prot · FW0978 · 1973-12-31 00:00:00 — orimligalägen för envar som hoppats på att del ska bli någol kvar av en ökad inkomst.Det måste vara fel på systemet när lönlagarna för alt få kvar iverklig löneöknig tvingas begära lönehöjningar av storleksordningen . Detta beror inle på några naturens makter som är ogina.Del är i stället etl av människor uppbyggt skattesystem och en av människorförvärrad inflation som är orsakerna. De orsakerna skall vi då ha kraft och modatt ändra på. Låt mig i fråga om prispolitiken, som vi behandlar ,säga all grandfelel för socialdemokraternas del är atl man silar mygg mensväher kameler. För vad är det som sker? Regeringen missköter år denekonomiska politiken, så att priserna rusar i höjden aUdeles för snabbi. Dåstörtar regeringen in och angriper inle grundorsakerna inflationen ulansymtomen. Den ekonomiska politiken läggs inte om. I stället finslipar manregleringsinslrumenlen. Den ideologiskt betingade glädjen att reglera,dirigera, ingripa i efterhand tar ut sin rätt. Men handelsministern, som främst är ansvarig förproposition nr 58 om ändrad prisregleringslag, bör inle handla som om det fannsvattentäta skott mellan hans fögderi och finansministerns. Regeringens åtgärdermåste ses som en helhel. Det är då inget försvar för , att herrSträng missköter den ekonomiska pohtiken. Ändra i stället på den ochkoncentrera er inte på regleringsinslramenten - det är den uppmaning som börges. Vad vi i länge krävt - ett krav som hela denicke-socialistiska oppositionen står bakom, såsom framgått av finansutskottetsbelänkande nr 1 - är åtgärder mot inflationens grundorsaker. Sådana åtgärder ärulförUgt redovisade i motion 982 av m. fl. där ett konkretsexpunktsprogram är uppställt. Jag hänvisar dessa två dokument. Del är Ulaall socialdemokraterna röstade mot de förslagen nyUgen. Men vi tycker all prisstegringarna är så allvarliga att ninu i varje fall kunde gå med på vad som begärs i reservation 2 lill delbelänkande nr 20 frän finansutskottet som behandlas , nämligen en skyndsamparlamentarisk utredning som skall se över metoderna atl bemästra inflationen.Varför vUl ni socialdemokrater inte gå med på en sådan utredning? Är inleprisstegringarna sä allvarhga att del vore rätt och riktigt om vi satte oss nedtUlsammans för atl söka mildra dem, för alt diskutera hur de medel som finnsskulle kunna användas och för all diskutera nya vägar? Varför vara sig självnog i synnerhet på etl område som ni visat er inte kunna klara av? Del regeringsförslag som föreligger avser främständringar i prisregleringslagen av sådan art att prisreglering skall tillgripasredan vid fara för allvarlig prisstegring på viktigare vara- ellertjänsteområden -aUtså inle som tidigare vid betydande fara, och dessutom skuUedenna fara hota hela det aUmänna prisläget. Förslaget är ett surrogat och obehövligt. Låt mig heltkort, för alt inte förlänga deballen när vi är inne i dessa sista veckor avriksdagens vårsession, påminna om de negativa remissyttrandena frånnäringsfrihets-ombudsmannen. -instanser som väger verkhgt tungt i sammanhanget - Uksom tUl motion 1655 avherr m. fl. Vår syn kan enklast sammanfattas däri atl man kan gå enderaav två vägar för atl bekämpa prisstegringarna: konkurrensvägen å ena sidanparad med en skicklig och förutseende ekonomisk politUc, eUer å andra sidanregleringsvägen. Den senare är behäftad med stora nackdelar. Fri konkurrens äratt föredra, fri och effektiv konkurrens i kombination med sådana genomgripandeåtgärder i den ekonomiska politiken som jag hänvisat till. Jag yrkar, herr lalman, dels bifall lill reservationen 1om avslag på propositionen, dels bifall till reservationen 2 om en snabbitiUsatt parlamentarisk utredning för att minska prisstegringarna. utredningsavdelningsäger i sin utkomna konjunklurrapport all "under de senaste årenhar vi fått vänja oss vid större prisökningar än tidigare". Man justerarockså upp siffrorna i prognoser för prisökningarna i förhåUande tiU vadfinansminislern hade tänkt sig när han lade fram sin finansplan i januari.Precis samma bedömning gör i sin konjunkturöversikt, och omman får tro de uppgifter som kommit fram tvingas även finansminislerninse atl prisstegringslaklen blir högre än han tänkte sig i börjanav året. Den här ökande inflationstaklen är självfalletbekymmersam. Det är mot den bakgrunden som vi i reservationen 2 föreslagit atlman skall tillsätta en utredning som skall se över metoderna atl bemästra inflationen.En sådan översyn är i allra högsta grad behövlig för alt man i lid skall kunnabemästra de faror som den ökande inflationstakten utgör för de ekonomiskagrundvalarna för vårt lands och för den delen även andra länders ekonomi. Inte heller, herr talman, behöver en sådan utredning ståulan uppslag och idéer om vad som borde göras för all man skall komma rättamed prisstegringarna. Låt mig kortfattat bara ange fyra huvudpunkter i en nypolitik som bättre skulle bemästra prisslegringsproblematiken. För det första måste man naturligtvis se lill attnäringslivet har sådana resurser att man kan bygga ut och förbUligaproduktionen, så all löneökningar inle måste skickas vidare i form avprisökningar. Regeringens politik har brustit i detta avseende. Del visas avalt det icke kunnat ställas tillräckligt med pengartUl förfogande för investeringar. För del andra behöver vi ett skattesystem som inte driverupp priserna. De nuvarande enorma skatterna på inkomstökningar gör att lönernamåste ökas med synnerligen höga procenttal före skatt för atl del skall blinågonling kvar efler skatt. På det viset tvingas kostnader och priser i höjden.Ständiga höjningar av löneskatter och olika indirekta skatter verkarsjälvfallet prishöjande. För det tredje behöver den ekonomiska politiken vara sådanatt konkurrenskraften gentemot utlandet gradvis förbättras, varigenom manskulle kunna hamna i den trevliga belägenheten atl den svenska kronan skullekunna skrivas upp gentemot andra valutor i stället för alt skrivas ned, somnu skett. På det sättet skulle man kunna avskärma sig från de prisstegringarsom har sitt ursprung utomlands. Den växelkurspolitik som vi här i landettvingats föra har inte haft denna fördelaktiga verkan på prisnivån ulantvärtom. För del fjärde måste man la fasta på nödvändigheten av atlföra en konkurrensbefrämjande politik. Man måste sträva efter all inle införastatliga monopol och en byråkratisering på olika ekonomiska områden.Regleringsekonomin är en förklaring till prisstegringarna. De snabbaprisstegringar som förekommit på olika offentliga tjänster, t. ex. poslens,SJ:s och televerkels, visar all del inle är lätt all sälta konkurrensen ur spelutan alt få myckel snabba prisstegringar. De myckel häftiga hyreshöjningarnavisar också hur det går när man sätter konkurrensen ur spel. Regeringen harsagt att den viU ha en regleringsekonomi på bostadssidan för att del inte skalluppstå snabba hyreshöjningar. I själva verket är del, enligt vad jag försökergöra gällande, aUlså sannolikt tvärtom. De snabba hyreshöjningarna har lUl ickeoväsentlig del sin grund i att man salt konkurrensen ur spel. Vad gör då regeringen i stället för atl försöka fundera utvilka grunderna lUl de snabba prisstegringarna är? Jo, för att inge sig självoch andra känslan av dådkraft vill man nu ge sig själv en lag som vidgarmöjligheterna all införa prisreglering. Men, , om det vore så enkeltatl man kunde avskaffa inflationen genom att bara kriminalisera den, om mankunde bota prisstegringarna genom atl bara förbjuda dem, då borde man väl hagjort del för länge sedan! Del är uppenbarligen myckel starkare krafter som härverkar. Genom en sådan här lag kan man inte åstadkomma någonling annal änmöjligen all inbUla en del människor att man har gjort någol verkligt för althäva de snabba prisstegringarna. Jag vUl inle förneka all man tUlfälligt kan bromsaprisökningar genom att förbjuda dem. Men aUmänheten är inle särskilt betjänt avvad som händer tillfälligtvis ulan är i stället intresserad av vad som händerpå sikt. Del är endast under myckel speciella omständigheter, omständigheterbeskrivna i den nuvarande prisregleringslagen i krislägen av allvarligt slag- som man genom lagstiftningsåtgärder kan få lill stånd annat än tillfälligtgynnsamma verkningar på prisbildningen genom att göra regleringsingripanden. Mot denna bakgrund är det naturligt att, som vi har gjorti reservation 2, föreslå en utredning om inflationsmekanismen. En sådanutredning skulle också, om det visar sig rimligt, kunna framlägga förslag omvissa justeringar i den nuvarande lagsliflningen om prisreglering. Vi kan integodta den nu föreslagna lagen, som ger mycket svepande befogenheter på myckellösa grander. Vi yrkar därför i reservation 1 avslag på det förslaget. Avigsidorna med en prisreglering är ju många, . Det är dyrt alt administrera en prisreglermg, och för all denskall bli effektiv fordras del förskräckligt många tjänstemän, som måste kunnafölja med vad som händer med alla de mihonlals priser som finns ute på enmarknad. En annan nackdel är atl ett prisslopp kan kringgås, hur intensivövervakningen än är. Exempelvis kan kvaliteterna försämras Nr 78 och service minskas sä atl enprisreglering kringgås på ett helt omärkligt Torsdaeen den ''- omärkligt för alla dem som skall kontrollera efterlevnaden av prisreglermgen, men kännbart förkunderna. Man kan också tänka sig att tUlverkningen läggs ner avsådana produkter som vid en prisreglering inle blir lönande. Det är dåsannolikt all det närmast blir tillverkningen av enkla standardvaror som kommeralt läggas ner, vilket framför allt skulle komma alt drabba låginkomsttagarna.Där finns således en inkomslfördelningspolitisk avigsida med en prisreglering.Vi har för övrigt ett exempel som belyser detta, nämligen bostadsmarknaden. Vad är det som har försvunnit genom priskontrollen påbostäder? Jo, del är - som vi kunde se i TV i går - framför allt de äldre,billiga bostäderna som del genom priskontrollen, hyresregleringen, inte harvarit lönande all underhålla. Man har helt enkelt förlorat pengar, och husenhar fått stå och förslummas, och har de rivits. Vi skall inte troall förhållandena blir bättre bara för atl kommunen övertar husen vUkethyresgäströrelsen tänkte sig i TV-programmet i går. Vi vet mycket väl allStockholms kommun har en lång rad mer eller mindre förslummade lägenheter. Problemen ligger myckel djupare: de ligger just i allprisreglerade produkter försvinner när de inte längre lönar sig. ärbakgrunden atl, som har sagl, en hyreskonlroll, enprisreglering, är det absolut effektivaste sättet att åstadkomma en ödelagdstad, om man inle skaU länka sig atl etl krigsUUstånd i stället ödeläggerstaden. Del är precis della vi har sett i . Det är även mot den bakgrundensom vi vänder oss mot den lältvindighel som präglar regeringens inställning närdel gäller atl skaffa sig själv befogenheter till en utvidgad priskontroll. Jag tror också atl småföretagen är de som lättast kommer ikläm vid en priskontroll. Det är enklare för de stora förelagen, ,atl skicka i väg sina deputationer Ull pris- och varför förelagen måste ha prisökningar av den och den anledningen.Betydligt svårare är del för småföretagare, som har så många uppgifter ochinle mycket assistans i sina egna företag - alt resa till ochredogöra för varför de måste öka sin priser. Därmed är vi inne på en annan nackdel med priskonlroU: manfår en lång rad undantagsregler för att hindra förelagskollapser. Om t. ex.importpriserna har stigit eUer om det varit kraftiga löneökningar och prisernainte får höjas, kommer förelagen lätt atl gå i kvav. Därför blir man tvungenatt göra en lång rad av undantag. Man tvingar då också företagen lillbranschsamarbele, vilket medför minskad konkurrens, som inte kan annat än verkai riktning mot snabbare prisstegringar än man annars skulle få på litet längresikt. Jag upprepar alt jag tror all man kan uppnå gynnsamma verkningar av enprisreglering på kort sikt. Det går kanske alt i statistiken se, om man huggerlUl med prisregleringar, att det för den eller den perioden blev litet mindreprisökningar, men del är vad som händer på lång sikt som vi måste intresseraoss för. De här sidoverkningarna, herr talman, har faktiskt ickeobserverats 30 eller beaktats i del malerial somligger grand för propositionen och inte ipropositionen heUer. Detta är oroväckande. Del är på grundval av de synpunktersom jag har anfört som en hel del tunga remissinstanser vUket också herrMöUer påpekade - har sagt att prisregleringslagen är ett slag i luften.Kooperativa förbundet, och har insett att det ien sund ekonomi inle behövs någon prisreglering. Och i en osund ekonomifungerar ingen prisreglering. Del är mot den bakgrunden, herr talman, som jag ber atl fåyrka bifall tiU reservationerna 1 och 2. Vid ell sådant här tUlfälle är riskerna för atl del bliren ny ekonomisk debatt uppenbara - del har de två talare som varit uppe föremig visat genom atl föra in en mängd olika detaher i resonemanget. HerrBurenstam har på de fä minuter han varit uppe berört nästan alla avsnittinom den aUmänna poUtiken. Det är ganska meningslöst atl dra i gång en storekonomisk debatt i jusl detta ärende, som gäller en speciell fråga. För delförsta har vi haft ett par ekonomiska debatter och för det andraskall vi om bara etl par veckor ha en ny ekonomisk debatt i anledning avkomplelteringsproposilionen. Därför kommer jag för min del alt ägna mig mer ålden fråga som vi nu behandlar. Låt mig först konstatera all socialdemokraterna och centernär eniga i denna som vi tycker vikliga fråga. Båda partiernas representanter iutskottet anser atl prisregleringen som ekonomiskt pohtiskt instramenl börbyggas ul och förfinas. Skälen är inle så svåra atl förslå, och de finnsuttalade såväl i den bakomliggande departementspromemorian som i propositionen. Runt om i världen finns starka tendenser lillprisstegringar. De är inle någonting specieUt för - på många håll är deför övrigt mycket starkare an här. Överallt söker man vägar för atl begränsaprisstegringarna och komma åt den mekanism som utlöser dem. Man försöker kvävafröet tUl prisstegringarna innan del växer upp och utvecklas. Multinationellaföretag, skUlnader i produktivitet mellan olika branscher, klappjakt pä råvarornär de internationella konjunkturerna stiger osv. är bara några av de faktorersom ligger bakom prisstegringarna. I allt fler länder har man prövat attanvända skUda former av prisreglering för atl komma åt en del avprisslegringslendenserna. Del har man gjort i , , , ,och - för att ta några exempel. har vidare i en översiktkonstaterat att prisregleringen i ett stort antal fall kommit all utgöra etlnyttigt bidrag till antiinflationspoUtiken. Del är då naturligt all även vi i vårt land sökerkomplettera del relativt trabbiga instrument som vi nu har för att viaprisreglering påverka prisstegringarna. och vi är eniga om alt manmåste göra det. Men -och folkpartisterna i utskottet ställer sidan om och säger helt enkelt nej till denna ändring iprisregleringslagen. De vill hänskjuta alla dessa frågor, som de har svårt allkomma förbi, lill en utredning om inflationsproblemen. Detta är som jag ser det en svårförståelig attityd, ävenom den i och för sig inte är så ovanlig. I dessa partier ställer man sig iförsta ledet när det gälleratl tala om prisstegringar och deras förödande verkningar för samhäUsekonomin,men när det gäller åtgärder mot inflationen antingen det är fråga om atlstrama ål finanspolitiken eller atl vidta åtgärder av det slag som vi nudiskuterar - viker man undan och talar om atl hela frågan bör bli föremål fören omfattande utredning. Vad anför man då i reservationen 1 som motiv för sininställning? Del är inle mycket: Vi bör, som också var inne på, gå på konkurrenslinjen i vår pris- ochkonkurrenspolitik. Prisstopp är inte en effektiv metod för atl stoppaprisstegringarna, säger man. Vi har också hört att varje form avprisreglering medför risker för varusorlimenlet och för en snedvridning avproduktionen. Ungefär detta bygger man upp sin reservation på. Ingen i ulskoltel har hävdat atl vi skaU bryta dennahuvudlinje i vår pris- och konkurrenspohlik. Prisreglering måste också ifortsättningen användas myckel restriktivt. Del har klart uttalats i utskottetsskrivning. Varje gång som prisregleringslagen sätts i kraft och det är ändringari den lagen det nu gäller, ingenting annal - måste grunderna för tiUämpningeninom understäUas . Det är i praktiken detsamma som atl manstiftar en ny tidsbegränsad lag varje gång prisregleringsålgärder tUlämpas skUlnaden är bara den all lagen har fuUmaklskaraktär för alt möjliggöra snabbamgripanden, motverka hamstringar och prisstegringsvågor osv. Jag vUl upprepa att del härvidlag inle föreligger någotförslag om ändring. Även i fortsättningen skall, om prisregleringslagen sätts ikraft, frågan så fort som möjligt underställas . Del är väl garantinog för alt Kungl. Maj:t inte i onödan använder sig av prisreglering sominstrument i den ekonomiska politiken. Vi har sagt all prisreglering möjligtviskan vara ett instrument bland många andra. Det är alltså som alltfortfår slutligt avgöra i vilken omfattning det här instrumentet bör användas. Vi som bUdar utskottsmajoritel har emellertid funnit detvara underligt atl inte även och folkpartisterna i utskottet harkunnat ansluta sig lill det som är huvudfrågan, nämligen om man skall fåanvända prisreglering för all stämma inle bara i ån ulan helsl redan i bäcken.Den föreslagna lagändringen innebär ju all Kungl. Maj:t skall få befogenhet atlsälla lagen i kraft och tillämpa någon form av prisreglering även innan en inomen sektor fortsalt prisstegring hunnit sprida sig till hela prisområdel. Del ärju ändå ingen som vill bestrida all risker för sådana spridningseffekterföreligger i vår ekonomi liksom i andra länders - och all vi i vissa fallskulle slippa att ta lill storsläggan, t.ex. prisslopp över hela området, närvi skulle kunna nöja oss med atl la mindre hårda lag om del bara sker på etttillräckligt tidigt stadium. Etl bifall till reservationen är sålunda detsamma som anser alt det räcker med ell enda instrument i utrustningen, dvs. enprisreglering, över hela fältet. Man lar på sill ansvar atl Kungl. Maj:t, somman vill skall ansvara för den ekonomiska politiken, skall behöva sitta och väntatUls faran för prisstegringar är så överhängande på hela prisområdet att detinle finns myckel annat än etl generellt prisslopp atl ta till. Jag hoppasatt del rena avslagsyrkandel och yrkandet om utredning inleinnebär alt man tar avstånd från att Kungl. Maj:t också i fortsättningen skaUfå använda lagen i sådana fall som föranledde alt den lUlämpades 1970 och 1972och där lUlämpningen sedermera godkändes av . Del skulle ju varainkonsekvent när man själv godkänt förordnandena och när man så vältaligt ireservationen ordar om behovet av åtgärder mot inflationen. Men när del gäller den inflalionsulredning, som berörs ireservationen 2, viU reservanterna hänskjuta frågan om ändringar iprisregleringslagen tiU denna utredning, som skaU ta sig an hela komplexet medinflationsbekämpande åtgärder. Det är ingen hten uppgift man här skisserar.EmeUertid har den ju föga samband med den fråga vi nu diskuterar. Vemföreställer sig i sin vUdaste fantasi att en utredning av aldrig så storadimensioner den borde ju nästan vara internationell - skulle kunna hitta pålösningar som gjorde prisregleringen som medel mot prisstegringar i vissalägen helt inaklueU. Vi har ju erfarenheter av situationer då vi ansett oss behöva prisregleringsåtgärder, närmastett prisstopp på vissa varor, för att kunna stå svars. De erfarenheternablir inte annorlunda av atl man skjuter frågan framför sig. Reservanterna vill tydligen basera utredningens dhekliv påde relativt löst framkastade synpunkter som återfinns i en folkparlimolion,väckt . Den har inle bara, som det heter i reservationen,behandlats av utskottet i annat sammanhang. Den har också avvisats av riksdagenså sent som för mindre än sedan. En huvudtanke i den motionen var bl. a. all man skuUetillgripa indexreglerade skatteskalor. Del skuUe vara en effektiv insats motprisstegringar. Man skulle tUlgripa sparstimulerande åtgärder av typen indexlånexempelvis. Motionärerna tror också all del skulle vara en effektiv insats motinflationen alt indexreglera allt flera faktorer i samhäUsekonomin. Då bordeman studera de länder, som försökt sig på della system. Så har skett i ,men det manar knappast lUl eflerföhd. Slutligen vUl jag någol kommentera motionen1659 av herrar och i . 1 den motionen för motionärernaell resonemang i största allmänhet om prisregleringens roll som ell instrumenti slabUisermgspoUlUcen. De framhåUer atl del finns risker för en snedvridning,som kan inträffa vid längre perioder av prisstopp, vilket också vi är medvetnaom. Motonärerna medger även atl det är svårt i praktiken all avgöra den rättalidpunkten för atl tillgripa prisregleringslagen. Därför vUl de att riksdageni skrivelse lill regeringen uttalaratt vid eventuella störningar i den normalaprisbUdningen myckel stor restriktivitet måste iakttas. Utskotlsmajoriteten, eller utskottet över huvud tagel, harinle någon annan mening än den som motionärerna för fram. Man skall helt enkelthantera dessa ting med myckel stor urskiUning. Handelsministern har mångagånger sagt precis samma sak. För övrigt skriver han in detta i propositionenpå s. 35. Liknande tankegångar har anförts i flera remisssvar, och om jag inteminns fel har handelsministern även här i i interpellalionssvar gjortdelta. Motionärerna och utskottet är således ense på denna punkt. Jag ber alt få yrka bifaU till finansutskottets hemställan. 3 protokoU 1973. Nr 78 (): Torsdneen den '' lalman! Jag vill ge rätt på en punkt, nämligen när 3 mai 1973 *" ''" ° skeptisktutskottet varit till förslaget och atl det försökt --- _-- -,\--- understryka hur begränsadtillämpningen av den nya lagstiftningen måste j myckel stor restriktivitet.Dessa uttalanden från regtertngsiagen utskottets talesman och i propositionen visar hurföga entusiastiska ni i Sedan säger att det är meningslöst atl dra igång en ekonomisk debatt, när vi behandlar just denna proposition. Men om manpå område efter område inte med aUmänl verkande ekonomiska medel åstadkommer enrimlig politik, kommer del att uppslå felaktigheter och missförhållanden, somregeringen måste ingripa mot, och den går då in med dirigeringsmeloder. När vihär har förslag om en utvidgad dirigering, är det därför självklart att stäUafrågan: Har man när det gäUer de aUmänna metoderna försökt angripainflationens grundorsaker effektivt? För om man inte har gjort det, bör mansnarare ändra på den aUmänna ekonomiska politiken än all införa ytterligare ettsådant här reglerings-instramenl. Jag nämnde i mitt förra inlägg helt kort allprisstegringarna har varit så aUvarliga. Jag kan ge några få exempel på detta. Det slog mig att när jag var hten pojke islutet av och gick och handlade mjölk så kostade den mindre än 30öre per liter. Jag skaffade fram statistik genom upplysningsljänsten överpriserna på några varor för att se vad del är för liknande utveckhng som vi harhaft på varuområde efler varuområde och skaU nämna några exempel. Medelpriset ihela rUcet för mjölk är nu - uppgiften avser mars - 1:56. 1938 var det 24öre. vetemjöl kostar 2:03 nu men kostade . Medelpriset fören biografbiljell är 8:39, medan det 1938 var 1:09. Ett kUo "nötkött,stek" kostar numera 23:82. 1938 var motsvarande pris 1:97. Mjölkprisethar som jag nämnde gått upp från 0:24 tiU 1:56 och aUtså drygt sexfaldigats.Med samma ökningstakt som för dessa kommer mjölken att kostaexakt per liter . När man ser saken i etl sådantlängre perspektiv, måste man säga sig att om inte regeringen och deriksdagsledamöter som håller på regeringen vUl angripa grundorsakerna ulan istäUet endast tar tiU litet prisreglering då och då, så kommer den storainflationsvågen alt fortsätta atl välla fram. Låt mig understryka att bakom desiffror jag nämnde ligger till mycket stor del internationella prishöjningar,men de utgör minsann inte hela orsaken. nämnde också de förslag som vi lagt fram omkonkreta åtgärder. Han hänvisade i själva verket liU .