prot · FW09122 · 1973-12-31 00:00:00 — § 1 Justerades protokollet för den 19 innevarande månad. § 2 Herr talmannen meddelade att i Arlövenligt tUl kammaren inkommit läkarintyg var sjukskriven ytterligare under tidenden . i beviljades erforderlig ledighet frånriksdagsgöromälen. § 3 Ang. skolelevernas litteraturkunskap Herr utbUdningsministern ordet för att besvara () i kammarens protokoll förden intagna fräga, nr 260, och anförde: har frågat mig, vUkaslutsatser jag drar för del av den framlagdalEÄ-undersökningen rörande skolelevers litteraturkunskap. Ännu föreligger inte de fuUständiga resultaten från de av herrNordstrandh åsyftade undersökningarna. Enligt vad jag erfarit kommer densvenska rapporten som av naturliga skäl blir betydligt fylligare än hittUlspubhcerat material - att publiceras . Det är därför för tidigt attpå grandval av nu föreliggande uppgifter dra några bestämda slutsatser ifrågan. Jag vUl tillägga att inom pågår ettarbete som pä olika sätt berör svenskämnet i skolan och därmed ocksålitteraturundervisningen. Jag ber att fä tacka utbUdningsministern för svaret. I detsamma säger utbUdningsministem att det skaU komma ensvensk rapport och att det därför nu är för tidigt att dra några bestämdaslutsatser i frågan. Men nägra slutsatser har väl utbUdningsministern ändåkunnat dra av den engelska upplagan, som bara den är ganska utförlig på 428sidor. Skall den rapport som skall komma senare behandla hela fältet eUer ärdet då bara fräga om de svenska förhäUandena? Jag menar alltså att man kan drajämförande slutsatser redan av det material som föreligger. Det kan ju intebli fråga om att få några andra jämförelseresultat av en fyUigare upplagaeller av en upplaga som mera sysslar med enbart svenska förhållanden och somlägger ut texten ytterhgare. Det visar sig att svenska l4-åringar och gymnasister harmycket lågt litteraturintresse jämfört med elever i andra länder. I detavseendet hamnar vi långt ner på jämförelselistan. Det gäUer alltså intressetför Utteraturhos svenska l4-åringar och gymnasister; det är det jag är ute efter . Jaganser att kan man inte väcka gymnasisternas intresse för litteratur, då är detUla bestäUt med vår undervisning i litteratur var felet nu kan ligga. Ispåren följer otvivelaktigt kultureU utarmning. Men frågan är var felet ligger, och det är de slutsatsernajag menar att UtbUdningsministern skuUe kunna dra av det föreliggandematerialet. Vi mäste söka det någonstans. säger utbUdningsministern att det pågår ett arbete iskolöverstyrelsen. Ja, det gör det väl när det gäUer de flesta ämnen pägymnasienivå -som det närmast rör sig om här. Men det vore väl ändå möjligt attdra den slutsatsen att man fär skynda på eUer eventueUt talaom för att man bör göra en mer samlad bedömning av det sättpå vUket undervisningen i litteratur bedrivs pä gymnasiet. Kanske kan man göra ämnet mera samlat och koncentrerat närdet gäller vissa angelägna uppgifter t. ex. den som jag talar om här; attskapa intresse för litteraturen kanske är inte svenskläraratbUdningen denbästa. Har vi intresserat oss för den tUlräckligt? Detta är problem som jaganser att man bör försöka lösa. Det är de slutsatser man redan nu kan dra av detpublicerade materialet i den engelska upplagan pä 428 sidor med många tabeller.Där finns intressanta iakttagelser! vid och under helavintern fick vi frän borgerligt håU höra hur erbarmligt dåliga kunskaper desvenska elevema hade i de naturorienterande ämnena. I de debatterna sade jag;"Vänta tUls utredningens resultat är klart fram i vär, så skall vi diskuterafrägan." När det resultatet kom visade det sig att de svenska elevernahade bra, i vissa avseenden utomordentligt bra, kunskaper. har diskussionen tagit fart om litteraturkunskaperna,och man har böqat på samma sätt. Mitt svar är också i är; Vänta tUls vi harfått den slutliga utredningen, sä skall vi då titta på resultatet. Eftersom inte tror mig skall jag citeravad forskningsledaren, professor sagt om just litteraturundersökningen.Han säger: "När man nu svepande säger att de svenska elevernasprestationer i litteratur skuUe ligga sämst tUl, så far man med ren osanning.Som framgår av prof. Purves internationeUa rapport sid 294 ligger svenskal4-årmgar i fråga om total litteraturpoäng på tredje plats. Gymnasie- ochfackskoleeleverna ligger pä andra plats." Det är inga dåliga Utteraturprestationer, men som sagt jagskall inte ta ut några segrar i förskott. Segern tänker jag i så faU ta ut frampä vårkanten, när vi hat fått fram resultatet av den totala undersökningen. Man kan läsa ut olUca ting. I läsförståelsehävdade sig svenska 10-åringar bra. Sämre gick det för samma 10-åringar iordkunskap, där bland de utvecklade ländema endast eleverna från omjag har antecknat rätt var sämre. Bland l4-äringarna hade bara elever frånu-länderna ChUe och sämre resultat än svenskarna. gymnasisternadäremot hävdade sig bra i detta avseende. Men det jag nu framför allt är ute efter är: Var liggerorsaken tUl att vi har ett sä utomordentligt ringa intresse för htteratur? PåvUket sätt grundläggs denna om inte avsmak för så i vaqe fall negativainställning tUl htteratur och litteraturläsning? Var grandläggs dennainstäUning? Det är frågor som man onekligen måste ställa, om man viU dra nägraslutsatser av det material som här redovisas. Jag har bara citerat utredningsledaren. Dettycker jag pä nuvarande stadium är en så säker käUa som man kan ha. Vad jag vänder mig emot i diskussionen, både denna och densom förs på många andra håU, är den sammanblandning som äger ram meUankunskaper, prestationer och intresse. När det gäUer kunskaperna ochprestationerna är det tydligen även här så att vi har bra resultat. När detsedan gäUer intresset är det väldigt svårt att mäta. Ännu svårare är detnaturligtvis att jämföra litteraturintresset bland elever i olika länder. Jagtycker att det är egendomligt att omvandla intressemätning till kvalitetsindex,som så ofta sker. Det är ungefär lika dumt som att påstå - vilket tyvärr en deltidningar gör att svenska riksdagsmän är okunniga och inkompetenta därför attnärvaron i kammaren inte är så stor och man där mte kan utläsa ett intresse.Det betyder ju inte att riksdagsmännen är okunniga eUer att kvaliteten är låg;det betyder bara att de utvecklar sina egenskaper på annat sätt än genom attkanske lyssna pä och mig. Jag viU aUtså inte underkännasvenska riksdagsmäns kvalitet frän sådana utgångspunkter. Ang. principerna för fördelning av statsbidrag tiUkulturella och ideella tidskrifter Jag tackar herr utbildningsministern för dethär omdömet om svenska rUcsdagsmän, som kanske i aU ringhet även gäller mig. var det alltså fråga om litteraturintresset - jaganvände det ordet. Man kan göra den klara iakttagelsen när man läser den härundersökningen att eleverna inte vill läsa litteratur. De läser intelitteratur. Följaktligen känner de ingen Utteratur. Det hänger samman. Därmedär vi onekligen inne pä kunskapssidan. Må sä vara att har rätt detskall bli intressant att läsa den svenska upplagan och se om den är annorlundaän den engelska och att vi ligger hyggligt till, om man ser hela svenskämnetsom en enhet, men i den del som jag har plockat ut gör vi det inte, om jagvågar tro på den engelska upplagan och kan läsa engelska. Överläggningen var härmed slutad. § 4 Ang. principerna för fördelning av statsbidrag tillkulturella och ideella tidskrifter Herr utbildningsministern ordet för att besvara () i kammarens protokoll för den19 oktober intagna fråga, nr 261, och anförde: Ang. principerna för fördelning av statsbidrag tillkulturella och ideella tidskrifter har frågat mig om jag anseratt tidskriftsnämnden vid fördelningen av statsbidrag tUl kultureUa och ideellatidskrifter främjar ohka åsiktsriktningar utan att göra sig skyldig tiUpolitisk styming. skall enhgt kungörelsen omtidskriftsstöd handha stödet så att det främjar hög kvalitet och mångsidigtutbud av åsikter och behandlade ämnen. SärskUda röstningsregler gäUer för atttrygga en nämndminoritets intressen. För innevarande budgetår har tidskriftsnämnden fördelatgrundbidrag tiU 46 tidskrifter, vartUl kommer projektbidrag tUl ytterligare ettantal tidskrifter. Jag kan inte finna annat än att nämnden fuUgör sinsynnerligen grannlaga uppgift i enlighet med gällande riktlinjer. Jag tackar herr utbUdningsministern även fördet här svaret, men jag måste säga att jag för min del inte kan finna attnämnden i aUo fullgör sin synnerligen grannlaga uppgift i enlighet med gällanderiktimjer och därmed befrämjar mångsidigt utbud av äsUcter, som det heter ikungörelsen. Jag skaU be att få exemphfiera vad som hände vid nämndenssammanträde i sommarstiUjens tecken och med riksdagenhemförlovad. Då kan man som bekant inte ställa frågor. Nämnden berövade då utanmotivering tvä tidskrifter deras obetydliga bidrag på var.Tidskrifterna i fråga är . erhöll tidskriftenFönstret, ägd av , , sitt sedvanliga mycket högabidrag på . - den frägan har man stäUt runtom i landet.Pressen har givetvis observerat saken även om de socialdemokratiska bladen hartigit kanske generade, fär man hoppas. Orsaken tiU den olikartade behandhngenav de tre tidskrifterna, som ju aUa rör ett visst bestämt kulturområde, kanknappast, såsom jag tvingas se det, vara nägon annan än att tidskriftenFönstret utges av ett studieförbund som har det socialdemokratiska partiet ochfackförbunden som yttersta huvudman. Bakom Tidsspegel och Impuls står moderatasamhngspartiet respektive mittenpartierna. De här tre tidskriftema är av nästanexakt samma typ, fastän de naturligtvis inte har samma innehåU. De är kultureUaeUer ideeUa eller bådadera, för att anknyta tUl kungörelsen. Det som skiljer förutomstorleken är givetvis innehåUet som ger uttryck för skUda åsikter ochvärderingar de ger aUtså ett mångsidigt utbud av åsikter, för att äter citerakungörelsen. Det är detta som är knuten. SkUlnaden i behandlingen av de tre tidskrifterna finnerjag utomordentligt anmärkningsvärd. Jag frågar mig vad det är för ting som harväglett och om det har varit fråga om någon styrning. TUl råga pä allt kan juenhgt kungörelsen om tidskriftsstöd talan inte föras mot nämndens beslut. Detär ju totalt omöjligt. Beslutet är fattat och sedan kan man' ingenting göra åtsaken. Jag skuUe gärna vilja höra vad utbUdningsministern sägerom detta som jag finner mycket anmärkningsvärt. Nämnden hade föregående är att fördela 1,3miljoner kronor. Dessa medel är, som jag sade i mitt svar, fördelade på 46tidskrifter. Ytteriigare ett antal har fått projektstöd. Redan dessa uppgiftersäger att ingen tidskrift kan ha fått särskUt högt bidrag, utan det är fräga omen stor spridning. I nämnden sitter personer som landshövding ochprofessor , och jag tror att flertalet ledamöter i kammaren har stortförtroende för dessa personers integritet. Dessutom är det ju så ordnat attnämnden inte kan fördela hela summan med majoritetsbeslut. Genom en sinnrikanordning kan nämligen en mmoritet hävda sina intressen. invände också mot att man inte kan föratalan mot nämnden. Men det är en aUdeles avsiktlig konstruktion för att maninte genom ett överklagande tUl regeringen i sista hand skulle vara beroende avett politiskt beslut. Genom denna ordning skuUe man i stället vinna denfördelen att det inte skulle vara en politisk styrning. En sädan bhr det juvare sig regeringen själv delar ut bidraget eUer är en instans hos vUken mankan överklaga ett träffat beslut. Ang. principerna för fördelning av statsbidrag tiUkulturella och ideella tidskrifter Givetvis har jag fuU högaktning för dem somsitter i nämnden - det är inte fråga om det - men majoriteten består såvitt jagvet av socialdemokrater eUer på annat sätt vänsterinriktade ledamöter. Dessutomfär en riksdagsman tUlhöra nämnden, och han är givetvis socialdemokrat och kanju inte undgå att ha vissa åsikter. Om jag inte missförstått det hela blev det sä att mangenom indragningen av grundbidragen tUl tidskrifterna möjlighet att i stället ge stöd tUl Frihetlig Socialistisk . Det säger kanske en hel del, om det nu förhåller sig pådetta sätt. Saken kan dock onekligen tolkas sä. Den "sinnrika anordning" som minoriteten tryggarsig tUl måste jag säga att jag inte är bekant med. Den framgår i vaqe fall inteav kungörelsen. Det vore rätt intressant att få en upplysning om hur enminoritet pä en eller två ledamöter skall bära sig åt för att få igenom sinuppfattning. Jag har läst protokoUet frånsammanträdet , men av det framgår ingenting, och det är enligt vadjag kan förstå det officieUa dokumentet från detta tiUfäUe, om man inte harhemliga tUläggsprotokoll sinnrika sådana. I varje faU har inte jag fått dem imina händer, och det var väl inte heller meningen. Men jag skulle vilja vetahur det ligger tUl. Det vore rätt egenartat om man skuUe ha ett särskUtarrangemang utanför vad som stadgas i kungörelsen. Jag kan inte förstå attkungörelsen är särskilt sinnrik. I 16 § klarläggs just hur den - som jaguttryckte det -sinnrika anordningen för att tUlgodose ett minoritetsintressefungerar. Det innebär alltså att även en person som i nämnden befinner sig iminoritet genom sin argumentering och sitt ställningstagande kan Ang. principema för fördelning av statsbidrag tiUkulturella och ideella tidskrifter åstadkommaatt bidrag utgår. Denna ordning har införts just för att tUlgodose intresseneUer synpunkter av det slag som framfört. Jag skall gärna undersöka hur ifrågavarande paragraf ipraktUcen har kommit att fungera, men jag viU framhåUa att den konstrueradesför att se tUl att inte en majoritet i vaqe läge skuUe kunna besluta ombidragsfördelningen, utan att ett pluralistiskt krav skulle tillgodoses så attminoriteten skulle kunna genomföra ett bidrag. Jag tackar verkligen utbUdningsministern fördet sista beskedet. Han bör nog titta litet grand pä detta, ty det är jumärkligt att vad UtbUdningsministem nu tog upp inte framgår av protokoll o. d.Jag har naturligtvis sett paragrafen i fråga - jag kan läsa den i stadgarna,som jag just nu har i min hand - och där redovisas ett visst arrangemang.Sinnrikheten ifrågasätter jag dock fortfarande men det var ju väl att det intevar krångligare. Men kvar står under aUa förhållanden, herrutbildningsminister, att den fördelning som skett är litet egendomlig. 50 000kronor utdelas åt det ena håUet men ingenting åt det andra, varigenom tvätidskrifter berövas de sista i bidrag. De hade innan nämnden komtUl var. har man trappat ner bidraget, och skar manhalsen av tidskrifterna, bUdhgt talat - för de lär väl ändå kunna komma ut. Deär alltså lUca, och förklaringar om att den stora är mera kulturell vilketman har sagt under hand; jag har sett det i tidningarna är bara nonsensprat.I alla tre tidskrifterna finner vi en massa kultur förutom organisationssaker. TiU sist: Med det stora tidningsstödet som. modell bordeTidsspegel och Impuls som andra tidskrifter med mindre upplagor ha ett störrestöd. Fönstret ett mindre. Överläggningen var härmed slutad. § 5 Föredrogs och hänvisadesKungl. Maj :ts propositioner nr 153 tUl skatteutskottet och nr 166 tilljustitieutskottet. § 6 Föredrogs och hänvisades motionerna nr 2019 tillsocialutskottet, nr 2020 till lagutskottet och nr 2021 tUlnäringsutskottet. § 7Föredrogs, men bordlades åter skatteutskottets betänkanden nr 45-47, 52 och 53,justitieutskottets betänkanden nr 27, 28 och 30-32, socialutskottets betänkandenr 24, utbUdningsutskottets betänkanden nr 3741, trafikutskottets betänkandennr 15-18, jordbruksutskottets betänkanden nr 32, 33, 35, 36 och 38-41,inrikesutskottets betänkanden nr 2528 samt civilutskottets betänkanden nr2428. § 8 Herrtalmannen meddelade att på föredragningslistan för morgonens Nr 122 sammanträde skulle trafikutskottets betänkande nr 15 uppföras närmast Tisdaeen den efter inrikesutskottets betänkande nr 28. § 9 Interpellation nr 137 om åtgärder mot läkarbristen iglesbygdsområden Ordet lämnades på begäran tUl FraMARKLUND (vpk) som yttrade; Den förda regionalpolitiken har förglesbygdsområdena bl. a. haft den konsekvensen att gruppen äldre ochhandikappade utgör en stor andel av befolkningen. Dessa är av naturliga skäl istort behov av läkarvård. Det nuvarande läget med underbemannade och i nägrafall helt obemannade läkarstationer medför stora olägenheter och onödigtlidande för många människor. Hänvisningen tUl "närmaste läkare"innebär för många resor på 10 mU eUer mera, vUket kan vara svårt att klara fören sjuk människa. Det har redovisats förhoppningsfulla prognoser om attläkarbristen skulle vara avhjälpt . , snart ett årsenare, visar det sig att av distriktsläkartjänsterna i skogslängen(med undantag av tiänster i de tidigare städerna) är vakanta. För Västernorrlandslän, där situationen är besväriigast, redovisas vakanta tiänsterden . Det förhållandet att det nu utexamineras fler läkare harav aUt att döma inte inneburit någon större lättnad när det gäUer öppenvårdensproblem i de perifera bygdema. I de glest befolkade områdena tycks tvärtomläkarbristen bestå. Det har ofta talats om att enskilda människor inte skalldrabbas av avfolkningspolitikens konsekvenser. Om detta är allvarligt menat sämåste också krafttag tas för att lösa frågan om fullgod läkarservice även åt .människor som bor avlägset. Med hänvisning tUl det anförda ber jag om kammarenstillstånd att tUl herr socialministern få stäUa följande fråga; Vad görs från departementets sida för att finna metoderoch former att komma till rätta med den läkarbrist som alltjämt förekommer iglesbygdsområdena? Denna anhållan bordlades. § 10 Interpellation nr 138 ang. förutsättningarna försvenskt charterflyg Ordet lämnades på begäran till i (fp), som yttrade: Den svenska luftfarten i icke regelbundentrafik - charterflyget har aUtsedan denna verksamhet kom i gång strax efter genomgått en paradoxal utveckling. Å ena sidan har antalet charterresenärer ständigt ökat år , och antalet sådana 13 Nr 122 resenärer torde enligt utfördaberäkningar överstiga antalet Tisdagenden resenärer i den regelbundna luftfarten. Ä andra sidan har antalet 30 oktober1973 charterbolag - av ohkaomständigheter - successivt min.skat, så att -------------------- praktiskttaget all vår egen flygproduktion - turistflyg i synnerhet men ävenfraktflyg helt har övertagits av utländska bolag. Med de svenska charterbolagensnedläggningar har följt en omfattande arbetslöshet bland välkvalificerad, dyrtutbUdad personal piloter, mekaniker och specialister. En del av vär negativaturistbalans torde kunna hänföras tUl att svenska charterresenärer helt ärhänvisade tUl utländska charterbolag, 1950-talets första år blev charterflygets genombrott medflygning av turister till i första hand , Den inhemska marknaden komatt domineras av företrädesvis TSA, De andra nordiska ländernas marknad vardessa är av ringa omfattning och upprätthöUs i huvudsak av nationella bolag. TSä:s trafiktopp synes ha kulmineratunder , och efter dess nedläggning togs den snabbt växande marknaden heltom hand av utländska operatörer, då främst danska och norska som gradvis hadeökat sin svenska marknad . Orsaken tiU de svenska flygbolagens aweckling i enständigt ökad marknad torde för en lekman vara närmast omöjlig att analysera.Experter hävdar att tUlbakagången delvis kan tUlskrivas uppenbara brister hosledningarna för en del av företagen, föga intresse av branschen från svenskafinanskretsar i jämförelse med våra nordiska grannländer samt, inte minst föraUa de företag som gått i konkurs, att de inte haft de rätta ekonomiskaförutsättningarna för att över huvud taget starta luftfartsverksamhet ellerför att utveckla den. Från branschhåll har under den senaste tioårsperiodenförekommit åtskillig kritik vad gäller den svenska luftfartspolitiken, ochhknande kritik, än starkare artikulerad, har förekommit från svenskt pUothåll. Det äremeUertid uppenbart att vårt land gått miste om en verksamhet som kunnatbetyda sysselsättning för kanske tusentals människor utan större statliga stimulansbidrag,som kunnat medverka tUl i synnerhet Sturupflygfältetssnabba utveckling och som delvis kunnat minska vår Nedläggningen av de svenska charterbolagen har gjort mångavälutbUdade pUoter, mekaniker och specialister arbetslösa. Det är yrkesfolksom fått en gedigen utbUdning som de inte kunnat använda i . En delpUoter lyckades få anställning i andra länders flygbolag menfår nu uppleva att de avskedas, inte på grund av bristande kompetens utandärför att de är av fel nationalitet. kan man beklagligtvis barakonstatera att de utländska flygbolag som transporterar nära en mUjon svenskarvaqe år generellt tar avstånd från svensk arbetskraft. Endast i någrautvecklingsländer finns arbetsmöjligheter för svensk flygpersonal. I följande länder har man genom lagstiftning utestängtutländska pUoter, flygmekaniker och navigatörer: , , , och . I , , och kan cockpitpersonal få temporär anstäUning. och , som sköter merparten av vårt lands operativa verksamhet, för en till synes helt '4 nationalistisk politik, som innebäratt bl. a. svensk personal i praktiken är Från försvarssynpunkt bör det vara angeläget att inomlandet och den likvärdig tiänst behålla välutbUdade pUoter ochmekaniker. portsynpunktmäste också en civU luftflotta vara en tUlgäng. senasteförsvarsbeslut innebär att en del av flygflottUjerna kommer att läggas ner ochpersonalen reduceras. är det alltså omöjligt att ge flygandepersonal uppgifter som de är utbUdade för, då nuvarande flygbolag inom detreguljära flyget hittiUs inte kunnat utnyttia den personal som sedan längevarit arbetslös. Det torde vara ett svensk intresse att det i vårt landskapas åtminstone hkvärdiga föratsättningar som i andra nordiska länder för atti varje faU en del av den nuvarande och ökande svenska flygproduktionen-turistflyg och charterflyg övertages av svenska bolag. Därigenom skulle intebara den arbetslösa flygpersonalens möjligheter förbättras, utan dessutomskulle skapas sysselsättningsmöjligheter för kanske tusen människor ellerflera. Uppenbart är också att den negativa turistbalansen skuUe förbättras. Med hänvisning tiU det anförda anhåller jag om kammarenstUlstånd att till herr kommimikationsministern få stäUa följande frågor: den uppfattningen att olika praxis i tolkningarna de nordiskaluftfartsmyndigheterna emeUan bidragit till nedgången för den svenskaluftfarten i icke regelbunden trafik? Ärkommunikationsministern beredd att medverka tUl att skapa bättreförutsättningar för svenskt charterflyg? Denna anhåUan bordlades. § 11 Interpellation nr 139 ang. den industriellautvecklingen i Ordet lämnades på begäran till HerrHAGBERG (vpk) som yttrade: är det skogslän som jämteVästernorrlands län har drabbats hårdast av avfolkningen. Trots att det inomlänet finns rika naturtiUgångar har de inte utnyttjats pä ett sådant sätt attDalarnas arbetslöshetsproblem har kunnat lösas. I stäUet har länet en brännandesysselsättningskris. TiU stor del beror detta på att de investeringar somgjorts har gjorts i huvudsak för att komma åt råvarorna, skogen och malmen.Förädhngsgraden är mycket låg. Utvecklingen av näringslivet har storbolagen fått sköta.Statsmaktens politik har blivit en eftergiftspolitik som stämmer dåligt med destolta deklarationer som kommer fram i propositionen om regional utveckling ochhushåUning med mark och vatten. Där står att läsa på s. 11;" det börvara en ambition både vid regionalpolitisk planering och vid fysisk planering att alla vuxna personer i arbetsför ålder så långt det över huvud taget är möjligt skall kunna få tUlgång tUl yrkesarbete i hemorten eller inom rimligt avstånd från den och att medborgarna i gemen skall komma i åtnjutande av en god samhällsservice och ha möjlighet '5 Nr 122 att leva i en positiv yttremUjö." Tisdaeen den '' utslag av denna eftergiftspolitik är det närlänsstyrelsen för 30 oktober1973 ger sitt samtycke tUl att får -------------------- koncentrera sin kemiska massatUlverkning tiU (). Dettainnebär att 70 arbetstUlfäUen försvinner i . Hela satsningen i Skutskärfår som följd att genom koncentration och rationalisering tarbort 400 arbetstiUfäUen. Denna utveckling har även regeringen gett sittsamtycke tUl.