prot · FW09149 · 1973-12-31 00:00:00 — Vi har haft anledning att följa hans och hansmedarbetares arbete med att söka klara ut en del av industrins akuta behov avbl. a. gasol, och det är ett utomordentligt arbete som han där har nedlagt. Det kan ju ha verkat litet förvirrande, som det har sagtshär, att det kom ett besked beträffande ransoneringarna som efter någon veckamåste i någon mån korrigeras. Det hade ju ett samband med att de uppgifter somlämnades om oljelager och pågående leveranser till att börja med var sådana kunde bedöma situationen under den närmaste framtiden som relativt gynnsam.Detta i sin tur sammanhänger med, som statsministern sagt, att pågrund av isförhällanden som berör många svenska hamnar bygger man normalt upplagren så att de är maximalt stora . Även hade oljelagren byggtsupp normalt, och det fanns i stort sett ingen möjlighet att lagra mer än vadsom redan skett. Vår situation var i det avseendet bättre än en rad andraländers. Vi har ju haft möjhghet att i viss omfattning bygga ut våraberglagerutrymmen. Men det är riktigt att förråden inte är tillräckhga, ochdet finns ju nu ett förslag om att öka lagringstiden. Jag behöver inte närmaregå in på det. Det finns vissa varor som man tyvärr inte kan lagra, underalla omständigheter inte utan stora svårigheter. En sådan vara är gasol, som ärav stor vikt för en del av vår industri. Som jag sade alldeles , har det Ang. energiförsörjningen, rn. Ang. energiförsörjningen, m. m. varit enav uppgifterna för handelsministern att undersöka påvilket sätt vi skulle kunna säkra industrins närmaste behov av gasol. Jaghoppas att en lösning är på väg, så att inte brist på gasol skall bli det storaproblemet som lägger hinder i vägen för människors sysselsättning. Vi kommersäkerligen att möta andra hinder, och vi måste vara överens om attsysselsättningen är utomordenthgt betydelsefull. Det är inte enbartarbetsmarknadsstyrelsen som arbetar med detta. har isamarbete med bl. a. en industripanel som har arbetat underde här dagarna. Man söker kartlägga situationen för industrin i och dennärmaste framtiden, och jag hoppas att man skall kunna få fram enrapport. är det väl också nödvändigt att industrin ansträngersig - så långt det är möjligt utan att sysselsättningen påverkas och ocksådeltar i en aktiv sparverksamhet. Det bör vara möjligt för industrin att påsamma sätt som övriga konsumenter - genom lägre temperatur i lokalerna, släcktalampor, undvikande av tomgångskörning osv. - åstadkomma en minskning avoljeförbrukningen med skall vi säga i runda tal . Om det tycks man nuvara ganska överens. Skulle man pressa industrin under den siffran, ner till 15procent, uppstår direkta svårigheter med sysselsättningen inom industrin. Jagtror att vi alla är överens om det som bl. a. gav uttryck för -jag har inte hört någon avvikande mening från någon annan - nämligen att vimåste sätta sysselsättningen i fokus, att vi måste finna oss i en begränsningav vår privata konsumtion för att på det sättet bistå och möjliggöra detfortsatta upprätthållandet av sysselsättningen. Jag skall inte gå in i någon ideologisk debatt. Det harpåtalats av två talare att statsministern tog upp ett tema som hade ideologisktinnehåll. Det gjorde han därför att det dragits upp av tidigare talare. Jagtycker det i och för sig var rimligt att en allmän analys av ideologiskkaraktär kunde göras. Till , och ,som gärna sett att finansministern, utbildningsministern och handelsministernvarit här, skulle jag vilja säga: "Lät oss ta denna dagen tilldetta." Det är ett gammalt fint skånskt uttryck. Vi får tillfälle att iandra sammanhang i kammaren resonera om ekonomiska och utbildningsmässiga tingsom naturiigtvis har en anknytning till det energipolitiska problemet. Men vikan inte diskutera allt på en gång. Forskningsproblemen har inte på något sätt lämnatsobeaktade. Jag har haft anledning att titta pä en radframställningar om fortsatt forsknings- och utveckhngsarbete som berör energin.Styrelsen för teknisk utveckling föreslår ökade, främst producentinriktade,satsningar inom samtliga delar av energiområdet. för byggnadsforskningvill etablera ett forskningsblock kring energifrågor som en utökning avtidigare bedriven forskning om bebyggelse och energianvändning. bedriver och stöder flera utvecklingsprojekt för rationehelförsöri ning. Bland projekten märks studier av nya metoder för elproduktionoch av elfordon. Verket avser vidare att studera förutsättningarna förenergilagring. för atomforskning äskar medel för fortsatt stöd tiUplasmafysik. försvarhar under ett flertal år bedrivet forskning på gengasområdet och vidarestuderat möjligheter att utnyttja torv som värmekälla. Vidare harIngenjörsvetenskapsakademiens energisekretariat, upprättat , som förstauppgift att behandla frågan om möjligheter till energibesparing, speciellt isamband med lokaluppvärmning. Jag har, fru talman, gärna velat anföra detta därför attdet är önskemål som framförts innan vi kom in i den akuta krissituation somnärmast föranlett denna debatt. Vi kommer att i statsverkspropositionen, ibörjan av året, lägga fram våra förslag, som då aren bearbetning av de inkomnaframställningarna. har att slutgiltigt ta ställning till förslagen.Det är bedömning som blir avgörande för hur långt vi skall gå itillmötesgående av de framförda önskemålen. Beträffande de norska fyndigheterna av olja och gas, sombl. a. också behandlats i tidningsartiklar , anser jag det angeläget attunder alla omständigheter redovisa något av de kontakter som vi haft för attsöka få del av dessa fyndigheter. Beträffande naturgasen från Ekofiskfältetfördes förhandlingar mellan koncessionsinnehavaren,och olika intressenter i , och Tyskland.Det fanns ett alternativ som diskuterades. Det var att gasen skulle föras iland på JyUand och sedan föras dels till , dels till ochMalmö. Den tänkta leveransen till avsåg endast en liten kvantitet, högsten och en halv miljard m. De svenska intressenterna var i första hand Sydkraftoch några andra företag i . Jag hade somindustriminister blivit informerad om projektet av i mars 1972.Sydkrafts bedömning var emellertid att de priser som offererades inte varföretagsekonomiskt rimliga. Jag upprepar att detta hände någon gång i mars1972. Samma bedömning gjordes av de danska intressenterna, ochjag hade en överläggning med industri- och handelsministern i i dennafråga. Vi var överens om att eftersom det inte fanns avnämare till naturgasen,måste vi dra oss ur dessa förhandlingar eller inte aktivisera dem. Därförträffades avtal mellan och ett tyskt gasföretag gasen skall ju landasi . Beträffande naturgas från Friggfälten är det också bekantatt det fördes diskussioner mellan Petronordgruppen i denna ingår norskaintressen med och intressenter från bl. a. ,och . Det alternativ som givit en teoretiskmöjlighet att komma med var om huvuddelen av gasen hade sålts till . Iså fall hade gasen eventuellt kunnat föras i land på norra med engrenledning tih . Vissa preliminära diskussioner fördes om köpav ca 2 miljarder m. Det kom emellertid inte till några direktaprisförhandlingar. Frågan blev inaktuell i och med att Petronord träffade avtalmed det brittiska gasmonopolet så sent som . Enligt avtalet skallgasen föras i land i . Jag tror att det är viktigt att jag får tillfälle attredovisa detta. Ingen skall ha den uppfattningen att vi inte sökt bevaka våramöjligheter, att vi inte trätt in i kontakter med den norska regeringen och denorska myndigheterna för att se på vilket sätt vi skulle kunna inleda etteventuellt samarbete. Ang. energiförsörjningen, m. m. Ang. energiförsörjningen, m. m. Utöver vad jag sagt vill jag gärna framhåha att vi vidöverläggningar med den dåvarande norske industriministern isamband med överläggningar i diskuterade förutsättningarnaoch möjligheterna för ett samarbete. Frän norsk sida gav man då uttryck för denmeningen att det av kommersiella och tekniska skäl var svårt att genomföra ettsamarbete, som skulle kunna föra till att vi hade fått ledningar över tiUSverige från de då aktuella fälten. Däremot hade man den uppfattningen att närman kom något längre norr ut i närheten av 62;a breddgraden borde möjligheterför ett samarbete föreligga. Sådana diskussioner pågår, och jag hoppas, frutalman, att de skall kunna leda till ett resultat. Beträffande industrisysselsättningen skall jag bara ytterligaretillägga att det är klart att vi måste vara beredda på att prisläget på längresikt påverkar industristrukturen för framtiden och att en av de viktigauppgifterna blir att nogsamt analysera läget och vad som kan komma förframtiden. Naturligtvis kommer detta då att påverka vår samhällsutveckling. TUldetta skuUe jag bara till både och vilja geuttryck för den meningen att det för att klara framtid ochenergiförsörining kommer att krävas en stramare hushållning än med debegränsade resurser vi kommer att ha. Detta i sin tur ställer ökade krav påplanmässighet i det ekonomiska livet. Jag kan inte tänka mig annat än att manäven från moderat håll är överens med oss om nödvändigheten av att göra ordentligagenomlysningar av skilda branschers problem, sätta dem i samband medenergiförsörjningen och undersöka de möjhgheter till lösningar som kommer attfinnas tillgängliga. Vi kommer då att ha behov av en ökad planmässighet då detgäller energiförsörjningen och det ekonomiska livet över huvud taget. Vi kaninte överlåta ansvaret för energiförsörjningen pä ett fåtal.Energiförsöriningen är en angelägenhet som alla medborgare får ta ansvaret föri demokratiska former inom ramen för ett demokratiskt samhälle. Jag skulle vilja säga till attenergiprognosutredningen inte har någon låst syn på sin uppgift. Jag hoppas attfru skall ha möjlighet att av representant ienergiprognosutredningen kunna få veta att utredningen även undersökerkärnkraftfria alternativ. Det skulle naturligtvis vara av utomordenthgt värdeom representant kunde medverka till att styra energiprognosutredningenså att ytterligare alternativ kan tas upp. Det skulle vara ett värdefullttUlskott i den fortsatta debatten. Så en kommentar till frågan om kolet. harspeciellt riktat uppmärksamheten på den. har ett sammanträde med densvensk-polska om ekonomiskt, industriellt och teknisktsamarbete genomförts. Det har skickats ut ett pressmeddelande, och jag vill urdet citera följande: De två delegationerna uttrycker ett speciellt intresse församarbete på energiområdet. Man välkomnar härvidlag fortsatt diskussion i frågaom byggandet av ett oljeraffinaderi i med svensk medverkan, liksomundersökning av möjligheten att importera kol från för elkraftproduktion i eller överföring till via undervattenskabelav elkraft producerad i . Vidare uttrycktes intresse för samarbetebeträffande ytterligare modernisering av den polska kolproduktionen. hade vi anledning att medVattenfaU diskutera möjligheterna av en ledningsöverföring från enligt detankegångar som var framförda därifrån. Det bedömdes då som av kommersiellaskäl relativt ointressant. Det är klart att med den prisutveckling som vi harhaft och med de ökade svårigheter som har uppstått att få fram tillräckligt medenergi har en lägesförändring inträffat som gör att en väsentligt ökadaktivitet och ett väsentligt ökat intresse från svensk sida nu föreligger. Jag hoppas att de här förhandlingarna skall kunna ledatill ett resultat. Under alla omständigheter bör de mycket seriöst genomförasså att man får en klar bild av de ekonomiska och andra förutsättningarna för ensådan transaktion. SkuUe det visa sig tekniskt och kommersiellt värdefulltoch intressant, är det självfallet av hka stort intresse att vi från svensksida deltar i en diskussion med polska myndigheter om att vidga produktionen avelkraft i anslutning till speciella kraftverk vid de polska kolfälten. De är juav betydande omfattning. Jag räknar med att också detta kommer att ingå i denstudie som man här talar om. var litet bekymrad över att jag inte direkthade tagit upp ett av hans spörsmål. Jag hade läst fram att hans huvudfråga tiUstatsministern - som överlämnades till mig - var handlingsfrihet ienergipolitiska frågor. gick efter vad jag förstår avinterpeUationen ut från en artikel i tidskriften , där manrapporterat, att i flera fall gjort hemliga avtal medkommunägda kraftbolag för att styra den svenska kraftutbyggnaden efter egnalinjer. Avtalen skulle vara ett sätt för att utan dröjsmål drivafram kärnkraftverken, som anser nationalekonomiskt mer motiverade. Detta är ett citat, som har gjort och somfinns infört i interpellationen. Jag vill säga till - och det är ett svar påmånga andra frågor att denna oro är helt obefogad. VattenfaU kan inte ensambesluta om att genomföra ett utbyggnadsprogram. Det kan inte heller regeringen.Det skall underställas . Hela den utredningsapparat vi har satt i gångsyftar till att ge ett utredningsmaterial, som kan bilda underlag för ettsådant samlat energipolitiskt program som efterlyst. Jag trodde - jaghoppas att det inte betraktas som enfald att när vi anser att vi bor kunna taår 1974 på oss för att få fram materialet, för att möjliggöra en omfattandediskussion och studie av materialet från allas sida som är intresserade av dehär problemen, så skulle det stå i överensstämmelse med önskan, attvi inte skall forcera fram någonting. Jag kan försäkra kammarens ärade ledamöter att vi förlorarinte tid. Vi kan inte, om vi så skulle önska, påskynda kärnkraftprogrammetgenom något slags forcering. Det program som är fastlagt och som vi Ang. energiförsörjningen, m.m. Ang. energiförsörjningen, m. m. genomförunder påverkas inte av beslut. Om kommer framtill att programmet bör fortsättas , är det tiUräckligt att ettsådant beslut fattas 1975. Då skaU också det studiematerial som bör kunnaställas till förfogande åt intresserade medborgare kunna komma fram och geunderlag för en så saklig debatt som möjligt. Sedan tog speciellt upp kraftvärmeverken.Personligen är jag intresserad av kraftvärmeverk. har också gettuttryck för ett intresse, och det finns en gemensam utredning avkraftvärmeverkens förutsättningar. Det är centrala driftledningen ochVärmeverksföreningen som genomför ett sådant arbete, en utredning som sedanskall vidarebearbetas av elprognosutredningen. Låt oss inte överdriva kraftvärmeverkens möjligheter. Ävenom man byggde ut åtskilliga sådana skulle vi , enligt deuppgifter jag har, kanske kunna minska oljeimporten med . Det är ioch för sig värdefullt - jag underskattar inte det men jag varnar för varjeöverdrift i detta sammanhang. Jag skulle också vilja säga: ske lov att vi har ettutbyggnadsprogram för kärnkraft. Vi får 1974 tre nya aggregat, om aUt går bra,som ger oss 2 160 MW, eller 2 150 miljoner kWh i runda tal. Det motsvarar enimport av olja med ca , en åttondedel av vår totala förbrukningav olja. Det får vi alltså . Under återstående delen av 1970-talethoppas vi att de övriga beslutade reaktorerna blir färdiga. Det ger oss under1970-talet, om jag räknar in de tre som blir färdiga , ett tillskott päi runda tal 8 000 MW. Det är tacknämUgt att vi har det här programmet. Bara enoch annan har haft den uppfattningen att vi borde avbryta det pågående utbyggnadsprogrammet.Jag vet inte om de rösterna kommer att göra sig gällande också nu i denoljekrissituation som vi har. Därmed vill jag inte pä något sätt underskatta problemenkring kärnkraften. Det säger jag både till och till . Men jag tror att det är nödvändigt när man diskuterarsäkerhetsproblemen, att man gör klart för sig att regering och riksdag hartagit besluten om detta utbyggnadsprogram från den utgångspunkten attkärnkraften under kontroll och säker bevakning har ytterst små risker.Riksdagen har måst vara medveten om möjligheten att klara säkerhetsproblemen.Annars skulle vi ju aldrig ha kunnat ta på oss de beslut som är gjorda. Sedande besluten fattades har heller ingenting inträffat som rubbar vår inställningoch skulle ge oss anledning att avbryta det pågående utbyggnadsprogrammet.Detta hindrar inte att det är ytterst angeläget att allt görs i fråga om forsknings-och utvecklingsarbete, som kan ytterligare penetrera säkerhetsproblemen ochleda till att egna föivaringsmöjligheter tillskapas. I frågan om kärnkraften skulle jag vilja tillägga attuppgifterna om att kärnkraften med dagens teknik inte är uthålligare än oljanär oriktiga. Jordskorpan innehåller betydligt mera uran än olja. Man kan utanatt det blir alltför dyrt använda uran som kostar tio gånger så mycket som detgör . Till sådant pris finns det också stora mängder uran i havsvattnet.Vi bör därför ha förutsättningar att under något hundratal år framåtklara oss med termiska reaktorer, dvs. med dagens teknik. Jag har i mitt interpellationssvar sagt atturantillgångarna i våra skifferlager tillhör de rikaste i världen. Kommersiellthar det inte varit möjligt att ta dem i anspråk, men med den utveckling i frågaom priserna som sker kan det väl tänkas att en sådan utvinning också frånkommersiella utgångspunkter bhr rimhg. TiU sist, fru talman, skulle jag vilja säga att detproblem som går under beteckningen energikrisen inte är isolerat enbart tillvårt land. Detta har många andra talare givit uttryck för tidigare. Det är ettglobalt problem, och det bör också i större omfattning uppmärksammas som ettsådant. har tidigare nämnt en del av de insatser som gjorts frånsvensk sida för att rikta uppmärksamheten på detta förhållande. Jag hoppas attdet skall vara möjligt för de nordiska länderna att ta ett gemensamt initiativi FN för att än starkare understryka nödvändigheten av att man försöker samlaihop trådarna till detta internationella organ i syftet att åstadkommaframkomliga lösningar och behandla spörsmålet som ett gemensamt globaltproblem. Ang. energiförsörjningen, m. m. HerrBOHMAN (m): Klockan går, det är snart och jaghar inte mycket att säga utöver industriministerns intressanta, innehållsrikaoch också balanserade redovisning. Det är bara några saker som jag kanske ändåmåste ta upp. Jag tar mig friheten att utgå från att anledningen tillatt industriministern inte svarade på de frågor som jag ställde i mittanförande, om möjligheterna att redan nu vidta en del åtgärder, var attindustriministern har en positiv inställning i dessa hänseenden och alltsåinstämmer med mig i att det finns möjligheter att redan nu oberoende av depågående utredningarna dra i gång åtskilliga aktioner av betydelse. Om jagskulle ha misstagit mig, får jag väl höra det . Sedan gäller det mina uttalanden om handelsministern. Jagär självfallet medveten om att det är svårt att föra en debatt om enfrånvarande person det är inte särskilt hövligt att göra det men när jagförberedde min kritik utgick jag från att handelsministern skulle varanärvarande. Eftersom industriministern har bemött mig, tvingas jag nu attnärmare utveckla vad jag syftade på. Min kritik utgår ingalunda från någon underskattning avKjell-Olof Feldts intellektuella kapacitet tvärtom. Däremot bottnar den i attjag anser att de åtgärder han vidtagit och de uttalanden han gjort intevittnar om förutseende, balans och gott omdöme. Jag står fast vid det. Jag skall be att få låta hans egna ord bära vittnesbörd omdet berättigade i min kritik; jag skall citera vad han har sagt vid någratiUfällen. Den 30oktober i Kvällsöppet; Läget på oljefronten är fortfarande oklart och hur storeffekten av oljekrisen blir för del kan vi knappast utläsa förräntidigast om en månad. Men några drastiska åtgärder för att klara den minskadetUlförseln är inte aktuella. Ang. energiförsörjningen, m. m Tio dagardärefter, ; Läget på oljefronten ger inte några skäl för panik. Jagtycker nog att flera av oljebolagen gjort drastiska och långtgående uttalandensom jag anser att det ännu inte finns täckning för. Tjugudagar senare, ; Regeringen har beslutat uppmana alla medborgare att sparaenergi och därmed olja. Förbättras inte läget på oljemarknaden så blir enransonering oundviklig . Ingen omedelbar krissituation förehgger för vår oljeförsörjningmen senaste tillgängliga uppgifter tyder på en kraftig minskning avtillförseln, särskUt beträffande eldningsoljor. Den frivilliga besparingen avenergi måste drivas med större kraft. När det gäller bostäder bör man förutomen sänkning av rumstemperaturen stänga av under minst pervecka där det är praktiskt möjligt. Vi vet ju alla vilken förvirring som utbröt närman började diskutera möjligheten att vidta sådana här åtgärder; hyresgästbasenblåste i alla lurar som han kunde blåsa i, allmänheten var skakad osv. Intevittnar det här om någon djuplodande analys av situationen och inte heller omnågot förutseende. antydde industriministern att det härberodde på att oljebolagen var så dåligt orienterade och hade givit såfelaktiga uppgifter. De bestrider som bekant det. Jag har inte möjlighet attvara skiljedomare - men det hör ju i alla fall inte till god ton att den förplaneringsverksamheten ansvarige skyller ifrån sig på andra instanser, utan hanskall väl förskaffa sig ett ordentligt underlag innan han skrämmer upp folkeller försöker lugna ner folk som redan förut har skrämts upp. Jag tillät mig också kritisera regeringen för passivitetdå det gäller medverkan i de norska projekten. har industriministerntillbakavisat den kritiken, SjälvfaUet har industriministern för sinapåståenden ett bättre konkret underlag från interna och sekreta överläggningarän vad en utanför regeringen stående person har möjlighet att skaffa sig. Minkritik var baserad på uttalanden från norskt håll om att har visat ettföga utvecklat intresse för ett samarbete. Uppgift får väl stå mot uppgift tUldess att vi har möjlighet att studera det här i andra sammanhang. Det var glädjande att höra att industriministern är klartmedveten om regeringens skyldighet att försöka analysera energikrisenskonsekvenser för skilda sektorer t. ex. plastindustrin och bUindustrin föratt klargöra vad som kan hända i sysselsättningshänseende inom de olikabranscherna. Där finns det ju alla möjliga åtgärder som man kan vidta för attåstadkomma en stimulans, som möjligen kan kompensera exempelvis dekostnadsökningar som inträffar. Löneskatten ger vissa möjligheter att vidtastimulansåtgärder, och de möjligheterna lär inte regeringen vara obekant medefter alla påstötningar som den har fått från oppositionssidan. Men sedan fäUde industriministern ett yttrande som kan tolkas på olikasätt, och det vore intressant med ett klarläggande. Han sade att bristen påolja kräver planmässighet i insatserna från regeringen. Över huvud taget skallden ekonomiska pohtiken, näringspoUtiken, budgetpolitiken och alla andra inomramhushållningen liggande åtgärder naturligtvis vara planmässiga. Jag funderadepå vad industriministern egentligen menade med det följande uttalandet detlät ungefär så här: Energiförsörjningen angår alla medborgare i vårt land. Allamedborgare måste alltså ta ansvaret inom ramen för ett demokratisktstyrelseskick. Innebär det att man menar att den situation i vilken vi pålängre sikt kommer att befinna oss jag talar inte om ett akut krisläge skallklaras genom ransonerings- och regleringsåtgärder, genom en styrning, genom bygger upp en central planhushållningsekonomi? Eller har fortfarandeindustriministern den uppfattning som jag tror att industriministern i andrasammanhang har givit uttryck åt, nämhgen att knapphetssituationer skaU kunnabemästras genom prissättning, genom att marknadskrafterna anlitas, genom dentyp av allmän påverkan från statsmakternas sida som generellt sett bedrivs inomen biandekonomis ram? Den första metoden går enligt min mening icke att tUlämpai andra situationer än i ett akut krisläge, ett avspärrningsläge och i krig.Annars innebär den våldsamma välfärdsförluster och skapar en utomordentligtbesvärlig situation. Vi har kanske nu kunnat konstatera hur svårt det är attmed gällande priskontrollnämnd och gällande prisreglering åstadkomma en såsmidig tillämpning av prissättningsreglerna att vi inte förhindras att få in dekvantiteter av olja som vi kan behöva i vårt land bara för att ta ett endaexempel. Knapphetsbegreppet är som bekant relativt. Vi haregentligen inte överskott på några varor, om man ser i ett längre perspektiv,Uksom vi mte heller har knapphet på varor.