av planerade, pågående och avslutade forskningsprojekt, forskningsinstitutioner, enskilda forskare, medelstiUdelning etc. För forskningsplaneringen skulle 97 7 protokoll 1973. Nr 56 ett sådant register vara av stortvärde, och del skulle också underlätta det Torsdagenden internationeUa samarbetet. I mångaforskningsobjekt förekommer insam- 29 mars1973 '" relativt omfattandedatamängder, som bearbetas genom auto- -------------------- matisk databehandhng. Det synes naturligt all del utarbetas riktlinjer för dokumentationoch arkivering, för eventuellt framtida utnyttjande av det dalamaterial tUlvUket forskningsdata överförts. Som en integrerad del i förevarandeutredningsuppdrag framträder även frågan om programmeringsarbetet inom dessaforskningsobjekt." Maj:t sakkunniga förutredning rörande forskningsråden inom utbUdningsdeparlementetsverksamhels-område. Enligt direktiven skaU utredningen ta upp och penetrerahela frågan om de fem aktuella forskningsrådens organisation och verksamhet. Ominformations- och dokumentationsfrågorna sägs följande: "Ett system för information om pågåendeforskningsprojekt och om forskningsresultat skaU framför aUt fyUa tvåuppgifter. Dels bör det tillgodose avnämarnas behov av information om forskningoch forskningsresultat, dels bör ett sådant system medverka till att 'dubbelforskning'undviks. Inom vissa forskningsområden, t. ex. de beteende-vetenskapliga,bedrivs systematiskt dokumentationsverksamhet. De sakkunniga bör pröva delsvärdet av denna dokumentationsverksamhet, dels skälen att för ytterligare någonforskningssektor upprätta ett system för fortlöpande registrering av pågåendeforskning och forskningsreslutat." Dalabaserad registrering är planerad, och pågåendeforskning förekommer inom två områden. Styrelsen för teknisk utveckling har ett databaseralregistreringssystem för redovisning av de forskningsprojekt vartill styrelsenbeviljat anslag. bedriver med ekonomiskt stöd frånstatens råd för samhällsforskning dataregistrering av planerad och pågåendesamhäUsforskning. För information om avslutad forskning finns fleradatabaserade dokumentationssystem i drift . Medlarssyslemel för medicinskdokumentation och SDI-systemen (selektiv delgivning av information) förinformation om forskningsrapporter inom teknologi och pedagogik är exempelhärpå. Statens naturvetenskapliga forskningsråd har låtitgenomföra en utredning om "Registrering och indexering avforskningsprojekt": I en preliminär rapport frän lämnas förslagtill gemensam systematik för registrering av de svenska forskningsrådensprojekt och publikationer med sikte på information om forskning,forskningsplanering, forskningsstatistik m. m. Rapporten visar på del stora behovet av ett gemensamtklassificerings-syslem och på önskvärdheten att vidareutveckla arbetet på dettaområde. Den kraftiga utvecklingen av forskningen ger högaktualitet ål frågan om en central registrering av samtliga forskningsprojekt. Den nu pågående uppbyggnaden av små register inom avgränsade områden räcker uppenbarligen inte tUl för de behov som redan finns. Dessutom fungerar distributionen ofta otillfredsställande. Det kan inle heller från samhälls ekonomiska utgångspunkter te sig rimligt att denna verksamhet splittras 98 upp på små avgränsade register medvarierande kvalitet och användbar- Detborde i stället vara en statlig uppgift all skapa ett stort centralt Nr 56 register som kan ge en god service. En svenskcentral av delta slag skulle vara av stort värde för det internationeUavetenskapliga och tekniska samarbetet. Inte minst på det ----- nordiskaplanet skulle den fylla en betydelsefull uppgift. Tiden förefaller nu vara inne att i relativt fasta formeromorganisera arbetet på att få fram ett centralt databaseral forskningsregisteri statlig regi. Jag ber därför om kammarens tUlstånd att tiU herrstatsrådet få ställa följande frågor: Hur bedömerstatsrådet behovet av register för svenska forskningsprojekt? VUka åtgärderanser statsrådet erfordras för att åstadkomma tUlfredsställande registreringoch indexering av forskningsprojekt? Denna anhållan bordlades. § 18 Anmäldes och bordlades Kungl. Nr 66angående vissa anslag ur kyrkofonden Nr 69 med förslag tUl lag om ändring i lagen (1970:498) omskydd för vapen och vissa andra officieUa beteckningar Nr 76angående samhällsinsatser på läromedelsområdet § 19 Anmäldes och bordlades följande motioner: Nr 1672 av i m. fl. avlämnad ianledning av Kungl. Maj:ts proposition 1973:50 angående medlen i den fortsattaregionalpolitiska stödverksamheten m. m. Nr 1673 av herrar i Agnasoch i Gäddvik avlämnad i anledning av Kungl. Maj:ts proposition1973:54 angående vuxenutbUdning Nr 1674 av m. fl. Nr 1675 av i m. fl. avlämnade ianledning av Kungl. Maj:ts proposition 1973:55 angående omlokaUsering av vissstatlig verksamhet Nr 1676 av m. fl.avlämnad i anledning av Kungl. Maj:ts proposition 1913:51 angående åtgärderför gjuteriindustrin Nr 1677 av i Ägnas m.fl. avlämnad i anledning av Kungl. Maj:ts proposition 1973:66 angående vissaanslag ur kyrkofonden Nr 1679 av m. fl. avlämnade i anledning av Kungl. Maj:ts proposition 1973:68 med förslag liU lag om ändring i lagen (1938:274) om rätt liU jakt, m. m. Nr 56 § 20 Utsträckt motionstid 29 mars1973 Ordet lämnades på begäran tUl -------------------- HerrHERNELIUS (m): Jag tillåter mig hemställa atl kammaren villebesluta att tiden för avgivande av motioner i anledning av Kungl. Majtsproposition 1973:90 med förslag tUl ny regeringsform och ny riksdagsordnmg m.m. samt Kungl. Maj:ts proposition 1973:91 angående ändrat belöningssystem förstatsanställda m. fl. måtte med hänsyn till ärendenas omfattning utsträckas tiUförsta plenum efter torsdagen den 12 aprU. Denna hemställan biföUs. § 21 Meddelande ang. enkla frågor Meddelades att följande enklafrågor denna dag framställts, nämligen av Nr 159 (vpk) till herr utbUdningsministern omtextsättning av valprogram i TV: Avser regeringen att ta något initiativ för att personermed dövhet som handikapp skaU kunna få full del av den vaUnformalion som spridsvia TV i den händelse inte anser sig ha tillräckUgt med medelför att textsätta flera program än planerade? Nr 160 () tiU herr kommunikationsministernom bibehåUande av samma postadresser vid organisationsändringar inompostverket: VUka möjligheter har postverket att i samband med avrationah-seringssträvande betingade namnändringar och andra omläggningar vidpostanstalter tillmötesgå allmänhetens önskemål om bibehållen postadress? § 22 Kammaren åtskildes .