prot · FW0951 · 1973-12-31 00:00:00 — Emellertid har det upplånadebeloppet även kommit till användning för långfristig investering i datasystem.På grund av bristfällig kostnadsuppföljning eller felaktig budgetplanering inomriksrevisionsverket har nämligen systeminvesteringarna i verkets system inte isin helhet blivit finansierade genom de anslag tilldelatriksrevisionsverket över budgeten. Mot slutet av budgetåret har anslaget tagitslut för tidigt, och verksamheten har därförfinansierats med DAFA:s riksgäldskredil. Om statliga verk på detta sätt"korrigerar" vad beslutar i fråga om anslag, finns juknappast någon övre gräns över huvud taget för den riksgäldskredit som DAFAkommer att behöva. Det inträffade har berört , som ju bordetillämpa budgetplanering och kostnadskontroll. Om man då i stället tänker sigmotsvarande situation för DAFA:s nya kund, nämhgen CFD, så blir man verkligtbetänksam. Datamaskincentralen för administrativ databehandling Da tarnaskincen trålen för administrativ databehandling denkostnadsrubbning som fastighetsregisterreformen visat från 7,5 miljoner kronor1968 till i runda tal när det hela är färdigt, så undrarman om även här DAFA:s kredit skall komma att utnyttjas för att kompenserakostnadsökningar. Även av detta skäl har jag ansett det vara viktigt att manseparerar DAFÄ:s och CFD:s affärer. Såväl den policy godkänt för DAFÄ:s verksamhetsom inträffade händelser understryker därför behovet av att man från börjaninrättar Gävledatorn som en myndighetsdatacentral. Det bör ske från sammatidpunkt som fastighetsdatabanken får rättsverkan i län, nämligen den Ijuli 1974. Då bör också DAFA:s igångsättningshjälp vara avslutad. Jag har även ett andra yrkande i min motion, nämligen detatt i skrivelse till Kungl. Maj:t ger statskontoret i uppdrag attutreda huruvida statsverkets kostnader kan minskas genom ett utbyte av CFD:sdator mot en mindre dator enbart avpassad för fastighetsdatare-gistreringsbehovinom . Det är nämligen så att den anskaffade datorn är mycketför stor. Den kommer därför att bli alldeles onödigt dyr. Under fastighetsutredningens faktiska försöksverksamhetbehövde utredningen viss ADB-teknisk expertis till hjälp. Efter diverseöverväganden anskaffades en äldre dator av typ 360/50. Den datorn är köptav statsverket, och jag återkommer till den litet . I en promemoria benämnd "Analyser och intäkter ochkostnader för en hela riket omspännande fastighetsdatabank" angavssedermera datormodellen 370/165 som lämpligaste typ. Årshyran för den var12 . Det är alltså en myckel stor maskin. Därefter tillkallades statskontoret för överläggningar idess egenskap av centralt upphandlande organ för nya datorer. Statskontoretframförde tre alternativ, det största en 370/155, därnäst 370/145 ochtih sist en överflyttning av statens egen 360/50 som stod outnyttjad ochsom använts i faslighetsregislreringens försöksverksamhet. Statskontoretrekommenderade detta sista och billigaste alternativ, men regeringen gavstatskontoret direktiv att det första alternativet skulle komma i fråga. Manskulle heller inte tillfråga andra leverantörer. Statskontoret skrev därför isnabbt tempo kontrakt med om en 370/155 och med en annan leverantör omskivminnen. datorer bildar en familj från mindre till större modeller.De fungerar som kinesiska askar. På sätt och vis är ensam om att erbjudasina kunder en komplett serie modeller med kapacitetsökningssteg mellan varje.Detta kan inte konkurrenterna göra i samma utsträckning. Det finns naturligtvisanledning att i denna situation, när man från början behöver en mera begränsadkapacitet men vet att man senare behöver en större, ställa frågan varför dennamöjlighet inte utnyttjas. Fastighetsregisterdatabanken växer ju efter hand, ochatt använda IBM-familjen av datorer skulle alltså kunna medföra, att manminskade kostnaderna inledningsvis och vartefter man bytte mot större modellerökade kostnaderna. Men att regeringen i detta fall beställer enöverstor modell medför naturligtvis väsentligt ökade och onödiga kostnader. Utskottsmajoriteten skriver i finansutskottets betänkandenr 1 1 följande: "Man får förutsätta alt dimensionering och utformning avden för dessa register beställda dataanläggningen föregåtts av grundliga ochallsidiga överväganden." Jag skall här acceptera majoritetens förutsättning,att det finns grundliga och allsidiga överväganden, även om de tillkommit efterbeslutet. Det är DAFA som skall använda datorn i , och jag berdärför att få citera hemställan i en skrivelse från DAFA till statskontoret såsent som . I denna skrivelse konstaterar DAFA att denupphandlade datorn är för stor och att man kan byta modell. Jag citerar:"Med hänvisning till det anförda hemställer Dafa att statskontoretvidtager erforderliga åtgärder för anskaffning av en dator av typ 370/145för användning av fastighetsregistrering m. m. intill den tidpunkt, dåfastighetsdatabanken utbyggts till den omfattning som erfordrar utbyte mot enstörre dator av typ 370/158." Jag vill även ur skrivelsen citeraföljande meningar: "Utbyte av 370/145 till 370/158 är en relativt enkelteknisk åtgärd. Motsvarande byten har genomförts inom Dafaunder loppet av söndag. Skillnaden i maskinhyror mellan 370/155 och370/145 är cirka 55 tkr exklusive moms, varför betydandeinbesparingar skulle kunna göras för statsverket genom denna lösning." DAFA föreslår här välbetänkta åtgärder, somskulle kunna minska statsverkets utgifter med . Att intevidta de åtgärderna tycker jag med stöd av det anförda klart faller underbegreppet slöseri med statliga medel. Det återstår emellertid fortfarande två sätt atttillfredsställa CFD:s datatekniska bearbetningsbehov. Båda ger ändå störrebesparingar än något av de system vi diskuterat. DAFA hävdar, attförlusten beror på dålig maskinbeläggning. DAFA har visserligen avvecklat endel äldre maskiner, men i stort sett har man ändå satsat på att hyra nya, storamaskiner med betydligt ökad kapacitet. Dålig maskinbeläggning kan faktisktdärför lika gärna betyda alltför hastig kapacitetsutbyggnad. Förmodligen är deten del av sanningen men inte hela. Dålig maskinbeläggning kan också uppkommapå det sättet, att myndigheterna aviserat större behov än de sedan i realitetenutnyttjat hos DAFA. I så fall är det ju dålig planering från myndigheternassida. Under alla förhållanden är det otillfredsställande. Jag kan inte se att del någonsin kommer att bli någon godekonomi för DAFA med en omsättning på 20 å och medett anslag över statsbudgeten på symboliska I , om man inte skaffarsig garanti för att man har en tillfredsställande beläggning på sina maskiner.Annars äter de upp pengar utan motsvarande intäkter. Trots att man nu har för stora datorer har DAFA underhösten 1972 beställt ytterligare en stor dator, nämligen 370/145, men manhar inte lämnat tillbaka den ägda maskinen 360/50. får DAFAett ännu större maskinkapacitetstillskotl än trots att manför sistlidna budgetår tvingades inskriva förlustsiffror på grund av för storkapacitet och för liten beläggning. har DAFA två stora datorer. I höstkommer DAFA att ha ökat till fyra, om man räknar Datamaskincen trålen för administrativ databehandling Datamaskincen trålen för administrativ databehandling I detta läge har DAFA naturligt nog sökt bli av med dendator man minst behöver, nämhgen 360/50, den som man äger. Det finns alltså enfullt användbar dator som står. Den är visserligen litet omodern, men den ärfullt användbar. CFD har bedrivit sin försöksverksamhet på den. CFD kan användaden ett stycke till till dess verksamheten tagit större omfattning.Men DAFA har inte funnit det lämpligt alt erbjuda den till CFD. Här har manalltså missat två besparingsmöjligheter först, och den tredje, den som innebäratt man skulle använda den av staten ägda maskinen, har man inte hellerutnyttjat. Jag kan konstatera att den för CFD beställda datorn äronödigt stor och onödigt dyrbar framåt, och den kommer attytterligare medföra förluster för DAFA. Statskontoret bör därför, herr talman,få i uppdrag att utreda vilken mindre dator som DAFA bör anskaffa för CFD iGävle. Det begärs i reservationen vid punkten 8, och jag yrkar bifall till denreservationen. har i sitt betänkanderedovisat det ekonomiska resultatet för DAFA under tidigare perioder, och avden redovisningen framgår att DAFA:s verksamhet lämnadeett överskott. har också inhämtat att verksamheten hitintillsi år är tillfredsställande. ger DAFA ömsom kritik och ömsom beröm, ochdet är litet svårt att veta egentligen vilken slutsats man skall dra av detta.Herr menar att här kommer en merkostnad på att uppståeftersom man har en överkapacitet. Det är svårt att bedöma huruvida detta blirfallet, därför att det pågår inom statsförvaltningen och även annorstädes enständigt ökande försöksverksamhet med ADB, och det kommer in nya system. Jagvill säga till att min förhoppning är att vi bl. a. skall kunnafå ett miljövårdens informationssystem som en följd av det utredningsarbetesom nu pågår. Därför anser vi i finansutskottets majoritet att del ärvälbetänkt med den anskaffning som har skett. Utskottet förutsätter attdimensionering och utformning av den för dessa register beställdadataanläggningen föregåtts av grundliga och allsidiga överväganden, och det ärvår mening alt så också har skett. Äv den anledningen vidhåller jag miltyrkande om bifall till utskottets hemställan. HerrLÖFGREN (fp): redovisning av förbättringen avDAFA:s verksamhet ger mig anledning att peka på vad det här gäller. DAFA harökat sin bruttoomsättning till , vilket har gett en vinstav . Det är inte något särskilt lysande resultat, och när vinu har pekat på möjligheter att göra besparingar borde de möjligheterna också tillvaratas. Jag är uppriktigt ledsen över att vi i finansutskottetinte har kunnat enas på den här punkten. Jag tror att finansministern inteskulle vara missnöjdom vore med och delade ansvaret när det gäller att ta ställning vidare utveckling av försöksverksamheten. Jag har den största respekt ochaktning för finansministern, men han kan också få uppgifter på vilka det ärsvårt att basera förslag till . Han kan nog i fortsättningen vara gladöver att sådana här förslag har framförts. Vi har redan sett från vilka felaktiga ekonomiskaförutsättningar beslutet beträffande fastighetsdataregistret en gång fattades.Under sådana förhållanden kan det vara välbetänkt att vi gör allt som göras kanför att ha en säkrare grund att stå på i fortsättningen. Särskilt bidrag till kommunerna Överläggningen var härmed slutad. Utskottets hemställan bifölls. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 1 av m. fl., och förklarades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller finansutskottets hemställan i betänkandetnr 11 punkten 8 mom. 2 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 1 av m, fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr begärde rösträkning verkstäUdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. Särskilt bidrag till kommunerna Maj:t hade under punkten D 4 (s. 88-89) föreslagitriksdagen att till Särskilt bidrag till kommunerna för /74anvisa ett anslag av . I detta sammanhang hade behandlats motionen 1973:551 avherr i m. fl. (fp) vari hemställts att i skrivelse tillKungl. Maj:t skulle uttala sig för att kompensationen till landsting ochprimärkommuner för den höjda arbetsgivaravgiften även borde innefattakompensation för det skattebortfall som uppstod. Särskilt bidrag till kommunerna 1. att riksdagentill Särskilt bidrag tUl kommunerna för /74 anvisade ett anslagav , 2. att riksdagenskulle avslå motionen 1973:551. 2) av herrar (), i (c),Äsling (c), () och Fågelsbo (c) som ansett att utskottet under 2 borthemställa, att med bifaU till motionen 1973:551 i skrivelsetill Kungl. Maj;t skulle uttala sig för att kompensationen till landsting ochprimärkommuner för den höjda arbetsgivaravgiften även borde innefattakompensation för det skattebortfall som uppstod. Under punkten 16 behandlas frågan omersättning till primärkommuner och landsting för den merkostnad som uppståttgenom beslutet om den höjda arbetsgivaravgiften i samband medskatteomläggningen som trädde i kraft . Utskottet anslutersig till regeringens förslag, som grundar sig på en överenskommelse mellanfinansdepartementet och representanter för kommunförbunden. 1 motionen 551 av i m. fl. har påvisatsatt primärkommuner och landsting även förorsakas skaltebortfall genom att denhöjda arbetsgivaravgiften är avdragsgill vid beskattningen. Det kan inteförutsättas att företagen i någon nämnvärd omfattning kunnat övervältra denhögre kostnaden i form av högre priser. Även om kompensation för den i motionenpåvisade effekten av den höjda arbetsgivaravgiften inte aktualiserats vidförhandlingar mellan och representanter förkommunförbunden borde det vara rimligt att denna effekt beaktas. 1 reservationen har vi anslutit oss till de synpunkter somframförts i motionen och anser att förnyade överläggningar bör komma till ståndför att finna godtagbara former för en ytterligare kompensation. Jag hänvisar iövrigt till motionen och till vad vi anfört i reservationen. Jag ber alltså att få yrka bifall tillreservationen vid punkten 16. HerrEKSTRÖM (s): 1 punkten 16 som vi nu behandlar föreslås,som anförde, att anvisas som särskilt bidragtill landsting och primärkommuner. Pengarna utgör kompensation för denskatteomläggning som trädde i kraft den . Detta är vi alldeles eniga om i utskottet, och något annatskulle vara märkligt eftersom det grundar sig på ett riksdagsbeslut i vilketdet hette att i den mån höjningen av arbetsgivaravgiften innebaren merkostnad för primärkommuner och landsting i förhållande till denursprungligen föreslagna höjda mervärdeskatten skulle staten lämnakompensation. I den motion som folkparti- och centerpartirepresentanternai utskottet reserverar sig till förmån för har begärts att landsting ochkommuner skall ha kompensation inte bara för höjda kostnader till följd av denhöjda arbetsgivaravgiften - ty detta får de enligt propositionen -utan ocksåför minskade inkomster som kommunerna enligt motionärerna får därför attarbetsgivaravgiften för företagen är en avdragsgill kostnad vid beskattningen. Jag är besviken på utskottsreservanterna. Vi hade iutskottet en diskussion om detta och fann en rad mycket starka skäl mot attbifalla motionen. Jag skall återge dem. Det enda reservanterna anförde var kort och gott det här:Varför skall inte vi från oppositionssidan ta vara på varje tillfälle attaktualisera arbetsgivaravgiften, som vi var motståndare till? Här har viytterligare ett tillfälle, sade man. Det är inte mycket att komma med, tyckerjag, och inte mycket att skriva till Kungl. Maj:t om, som reservanterna nu villgöra. Det hedrar faktiskt att de motstod den frestelsen. Vi som bildar utskottsmajoriteten har funnit många skälmot att tillstyrka den här motionen. Riksdagsbeslutet , som i det häravsnittet var enhälligt, innebar att kommunerna skulle få kompensation för sinamerkostnader, jämfört med mervärdeskatt, och det får de. Någonting annat kanrimligen inte föreslås i propositionen. Motionärerna och reservanterna villalltså riva upp ett enhälligt riksdagsbeslut. Vidare skulle jag vilja framhålla att kommunförbunden harträffat en preliminär överenskommelse av den innebörd propositionen ger uttryckför. Vore det inte märkligt om dä trampade in och vägrade godkännaden överenskommelsen? Det vore principiellt mycket betänkligt.Utskottsmajoriteten vill inte vara med härom. Det verkar inte som om reservanterna tänkt igenom vad detprincipiellt skulle innebära att försöka konstruera fram kompensationsregler ifråga om hur skilda statliga åtgärder kontinuerligt påverkar kommunernasskatteunderlag. Skall kommunerna inte ha kompensation också för att vi medgettförelagen betydande skatteavdrag under lågkonjunkturen? Eller skall statenkanske begära kompensation av kommuner och landsting för all staten höjtkommunernas inkomster genom särskilda sysselsättningspolitiska insatser, somkostar mycket pengar? Är det rent av så för att nu åberopa en teori somframför allt folkpartisterna ofta lanserar - att staten genom att sänka dendirekta inkomstskatten för enskilda skapar en så kraftigt ökad arbetslust ochproduktionsinsats, och därmed ökade skatteintäkter, att det inte alls blirfråga om något inkomstbortfall för kommunerna? Skattesänkningen skulle juenligt den här teorin betala sig själv. Om någon till äventyrs inte skulle godta de härprincipiella motiveringarna för ett avslag på motionen, finns ju de enormtstora tekniska problemen kvar. Det är, som vi ser saken, oerhört svårt attnågonsin kunna göra beräkningar om hur beslut av den här komphcerade artenpåverkar kommunernas inkomster. Det är ju så mycket som kommer samtidigt:konjunkturförändringar, skatteavdrag, löneglidning, höjd internationell ochnationell prisnivå. Ännuomöjligare ter det sig om man skall vilket väl är motionärer- Särskilt bidrag till kommunerna 9 protokoll 1973. Särskilt bidrag till kommunerna nas syfte- fördela det tänkta kompensationsbeloppet på enskilda kommuner med olika företagsstruktur.Har t. ex. kommuner med ett enda stort exportföretag drabbats? Har en kommunsom inrymmer företag som inte redovisar vinst drabbats? Och en kommun som inte har några inkomster avföretag att tala om alls, har inte den kraftigt gynnats genom att den får sinamerkostnader täckta och ges möjlighet till höjd skatteersättning?Och den höjningen hade det väl varit svårt att få pengar till om intearbetsgivaravgiften hade höjts; det var ju den borgerliga linjen . Nej, herr talman, låt oss lägga den här reservationen tillhandlingarna. Den är verkligen dåligt underbyggd. Jag ber att få yrka bifalltill utskottets hemställan. var besviken på oss reservanteri finansutskottet förmodligen mest på mig, eftersom det var jag som talade omarbetsgivaravgiftens effekt. Men jag är besviken på , som såtendentiöst utmålar vårt sätt att argumentera. Han säger att det är klart attnär vi var motståndare till arbetsgivaravgiften måste vi utnyttja varjetillfälle att angripa den. Det har jag aldrig sagt . Jag har sagtatt vi var motståndare till arbetsgivaravgiften, och därför var vi givetvisangelägna om att påvisa den effekt den har för kommunerna i detta avseende,även utöver den direkta kostnadsökningen. Den historiska vetskapen om hur manhar kunnat klara kompensationer vid tillfällen då man har varit överens inomvissa politiska partier säger oss ändå, att man sannerligen har lyckats lösakrångligare problem än det här aktuella. Jag behöver väl inte nämna delösningarna vid namn, för det skulle kanske sprida litet löje. Men jag tror attdet inte hade varit omöjligt att finna lösningar som hade beaktat effekten avden sak som vi här har påtalat. HerrLARSSON i (fp): Jag måste säga att del är högst märkligt närutskottets ordförande här börjar referera eventuella enskilda samtal som skettinom utskottet. Är det någon ny ordning som skaU införas här? Jag har haft denuppfattningen att sådant brukar man egentligen inte framföra i en debatt, fördet kan ju varken bevisas eller motbevisas. Men tycks vara bereddalt föra in en ny kutym i vårt umgänge i . Jag bara noterar detmärkliga i detta. Sedan till saken. tycker att detta ärnågonting alldeles onödigt. Ja, har man den uppfattningen att kompensation tillkommunerna för de minskade inkomsterna är något onödigt och alt man inte skallförsöka få rättelse och kompensation? åberopas här en överenskommelse somhar träffats, och utmålar det så att vi skulle vilja riva upp den.Nej, det finns ingen anledning att riva upp en överenskommelse som är träffadmellan tjänstemän i kommunförbunden och . Men vad de harglömt är den detaljen att det här blir en minskning av inkomsterna frånkommunalskatterna. har visatgod vilja. När finansministern ville ha ett avtal med kommunförbunden om atthålla ned skatterna var vi villiga att gå med på detta, och det har varitenighet om den saken, även om vi blev litet överraskade av farten när detgäller överenskommelsen. Innan man ens fick besluta i om dettahade man fått propositionen där det stod att överenskommelsen var träffad.Detta som en parentes. Jag tror att det här i och för sig inte är en såförfärligt stor sak, men den har i varje fall sin betydelse. Jag tycker att manskall göra litet ansträngningar för att söka skapa rättvisa också förkommunerna och inte bara ställa krav på dem. För övrigt tror jag att man kan övervinna de tekniskaproblemen. Jag vill bara påminna om att detta inte är förstagången som kommunerna ersätts för ett skattebortfall. I samband med omläggningav skatten för fysiska personer har man ju haft en avtrappningsregel.Kommunerna har fått ersättning första året, sedan har man trappat ned den ochtill sist har den försvunnit. Den satsning som staten här har gjort för att stödjanäringslivet har kommunerna tjänat på, säger . Ja, otvivelaktigt,men då glömmer man alla de ekonomiska insatser som kommunerna har fått göra föratt hålla i gång hjulen, och jag tror att de har handlat riktigt. Man skallinte bara se det negativa, man måste också se det positiva. Jag har denuppfattningen att landets kommuner har varit villiga att stödja den politik somregeringen har velat få genomförd för sysselsättningen. Det stöd som företag eventuelltfått har nog kostat kommunerna mer än det har smakat. Särskilt bidrag till kommunerna HerrEKSTRÖM (s): Jag anförde tidigare alla de argument som vifrån vårt håll tyckte talade mot den här motionen. Jag måste säga, herr talman,att de argument som är redovisade i reservationen ingalunda är upplysande. Detär inget tvivel om att de synpunkter som de blivande reservanterna hade ifinansutskottet vid överläggningen i ärendet var just de som jag anförde här,och dem äger jag rätt att också anföra i kammaren. Sedan tar i , som är ledamot av , avstånd från den skrivelse som kommunalekonomiska avdelning ingav till finansdepartementetden och där man säger: "Efter överläggningar mellan regeringen ochkommunförbunden bestämdes kompensationen för höjningen av den allmännaarbetsgivaravgiften fr. o. m. den till perår för landstingen och till för de borgerligaprimärkommunerna. Därutöver utgår ersättning för höjda arbetsgivaravgifter pålärarlöner m.m. Efter samråd med landstingsförbundet vill kommunförbundetföreslå att kompensationsbeloppet fördelas i förhållande till antalet invånarei kommunerna" osv. Det är ju ganska säreget att en aktad ledamot av säger: Det där är en tjänstemannaskrivelse - det ären överenskommelse som vi inte ställer oss bakom. Hur skall regeringen och Särskilt bidrag till kommunerna statsmakternaöver huvud taget kunna träffa överenskommelser med , omledamöterna här i kammaren sedan säger, att de tar avstånd frånöverenskommelser? i (fp); Jag underskattar inte den uppgörelse somtjänstemännen träffat. Men som jag sade var den här detaljen medskattebortfallet bortglömd, och det är icke in plenosom har träffat överenskommelsen. Det är klart att vi accepterar den kompensation som viskulle få enligt den träffade uppgörelsen - det sade jag också - men vi vUl halitet mer för detta som man inte kom ihåg att förhandla om vid det aktuellatihfället. Jag känner mycket väl båda de personer somskrivit under den här skrivelsen - direktören och sekreterarenRune . Och att de skulle ha glömt bort någonting tror jag inte ett duggpå, i , utan det här är någon konstruktion som på efteråt. Båda dessa tjänstemän har sysslat med kommunala ting så längeatt de förvisso instämmer i de synpunkter som jag anfört, att det skulle varaorimligt att tänka sig kompensation även för skattebortfall i dessa fall. i (fp): Jag tror, , att det ärmeningslöst att diskutera vad som kommits ihåg och inte kommits ihåg. Här kanman ingenting bevisa. En sak kan man bevisa, och det är att kommunerna får inteen rättvis behandling, om man inte kompenserar detta skattebortfall.