prot · FW0960 · 1973-12-31 00:00:00 — Beträffande de på femte huvudtiteln somenhgt och i skuUe vara tillgängliga förförsöksverksamhet och ställda till förfogande för stöd tillnya vård- och behandlingsformer, så har de nog inle uppfatlats som tillgängligaför den frivilliga verksamhet på ideell och grund som vi föreslårutökad i reservationen 26. Dessutom är av ökningen på 600 000kronor till Länkrörelsen m. m. en normal ökning av del rena Länkanslaget.Därför återstår endast 300 000 till övriga organisationer. Del anser vi varaför dåligt, varför vi framställt vårt reservationsyrkande. Men jag är tacksamför klarläggandet, om del är så alt de omtalade skulle slåtill förfogande även för kristna och ideella organisationer utöver del avanslaget till Länkarna m. m. när det gäller vårdarbete bland alkohol- ochnarkotikaskadade. HerrSVENSSON i (s) kort genmäle: Alla siffror när det gäller antalet narkomaneri vårt land, , är givelvis för höga. Jag ville bara säga deltadärför att siffror i det här sammanhanget lätt rullar vidare, ochsocialstyrelsen har beräknat atl del är fråga om 10 000 sammantaget. När mannämner siffran 10 000 förstår ju alla att det i hög grad är en cirkasiffra omdet är 9 000 eUer 11 000 vel vi inte rUctigt. För övrigt är det naturligtvis väldigt svårt atl göra denexakta mätningen av antalet människor som är narkotikaskadade, därför att de ärju alla skadade på olika sätt de är i olika grad sjuka. Vad det goda humöret beträffar riktade jag mig inte motherr Hylländer eller övriga reservanter på någol sätt. Jag syftade på att detså sagts här och all det sprider sig en uppfattning i landet altdel är omöjligt att angripa detta problem narkotikan går så djupt hosmänniskor att vi inle kan rehabilitera dem. När nu i sinundersökning, som ju är grundad på en enkät bland dem som arbetar med detta påfältet, konstaterar alt påståendena är felaktiga och alt vi kan se med optimismpå möjligheterna alt komma till rätta med narkotikaskadade, så tycker jag atlman skall stryka under del, därför alt det kan hjälpa oss alla och i förstahand dem som arbetar med saken att se litet ljusare på del hela. Jag har också, fru talman, noterat det härmed sniffningen.Det är ett allvarligt problem som hör samman med narkotikan, vilket vi ävensagt när vi behandlat sniffningen i socialutskottet. Det hör också samman medalkoholproblemet, och därför skall allt detta behandlas i ett sammanhang. När del gäller pengarna hoppas jag att vi skall fåmöjligheter alt ge bidrag, och vi får väl se om pengarna räcker tUleller inte. HerrHYLTANDER (fp) kort genmäle: Låt oss då konstatera, , alt detgår atl hjälpa men att behovet är stort och att det i hjälparbetet behövsinsatser och stöd både från samhällets sida och från friviUiga och ideellakrafter som arbetar på ett mera personligt sätt. Jag menar atl del är desistnämnda som behöver ökat ekonomiskt stöd från samhällets sida för altresultatet av arbetet skall bli så lyckligt som möjligt. Jag bestrider inte attbåda de här arbetssätten, om jag får uttrycka mig så, har haft positivaeffekter, men jag vill understryka de personligt-ideeUa insatsernas betydelse. Slutligen skall vi inte träta om hurvida vi har 10 000eller 15 000 skadade narkomaner. Jag hade i mitt första anförande ordet cirkaframför både 5 000 och 10 000; det borde räcka för att vi skall kunna samsas påden punkten. Men jag vUl än en gång understryka att jag hoppas på ettklarläggande av huruvida de där extra finns tUlgängliga fördet ideella arbete för hjälp åt alkohol- och narkotikaskadade som bedrivsexempelvis av DKSN i RIA-verksamheten; Strandgården, Bålbäcken och andra inteatt förliga. Ungdoms-, nykterhets- och narkomanvården i (s) kort genmäle; talarsom om jag skulle stå på en annan sida än han när det gäller pengarna till defrivUliga organisationerna, men och jag tUlhör samma utskott,och han borde därför veta att jag har medverkat tUl atl de pengarna har kommitfram. HerrGADD(s): I motionen 1173 har NUs , ochjag föreslagit att den statliga nykterhelsvården vid våra alkoholislanslalteröverförs till etl landstingskommunall huvudmannaskap. De kostnader som dåöverförs tUl landstingen bör enligt vår mening på lämpligt sätt ersättas avstaten. Det stopp som gäller landslingskommunala skallehöjningar tordeannars omöjliggöra en nödvändig ändring av huvudmannaskapet. Den nuvarande ansvarsindelningen är enligt vårt synsättolämplig, eftersom såväl den kroppsliga som den psykiatriska sjukvården åliggerlandslingen. Efter förändringen i huvudmannaskapet för den psykiatriskasjukvården har ju nykterhetsvården i landet kommit att åvilade huvudmän staten och primärkommunerna som inle har hand om sjukvården.Denna indelning vore rimlig ifall man kunde hävda att nykterhelsproblemensaknade medicinska och psykiatriska sidor. Så är ju inte fallet, utan denalkoholskadade har ofta svåra kroppsliga och psykiatriska sjukdomssymtom,varför den primärkommunala nykterhetsvården om den skall kunna bliframgångsrik måste samarbeta med landstingen och dess vårdresurser. De allraflesta är eniga om alt delta är sakernas tillstånd, och i olika sammanhang hardel också från dem som sysslar med de här vårdfrågorna påvisats hurolämplig ja, ofta skadlig konstruktionen av vår nuvarande vårdapparat är.I direktiven för socialutredningen har exempelvis statsrådet framhållitnödvändigheten av att ompröva huvudmannaskapet Ungdoms-, nykterhets- och narkomanvården Man talar i detta sammanhang om två vårdprinciper, delshelhelsprin-cipen, dels närhetsprincipen. Tankegångarna bakom de tvåprinciperna är att de som har problem med alkoholen skall få sin vård och sinsociala hjälp planerade i ett sammanhang. Den medicinska avgiftningen är enkort och som regel enkel insats; den är nödvändig men blir helt meningslös omden sjuke inte får sina problem uppklarade. Utan en lämplig bostad,utan arbete och ulan normal mänsklig kontakt är den medicinska insatsen ulanintresse. ÄlerfaUen i missbruk är också nära nog hundraprocentigt säkrade, ominte de sociala problemen lösts. Inte ens om avgiftningen sker i ett nära samarbete med denprimärkommunala nykterhelsvården lär insatserna bli framgångsrika, om inteockså de psykiska och psykiatriska sidorna av sjukdomsbilden fått sin del avbehandlingen. Det är stora pengar som satsas från statens sida på dettavårdområde. Vi står just i begrepp all bevilja nära 125 mUjoner kronor bara föratt täcka driftkostnaderna vid de statliga anstalterna och för atl ge bidragtill de erkända anstalterna. Frågan är om dessa pengar gör någon nytta. MångavUl t. o. m. hävda att den nuvarande konstruktionen är direkt skadlig förflertalet som utsätts för denna vårdapparats behandling. Vilken möjlighet attkomma till rätta med sina problem har en alkoholsjuk från de nordligaste delarnaav landet, som tvingas tUl behandling på Venngarns alkoholistanstall nära 100mU från sin boningsort? Ryckt ur sin naturliga livsmUjö, skild från demänniskor som han tidigare levt tUlsammans med och beroende av främlingar ulannärmare kännedom om den personliga bakgrunden har den alkoholsjuke givetvisnästan inga möjligheter alls tUl rehabilitering. På andra vårdområden än nykterhelsvården har samhälletbörjat tUlämpa vettigare behandlingsmetoder. Jag tänker på kriminalvården.Kriminalvårdsberedningen föreslog i sitt betänkande att de som dömtstill frUietsberövande straff som regel skall avtjäna strafftiden så nära sinhemort som möjligt. Strafftiden skall lUl stor andel användas för att förberedafrigivningen för att lösa de sociala problem som den straffade har. a; ske genom en samordning av kriminalvårdens resurser med deresurser som samhället i övrigt har inom sjukvårdens, utbildningens,socialvårdens och arbetsmarknadens fält. I årets statsverksproposition genomförs de första delarnaav kriminalvårdsberedningens förslag. Inom kriminalvårdens område försöker manalltså genomföra närhets- och helhetsprinciperna. Finns del då över huvud lagetnågra skäl för att inte försöka göra det också inom nyklerhelsvårdens område? Som vi motionärer ser det finns det inga skäl alls ingavettiga i varje fall. De försök som görs i på Ulleråkerssjukhus tyder på att resultaten av en samordning mellan primärkommunnensnykterhetsvårdande insatser med de vårdresurser som ett psykiatriskt sjukhusäger är mycket lovande. Inte minst verkar kostnaderna för denna merframgångsrika vårdform vara betydligt lägre än de vi måste täcka förstatens alkoholislanslalter. Det vore ytterst beklagligt om ekonomiska motiveringarskulle få hindra staten att överlåta huvudmannaskapet på landstingen. Sådanamotiveringar är formalistiska eftersom staten redan läcker dem över sin budget. Kan landstingen bättre lösa vårdfrågornaän staten bör landstingen få göra jobbet. Staten kan använda de resurser somhar anslagits tUl den i stort resultatlösa nuvarande behandlingen vidalkoholistanstallerna till bidrag för att läcka de ökade kostnaderna hoslandslingen. Vi har kunnat observera atl nykterhetsvårdensanstaltsulredning föreslagit åtgärder som i viss mån förverkligar våra förslag.Det beklagliga är alt man även i detta utredningsförslag utgår från alt delfinns människor som måste vårdas på anstalter av rUcskaraktär. Etl slags"fjärrprincip" knäsättes för hela , som skulle få sinamedicinska och psykiatriska resurser förlagda tUl Venngarn nere vid Mälaren.Detta är beklagligt och får kanske ses som ell resultat av attsocialulredningen ännu inte kunnat lägga fram sitt betänkande. De resurser somredan finns inom den gängse sjukvården bör nyttjas också i den delen avSverige. Det är orimligt att föråldrade vårdprinciper måste tUlämpas förNorrland bara därför att huvudmannaskapsfrågan inte fått en lämplig lösning. Det finns dock - fru talman ljusa tecken för envettigare och mänskligare organisation av nykterhelsvården i landet. StatsrådetAspling har i statsverkspropositionen, ulan närmare kommentarer, redovisattankegångarna bakom helhets- och närhetsprinciperna. Han har också, som redanpåpekats, i direktiven för socialutredningen beställt en översyn avhuvudmannaskapsfrågan. har i sitt belänkande nr 5 omsorgsfulltredovisat det arbete som är på gång. Utskottet gör bl. a.gällande atl nyklerhelsvårdens anstaltsutrednings förslag delvis tillgodoservåra synpunkter. Under motivering all socialutredningen inom en snar framtidkan förväntas lägga fram förslag i frågan anser utskottet del inte motiveratatt nu vidtar några åtgärder. Vi motionärer kan godta detta underförutsättning all socialutredningen verkligen inom en snar framlid lägger framett förslag. Vi vill emellertid kraftigt understryka vikten av atl en vettigareorganisation skapas. Vi kommer att följa frågan med största intresse. Ungdoms-, nykterhets- och narkomanvården I deltaanförande instämde (). i (s) kort genmäle: Jag begärde ordet innan hade kommittUl slutet av sitt anförande, och jag kan egentligen bara understryka del hansagt i anförandels sista del. har arbetat färdigt, och dessbelänkande är ute på remiss. Socialulredningen har hand om frågan omhuvudmannaskapet, och hela liden talas det om en sammanhängande vårdkedja ulannågra sektioner i vården. Vi har den öppna vården och den slutna värden, ochemellan dem förekommer ibland dålig kontakt. De hör ihop med sjukvården, och vivet också all över hälften av dem som behandlas inom alkoholistvården behandlasinom landstingen, inom sjukhusens ram. En utveckling är alltså på gång i precis den riktning somherr Gadd har pläderat för. Ungdoms-, nykterhets- och narkomanvården HerrCARLSHAMRE (m): och jag är nog överens omganska mycket i de frågor vi just nu diskuterar. SärskUt tror jag det gällersynen på nykterhelsvård och alkoholpolitik. När det gäller nykterhelsvården harvi gemensamt, utgående från var sin motion, lyckats få socialutskottet atttUlstyrka ett förslag om översyn av statsbidragsreglerna för den öppna, kommunalanykterhetsvården, som vi båda, säkert på goda grunder, tror mycket på; del ärett av de vårdområden där resultatet ger oss anledning tUl den ljusare ochlitet gladare syn och det goda humör som i så gärna villese. Jag är däremot inte lika övertygad om att del finns så stor anledning lUIljus optimism när vi kommer över tUl narkotikafrågorna och narkomanvården. Det finns en såvitt jag förslår för vårdresultatet heltavgörande skillnad mellan alkoholister och narkomaner, och det är alt denalkoholsjuke som regel mycket ofta och under långa perioder visar en egen,stark viha att få vård och hjälp och även söker vård och hjälp inom de öppna,frivilliga vårdformerna. Vederbörande får där en vård som i mycket storutsträckning leder tUl goda resultat, även om man också i fråga omalkoholistvården får räkna med att återfallen i missbruk, för all citera entidigare talare, är myckel talrika och närmar sig 100 procent.Även om man lyckas lösa vederbörandes sociala och psykologiska problem äråterfallsprocenlen mycket stor. Men det är också myckel goda utsikter att förvarje återfall hjälpa vederbörande på fötter igen. Narkomanerna må vara 10 000 eller 15 000; vi skall kommaihåg att vi med dessa siffror endast talar om de gravt skadade. Vi haringalunda räknat med alla haschrökare och liknande. Då skulle vi nå helt andrasiffror. Med dessa 10 000 eller 15 000 narkomaner förhåller det sigpå ett annat sätt än med de alkoholskadade. När det gäller dem har vi sällanalt räkna med någon önskan om vård och hjälp. Vi vet atl den avanceradenarkomanen söker vård egentligen bara i en enda situation, och det är närknarket har tagit slut. När del genom pohsens och tullens insatser eller påannat sålt blir ont om narkotika och abslinenssvårigheterna sätter in, då sökernarkomanen vård, men inte för sitt beroende utan för sina abstinensbesvär,vUket är en helt annan sak. Skall vi ty oss till den vårdvilja som finns hosavancerade narkomaner, lär vi inle ha stor anledning all hoppas atl vi skaUkunna se lika ljust på vårdsektorn som på den öppna och frivilligaalkoholislvården. sade atl det är tragiskt alt vi famlar ochinle kan komma överens om vad vi skall göra. Jag tycker atl vi borde kunnakomma överens ett stycke längre än vi gjort . Här har föreslagitsatt det bör inrättas en särskild narkolikakommission, som skall ha tillräckligtyngd och auktoritet för all kunna och våga föreslå även åtgärder som i vissakretsar kanske är impopulära. Vi behöver inte tvista om benämningar ochorganisationsformer. Inte spelar del så stor roll om man knyter en sådankommission såsom en arbetsgrupp till den redan etablerade brollskommissioneneller om man låter den stå fri, och inte spelar det så stor roll om man kallarden för kommission, kommitté eller utredning- det är inte alls del väsentliga. Men atl vi behöver en grupp och en instansmed exklusivt uppdrag att ta itu med just de här frågorna borde vi snart varaöverens om. Jag vill inte uttrycka mig hårt i del här sammanhanget,men nog får man ett intryck av att vi år skyller ifrån oss på än detena, än det andra. Här skaU brollskommissionen - nu senast la hand om ävennarkotikaproblemen. Här har vi år hört talas om socialutredningen,som skulle komma med lösningar, vi har haft den s. k. herrklubben avverkschefer, som vi länge har skyllt på och sagt att vi väntar all någontingdär skulle hända. Vi har vidare väntal på råd och anvisningar fränsocialstyrelsen, och vi har därifrån fått vägledande information, som vi tackarför men som inte räcker. Efter allt detta och när vi vel hur svårt problemet är vi vet atl det långtifrån är begränsat tiU några storstadsregioner, ulan altdel mer och mer bUr ett problem för hela landet, för landsortsstäder och renasmåsamhällen; vi får drastiska och kusliga rapporter därifrån nu när vi vetaUl delta, skulle vi då ändå inle kunna enas om att ge några förståndiga och ide här frågorna väl insatta personer uppdraget alt ägna sig exklusivt åt althitta former för all bekämpa själva förekomsten av narkotika, för alt fåmänniskorna till vård samt för att få den vården effektiv? Ungdoms-, nykterhets- och narkomanvården FruERIKSSON i (s): Eftersom jag år har väckt motioner omtillsättande av en särskild kommission för atl bekämpa narkolikafaran har jaganledning alt uppskatta att regeringen uppenbarligen har sett del som envinst alt få ha människor från de olika partierna med i ett centralt råd. Detär bara litet betänkligt där instämmer jag helt med i om man ser detta bara som en fråga om atl bekämpa brott och glömmer del rentsociala syftet med denna kommission. Jag hoppas att detta centralråd - om delnu är så svårt att »göra någonting helt nytt och om man viU använda det sersom sitt främsta mål att fylla de sociala uppgifterna. Det är det vi har efterlystår . Överläggningen var härmed slutad. M o m. Propositioner gavs på bifall tUl dels utskottelshemställan, dels reservationen nr 24 av m. fl., och förklarades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Ungdoms-, nykterhets- och narkomanvården Den som vUl atl kammaren bifaller socialutskottets hemställan i betänkandetnr 5 punkten 35 mom. 1 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 24 av m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: M o m. Utskottets hemställan bifölls. M o m. Propositioner gavs på bifall tUl dels utskottetshemstäUan, dels reservationen nr 25 av i m. fl., ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr i begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vill atl kammaren bifaller socialutskottets hemställan i betänkandetnr 5 punkten 35 mom. 3 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 25 av i Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr i begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Kammaren biföll vad ulskoltel i dessa punkter hemställt. Propositioner gavs på bifall tiU dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 26 av herrar och , ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr begärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller socialutskottets hemställan i betänkandetnr 5 punkten 42 röstar ja, den det ejviU röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 26 av herrar Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: den 4 aprU 1973 Ungdoms-, nykterhets- och narkomanvården På förslag av fru andre vicetalmannen beslöt kammaren uppskjuta den fortsatta föredragningen av dettabetänkande samt behandhngen av på föredragningslistan återstående ärenden tillkl. § 9 Interpellation nr 71 om fastläggande av ett helalandet omfattande Qärrtrafiknät Ordet lämnades på begäran till HerrTURESSON (m), som yttrade: Etl hela landet omfattande system av allmännakommunikationer måste innebära en långt driven samordning av kollektivatrafikmedel av olika funktion och karaktär. Fyra olika nivåer kan därvidurskiljas; 1. riksomfattandenät av fjärrtrafikleder med regionallrafikmed låg eller buss samt lokaltrafik avolika slag. För att den trafikförsörjningsplanering som utföres avlänsstyrelsernas planeringsavdelningar på etl effektivt sätt skaU kunnasamordnas med fjärrtrafiken fordras självfallet kunskap om hur det framtidafjärrtrafiknätet kommer att se ut. Statsmakterna har ännu inte tagit ställningtill denna för trafikplaneringen fundamentala fråga. Inom SJ har man emellertidsedan länge arbetat med ett fjärrtrafiknäl, där långväga järnvägs- ochbusslinjer kompletterar varandra. Eftersom det är nödvändigt alt det i länsstyrelsernapågående trafikplaneringsarbetet inpassas i fjärrtrafiknätets maskor, anhållerjag om kammarens tUlstånd att till herr kommunikationsministern fä ställaföljande fråga: Vill herr statsrådet medverka tillatt huvuddragen av ell hela landet omfattande fjärrtrafiknäl fastlägges i sågod tid att det kan ligga tUl grund för länens Irafikförsörjningsplanering? Nr 60 § 10 Upplästes följande liUkammaren inkomna ansökan: 4 anril1973 ' kammare -------------------- ----- Undertecknad begär härmed ledigt från riksdagsarbetet den 24 aprU10maj 1973 p. g. a. officiellt besök i och . Kammaren biföU denna ansökan. § 11 Anmäldes och bordlades Kungl. Maj:ts proposition nr72 med förslag till lag om ändring i lagen (1916:156) om vissa inskränkningar irätten atl förvärva fast egendom eller gruva eller aktier i vissa bolag, m. m. § 12 Anmäldes och bordlades Nr 16 i anledning av motion angående straffpåföljden vidlolalvägran av värnpliktig Nr 18 i anledning av propositionen 1973:37 i vad avserförslag liU lagstiftning om åtgärder mot vissa våldsdåd med internationellbakgrund jämte motioner § 13 Anmäldes och bordlades följande motioner: Nr 1738 av herrar Henmark och avlämnad ianledning av Kungl. Maj:ts proposition 1973:32 med förslag till lag om ändringi , m. m. Nr 1739 av i Boråsm. avlämnad i anledning av Kungl. Maj:ls proposition 1973:44 angående ändringari skalteuljämningssystemel för kommunerna m. m. Nr 1740 av m. fl. Nr 1741 av m. fl. Nr 1742 av herrar i och Taubeavlämnad i anledning av Kungl. Maj;ts proposition 1973:45 med förslag om allmäntandvårdsförsäkring, m. m. Nr 1743 avherrar i och HäU Nr 1745 av m. fl. avlämnad i anledning avKungl. Maj:ts proposition 1973:50 angående medlen i den fortsattaregionalpoliliska stödverksamheten m. m. § 14Meddelande ang. enkla frågor Meddelades att följande enkla frågor denna dag framstäUts,nämligen Nr 166 i (fp) tUl herrsocialministern om åtgärder mot sniffning bland barn och ungdom: VUkaåtgärder avser regeringen att vidtaga med anledning av de senastedagarnas larmrapporter om många dödsfall bland barn och ungdom pågrund av sniffning? Nr 167 () lUl herr jordbruksministern angåendedet av skogspoliliska utredningen föreslagna avgiftssystemet: beredd atl ta avstånd från del av skogspohtiska utredningen föreslagna avgiftssystemet som bl. a. kan leda till en Nr 168 Fröken () tUl herr utrikesministern omlUlsältande inom av en expertutredning rörande kampen mot narkotikan: Delar den den uppfattning somEuroparådets rådgivande församling uttalat i sin rekommendation nr 679, antagenden , att inom bör tUlsättas en expertgrupp, vilkeni första hand skulle få tUl uppgift atl utreda vilken roll bör ha ikampen mot narkotikan och för atl komma tUl rätta med narkotikamissbruketsskadeverkningar i ? Nr 169 Fröken () tUl herr utbUdningsministern ommöjlighet för adjunkter m. fl. att erhålla tjänst som speciallärare: Vilkaåtgärder avser statsrådet att vidtaga i avsikt att göra det möjligtför adjunkter och jämförbara lärare atl erhålla tjänst som § 15 Kammaren åtskildes . Ungdoms-, nykterhets- och narkomanvården