prot · FW0966 · 1973-12-31 00:00:00 — Att det sedanfinns vissa arbetsmoment runt omkring, dessa arbetsuppgifter som skulle kunnautföras av mindre kvahficerad arbetskraft i vissa lägen leder inte tUl att mankan ha en s. k. fri tUlströmning av okvalificerad arbetskraft - inte minst medtanke på arbetarskyddet. Beträffande akademiker kan man iplatsannonserna i se vad som krävs för att få en anställning.Det är inte aUdeles säkert att del i varje läge är behövligt med aUa dessaformeUa examina. Det har uttryckts farhågor för att kontrollfunktionenskulle bli så omfattande och besvärande atl den skulle inkräkta påförmedlingens resurser. De som säger detta har totalt missuppfattat det hela.Bara detta att det i lagförslaget behöver sägas att folk frånarbetsförmedlingarna Anställning av arbetskraft för byggnadsarbete Anställningav arbetskraft för byggnadsarbete skall beredas tiUträde tiUarbetsplatserna är anmärkningsvärt. Det borde vara en självklarhet.Kontrollfunktionen kommer naturligtvis att fungera på så sätt att de anställdabyggnadsarbetarna är vaksamma på att lagen efterlevs och att i första handförbundskamrater får anstäUning när man behöver nyanställa folk. Detär typiskt att det är företrädare för moderata samlingspartiet som häruppträder som något slags advokater för byggföretagen och arbetsgivarna. Dehar självfaUet intresse av att fritt få anställa och avskeda arbetskraft. Påvissa håU vill man i direkt lönenedpressande syfte anstäUa nya, ickeyrkesutbildade arbetare - inte därför att det skuUe uppstå någon SpecieUkonkurrens, men det är invecklade avtal och prislistor som gäUer ibyggnadsbranschen, och nyanställda kan inte sätta sig in i det och alltid få utsm rättmätiga lön. försämras fackföreningarnas grepp omarbetsplatserna. A-kassornatiUförs vid sådana här sporadiska och tillfäUiga uppgångar i konjunkturen nyamedlemmar, som kan kvaUficera sig för A-kasseersättning. När nedgången kommerbhr de kanske först avskedade, i vissa faU på grund av bristande utbUdning, ochkommer då att hgga A-kassorna tiU last. Nusäger man att lagen inte ger några nya arbetstUlfällen och att det alltså inteär någon nytta med att reglera den här delen av arbetsmarknaden. Men det är såatt många blir direkt lurade in i branschen, på grund av tiUfäUiga toppar ibehovet av arbetskraft. Man kanske kommer hit långt norrifrån och tar enanstäUning på ett bygge, skaffar sig bostad och förankrar sig här i huvudstadeneller i andra städer, och sedan när nedgången kommer står man utan arbete ochhar direkt blivit lurad hit. Jag har egna erfarenheter av detta från de år jagjobbat inom byggnadsindustrin och haft en sådan sysselsättning att jag haft medanstäUningen av byggnadsarbetare ätt göra. Jag har sett hur mångaarbetskamrater drabbats av just detta. Seriösabyggföretag, som vUl ha goda arbetsplatser med fungerande arbetarskydd,fungerande avtal och prishstor, kommer inte att förlora på denna lag. Det ärföreträdesvis mindre seriösa företag med mindre krav både på säkerheten påarbetsplatsen och på kvaliteten på det arbete som utförts som kommer att kommai kläm. Jagskulle viha fråga om de refererade siffrorna omfattar ävenoorganiserad arbetskraft och om de omfattar hela den flora avunderentreprenörer som finns på byggplatserna. Den siffra som nämndes kannämligen inle stämma med verkligheten. Bara i den här staden har man mer än såmånga bakvägsrekryterade. Jag ber att med detta få yrka bifaU tiU utskottets hemstäUan. När jag själv för var fackföreningsordförande i enfackförening inom hände det att det vid ett företaginom vårt verksamhetsområde vid ett tiUfäUe anställdes två personer som inteförut hade varit byggnadsarbetare. De bakvägsrekryterades, som man säger. Vi reagerade mot detta inom fackföreningsstyrelsen,därför att vi själva inom avdelningen hade tre långtidsarbetslösabyggnadsarbetare, som inte hade något jobb. I styrelsen resonerade vi så: Dehär två nyaanställda, som inte förat varit byggjobbare, borde inte tas in sommedlemmar i fackföreningen förrän de tre arbetslösa medlemmarna fått arbete. Debåda nyaanstäUda överklagade beslutet hos . Det varsamma ordförande i förbundet då som det är nu jag beklagar att han inte finnsi kammaren. Förbundet skrev tUl vår avdelning och menade att vi enligtförbundets stadgar var skyldiga att ta emot de båda som sökte inträde som nyamedlemm.ar trots att de inte hade någon kvalifikation för byggnadsarbete. Detär väl helt riktigt, men vi gjorde alltså ett försök. Vigjorde också ett försök att få tUl stånd en ändring av bestämmelserna för attkunna göra någonting åt frågan om medlemskap i förbundet i hknande faU, men detgick inte att få gehör för våra åsikter. Våra arbetslösa medlemmar tyckte siginte ha något stöd av sitt fackförbund och det kan man ju förstå. Viinsåg i avdelningsstyrelsen att vi naturligtvis inte kunde hindra de bådaokvalificerade arbetarna att få jobb, men vi vUle för vår del inte medverka tiUatl de fick de förmåner som det fackliga medlemskapet innebär förrän våraarbetslösa kamrater först fått jobb. Den begränsningen vUleByggnadsarbetareförbundet alltså inte medverka tUI. Detförslag som nu skaU ta ställning tUl innebär att man också skaUhindra folk att få arbete. Man hotar t. o. m. med böter, om lagen inte föhs.Lagförslaget innebär att med kvalificerad arbetssökande skaU avses den som iminst 12 månader haft anställning ibyggnadsarbete av samma slag som det anstäUningen gäller eller som harfullgjort utbUdning inom lägst gymnasieskola eller motsvarande skola inomarbetsmarknadsutbUdning eUer som genomgår utbildning. När det gällerarbetsmarknadsutbildningen kan man konstatera att i de AMS-kurser somförekommer är lärarna ibland mer okunniga än de elever som skaU undervisas, mendessa elever som alltså har undervisats i de kurserna skall ändå räknas somkvahficerade enligt lagstiftningen. Mendenna lagstiftning får också andra konsekvenser. Det är åtskilliga riksdagsmäni den här kammaren som tUUiör och som harmångårig erfarenhet av byggnadsarbete. Själv har jag erfarenhet påheltid och, sedan jag började med riksdagsjobbet, på deltid. Med debegränsningar som föreslås i propositionen tih lagstiftningen 12 månaderstjänstgöring inom yrket fyller jag inte kravetpå kvalifikationer. Jag har inte heller utbUdning tUl sådant arbete inomgymnasieskola eUer genom AMS-kurs. Den erfarenhet jag har fått under de 14årens heltidsanställning kvalificerar mig alltså inte tUl att, om jag inte bliråtervald tUl , räknas som kvalificerad arbetssökande. Det kanske äråtskilliga av ledamöter som tUUiör och somär i samma situation. Det är en märklig konsekvens. Ochhur blir det för de långtidssjuka? Om man har varit långtidssjuk sådant förekommer ju och företaget har gått i konkurs ellerupphört, räknas man inte som kvalificerad arbetskraft Anställningäv arbetskraft för byggnadsarbete Anställning av arbetskraft för byggnadsarbete såvida maninte har gått igenom gymnasieutbildning eller AMS-kurs. Om vi benar uppbestämmelserna i det här lagförslaget finner vi all konsekvenserna blir rättmärkliga. i talar om ökad trygghet. Ja, viskall kämpa för ökad trygghet på aUa områden. Men vad jag har sagt här visaratt vissa grupper genom delta lagförslag får betydligt minskad trygghet. Jagtror dessutom inte att det är ett arbetsgivarinlresse att i någon störreomfattning anställa okvalificerad arbetskraft i det högt uppdrivna arbetstemposom nu råder ute på arbetsplatserna och med den specialisering som krävs påolika områden. Därför ifrågasätter jag om denna lagstiftning över huvud tagetbehövs eUer om den fyUer någon verklig funktion. Jag håller med om vad som slår i reservationen att det"fordras utomordentligt starka skäl om man skaU godta inskränkningar i deenskUda arbetstagarnas rätt att fritt få söka arbete inom olUca yrkesområden".Ett bifall tiU propositionens förslag kan få prejudicerande betydelse för andrayrkesområden. Införs sådana här bestämmelser på område efter område kommer viin i en ganska besvärlig situation på arbetsmarknaden. Där det finns sådanabestämmelser tror jag att man skaU försöka luckra upp dem för att göra arbetsmarknadenmera fri i stället för att strama åt den. Som sade behövs en nypolitik som ökar sysselsättningen. Det är det viktigaste både för byggnadsarbetarnaoch för andra yrkesgrupper. Då blir det mera jobb, och då behövs ingensärlagstiftning. Jag yrkar bifaU tUl reservationen. i (s) kort genmäle: Jag viU trösta med atl om hanviU återgå tiU byggnadsarbete kan han mycket väl göra det utan att bli stoppadav den här lagen. I den förutsätts nämligen atl den som en gång äryrkesutbildad och har arbetat inom byggnadsindustrin skaU ha rätt att få sådantarbete igen, även om han inle uppfyller lolvmånaderskravet. Det är alltså ingenrisk vare sig för eller mig. Om vi tUl äventyrs vill gå tUlbakasom byggnadsarbetare tror jag all vi kan göra det utan att komma i konflUct medlagen. () kort genmäle: i tror att det inteär någon risk för oss riksdagsmän, men nämnde ingenting om delångtidssjuka som jag talade om. i (s) kort genmäle; Det är givet att detgäUer även de långtidssjuka; det står ju klart, att för dem som en gång fåttutbildning gäller inte den här bestämmelsen om avstängning. HerrÅKERLIND (m) kort genmäle: Det står i lagförslaget att med kvahficeradarbetssökande avses "den som fullgjort utbildning till sådant arbete inom lägst gymnasieskola eller motsvarande skola eller inom arbetsmarknads-utbUdningen", Det är väl inte svårt för den som uppmärksamtläst utskottets betänkande all lägga märke tUl den tveksamhet som utskottet geruttryck för i sin skrivning. En hel del av utskottsskrivningen är av det slagetatt den skulle kunna mynna ut i ett yrkande om avslag på propositionen. Och dåfrågar man sig naturligtvis varför majoriteten i utskottet ändå tiUstyrktlagförslaget. Utskottet ger självt svar på den frågan när det skriver:"För att man skaU kunna godta en reglering av det slag som föreslås ipropositionen fordras därför särskilda skäl," Utskottet säger sedan vidareatl den höga arbetslösheten bland byggnadsarbetarna den är, som herrFridolfsson i redan nämnt, så hög som arbetslösheten blandindustriarbetarna , systemet med projektanställning och de framför-hggandesysselsättningsproblemen på grund av den väntade allmänna nedgången iinvesteringarna på byggsidan är sådana synnerliga skäl som motiverar entemporär lagstiftning på detta område, Lagen skaU nämligen, som herrFridolfsson också redan understrukit, gäUa bara fram tUl ,Alla byggnadsarbetare som hade anställning som byggnadsarbetareoch överflyttas tUl ett nytt arbetsprojekt berörs inte heUer av lagensbestämmelser om att återanställningen skall godkännas av arbetsförmedlingen. Utöver detta har utskottet klart sagt ut att stor hänsynmåste tas till den lokalt bundna arbetskraften och att det ligger i sakensnatur att den lokala arbetsmarknadssituationen skall beaktas vid den praktiskatillämpningen av lagen. Jag kan i princip instämma i de synpunktersom tidigare framfört. Jag kan göra det mot den bakgrunden attutskottet således inte reservationslöst accepterat förslaget. När utskottet sedan dessutom tUl slut uttalar att det ärangeläget att byggnadsbranschens problem fortlöpande beaktas ja, då ansermajoriteten i utskottet att en temporär lag av detta slag kan vara ett medelbland flera att bemästra en akut situation. Jag tror aUtså, herr talman, allutskottet i det här ärendet gjort en så riktig bedömning som det över huvudtaget varit möjligt, och därför ber jag med dessa ord att få yrka bifall tUlutskottets hemställan. Anställning av arbetskraft för byggnadsarbete HerrPERSSON i (s): Det här ämnet vore sannerligen värt alt få engrandlig genomlysning här i kammaren det är en av våra stora principiellafrågor på arbetsmarknaden. Men jag har för min del bestämt mig för alt nöja migmed en ytterst kort deklaration. Först viU jag då säga all det givetvis är helt klart altbyggnadsarbetet och byggnadsarbetarna har en viss särstäUning på grund avambulationen och rörligheten som skapar vissa problem som måste beaktas sälångt det är möjligt. Det är en sak. En annansak är alt lönlagarna i detta land, dvs. alla medborgare, har Anställningav arbetskraft för byggnadsarbete ett verkligt grundläggandeintresse av att vi uppehåller en öppen arbetsmarknad. Detta lagförslag stridermot den principen. Varje eftergift till en politik, som begränsar öppenheten,är enligt min mening ytterst allvarlig. Jag har märkt att vederbörande sin propositionsskrivning varit mycket försUctig och begränsat förslaget tUlatt gäUa . Jag har också noterat att utskottet inser det allvarliga isådana här åtgärder. Jag beklagar att i varje faU utskottet inte kunnat ta denraka konsekvensen av sina funderingar om det principieUt kloka i förslaget. Jaghar i flera sammanhang i denna riksdag jag förstår att många inte riktigtfattat vad jag menat varnat för en utveckling mot gruppohtik och i stäUetförordat en avveckling av tendensen mot grupp-och kårpolitik. Litet drastiskthar jag sagt att den smakar korporativism. Den som verkligen tränger dessafrågor in på livet måste inse, att det är mycket allvarhgt att ge sig in påkategoriseringar av detta slag. Vi ringar in oss, skapar fållor och staket påaUehanda sätt. För att ta ett enda exempel frågar jag; Vem vUl på aUvar sägaatt nyckeUösningen ligger i att fråga sig om vederbörande är utbUdad eUer inteför ett jobb? Hur många har inte kommit outbildade men ändå blivit toppmän inomt. ex, näringslivet. Dettafenomen finns på flera håU i ohka variationer. Jag har tidigare i kammarenerinrat om att vi inom statsdriften bara tar emot ny arbetskraft när det äroundgängligen nödvändigt; nu skall lediga platser i första hand beredasstatstjänare. Det betyder att vi avskärmat denna jättemarknad för en viss kategorianställda. Så här sker det litet varstans som i sade.Också på andra håll tänker man i kategorier när det gäller anstäUningar ochutbildningsfaser, som egentUgen inte har mycket med saklig handläggning avfrågestäUningarna att göra. Jag viU notera att detta är en tillfällig historia. Jag hoppas att deninte skaU behöva komma igen och att vi inte skaU behöva känna oss så trängda avolUca situationer. Jag hoppas att vi skall inse att vi måste lösa dessa problempå ett annat plan, helst i ett tidigare skede. Jag kommer alt demonstrera ochdärmed också freda mitt samvete genom att avstå från att rösta här . Dettager mig ryggen fri för att få tUl stånd en konstruktiv debatt om den öppnaarbetsmarknaden. Jag uttalar verkligen förhoppningen att vi skaU vara yttersttveksamma, för att inte säga direkt avvisande tiU varje spaltning . Meddetta anförande, i vUket () instämde, var överläggningen slutad. Propositionergavs på bifaU tUl dels utskottets hemstäUan, dels reservationen av herrarNordgren och , och förklarades den förra propositionen vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller inrikesutskottets hemställan i Nr66 betänkandet nr 13 punkten I röstar ja. den detej viU röstar nej. I j pjj yg-j Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen av herrar och --------- "''S" ti-afik- poUtiken,m. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Utskottets hemställan bifölls. § 8 Föredrogs trafikutskottets betänkande nr 7 angående uppskovmed behandlingen av vissa ärenden. Utskottets hemstäUan biföUs. § 9 Den statliga trafikpolitiken, m. m. Föredrogs trafikutskottetsbetänkande nr 8 i anledning av motioner rörande den statliga trafikpohliken, m.m. I detta betänkande behandlades motionerna 1973:44 av (), 1973:48 av m. fl. (c)vari hemställts att hos KungL Maj :t skulle anhålla om snar utredningoch förslag tUl åtgärder för att förbättra förhållandena på påsätt i motionen angetts, 1973:88 av m. fl. (c)vari hemstäUts att i skrivelse tUl Kungl. Maj :t skulle anhålla attdhektiven tUl utredningen om vissa trafikpolitiska frågor vidgades i enlighetmed vad som angetts i motionen, 1973:308 av m. fl. (fp)vari hemstäUts att hos Kungl. Maj:t begärde utredning och förslagbeträffande formerna för en samordnad satsning på koUektivtrafikteknik, 1973:309 av m.fl. (fp)vari hemställts att rUcsdagen hos Kungl. Maj t begärde att i avvaktan på den trafikpoUtiska utredningens förslag omedelbara åtgärder vidtogs för att öka järnvägarnas konkurrens kraft och ge dem större möjhghet att ge aUmänheten en fuUgod service, 33 3 protokoU 1973. Den statliga trafikpolitiken, m. m. a. försök med prissänkningar på vissa sträckor, charterresor med tåg,översyn av taxesystemet, beslut om att de viktiga bansträckor som hotades avnedläggning fick vara kvar, förbättrad sowagnsseivice med särskUd tanke påpensionärer, ökad satsning på snabbtåg som halverade restiderna meUan störretätorter, bättre service för godstransporterna, utbyggande avdistriktsenheterna i , och tUl moderna, marknadsinriktadeförsäljningskontor som kunde bUda mönster för övriga delar av landet ochförslag tUl årets riksdag om reduktion av taxorna för persontrafik på längreavstånd i syfte att få tiU stånd ett "mndare ", 1973.310 av m. fl. (fp)vari hemställts 1. att hos Kungl. Maj t begärde att den framlidaluftfarts- och sjöfartspolitiken utreddes i samband med den pågåendetrafikpolitiska utredningen, 2. att uttalade att de internationeUaaspekterna för en sund utveckUng av svensk sjöfart bevakades med särskildhänsyn tagen tUl utvecklingen inom EEC, 3. att vad i motionen anfördesbeträffande trafikpoUtiska riktlinjer i övrigt gavs Kungl. Maj ;l tUl känna, 1973:313 av herrar i Agnas(m) och i (m), 1973:474 av (), 1973:479 av m. (vpk) vari såvitt nu var i fråga (punkten 1) föreslagits att hosKungL Maj t hemstäUde, att följande i motionen berörda frågor, syftande tillatt bryta med trafikpolitik och övergå tUl en ny trafikpolitik, skullehänskjutas till den tUlsatta trafikutredningen för övervägande av: a) åtgärderenligt i motionen skisserad riktning i syfte att överföra tung godsbefordranfrån landsväg tUl järnväg, b) förbättringar av koUektivtrafiken, bl. a. genombUdande av länsbolag, taxesystem av typ 50-kort eUer hknande, c) förbud mottaxehöjningar inom SJ:s trafikområde i a-waktan på trafikutredningensställningstagande i taxefrågan, d) genomförandet av sociologiska undersökningarav järnvägsnedläggningars effekter i skilda delar av landet, 1973:735 av fröken iStockholm (c) och () vari hemställts att hos Kungl.Maj:l skulle anhåUa om utredning angående möjUgheterna att efter angivnarikthnjer införa enhetskort inom SJ:s verksamhetsområde, 1973:736 av i m. fl. (c) vari hemställtsalt som sin mening gav Kungl. Maj t tUl känna 1. dels att nedläggningi princip inte fick förekomma vare sig av järnvägshnje eller busslinje pålandsväg i avvaktan på resultatet av den regionala trafikplaneringen somlänsstyrelser och kommuner hade att ombesörja, 2. dels att kostnaderna förolönsamma busslinjer på landsbygden skulle bestridas av staten och ejöverlastas på kommunerna. 1973:737 av m.fl. (m) vari hemställts att rUcsdagen hos Nr 66 Maj t skulleanhålla om tUläggsdnektiv tUl den trafUcpoUtiska Qnsdaeen den utredningen i syfte attväg- och trafikpolitiken i dess helhet så långt jj pjj jg'73 möjligt inordnades underde regionalpohtiska strävandena, 1973:738 av m.fl. (m) vari såviU nu vari fråga Pohtiken, m. m. (punkterna 1 och 3-6) hemstäUts att rUcsdagen hosKungl. Maj:t skulle 1. anhålla att SJ :s verksamhet snabbare anpassades tiU dekrav på service som SJ :s kunder stäUde genom bl. a. en förnyelse av denrallande materielen och en fortsatt upprustning av bannätet för att medge ökadsnabbhet och bekvämlighet samt en ökning av godstrafikens kvahtet i fråga omsnabbhet, regularitet och godsbehandling, 3. anhålla att kommittén förutredning om kollektivtrafik i tätorter fick direktiv att skyndsamt utreda delsde institutioneUa förutsättningarna för en samordnad regional trafikplanering,innebärande ökat inflytande för de regionala organen, dels förutsättningarnaför förbättring av den kollektiva trafiken i vad avsåg främst turtäthet,snabbhet och trafUcens tiUgänghghet, dvs. hnjenätets utbredning, 4. anhålla omatt den trafUcpoUtiska utredningen fick tilläggsdirektiv att utreda frågan omde formeUa viUkoren för busstrafiken, dvs. rätten tUl etablering och utövandeav verksamheten, 5. anhålla att motionen 1973:241, såvUt den avsåg sjöfarten,överlämnades tUl den trafikpolitiska utredningen för beaktande, 6. ge tUlkänna vad i motionen 1973:241 anförts dels om charterflygningar tUl Sverigefrån kontinenten för att åstadkomma ökad turism i landets norra delar, dels omsärskilda rabatter för anslutningsresor inom landet tUl charterflygningar tUlutlandet för att öka beläggning och kapacitet på de svenska inrikeslinjerna, 1973:740av m. fl. (s), 1973:741av m. fl. (fp, s, c, m), 1973:747 av i m. fl. (c, s,fp, m, vpk) vari hemställts att i skrivelse tUl Kungl. Maj t skuUe a)begära skyndsam utredning av frågan om den kollektiva trafiken, med utgångspunkti en zonindelning av hela landet, samt b) uttala önskemålet om samråd mellanutredning och forskargrupper på detta område, 1973 ;750 av () vari hemstäUts attriksdagen begärde att Kungl. Maj t på lämpligt sätt skuUe utreda 1.möjhgheterna tiU tätare och snabbare förbindelser meUan primära och regionalacentra med beaktande även av kombinationen sovtågdagtåg-flyg, 2.samarbetsformer för SJ och /SAS beträffande bUjettaxor och -utfärdande samttidtabeUer, 3. sänkningsalternativ för bUjettpriset för andraklassresor, 4. pålång sikt: en mer progressiv investeringspoUtik för SJ, 1973:751av herrar Jadestig (s) och i (s), 1973:760av m. fl. (s) vari hemstäUts att begärde 35 Nr 66 att Kungl. Maj t övervägde åtgärder i syfte att få taxiflyget utbyggti Onsdagenden enlighet med vad i motionen anförts, Den statliga ti politiken, m. m 1973:764 av herr 'Wirmark m. fl. (fp) variföreslagits att hos * Kungl. Maj t hemstäUde om utredning och förslagsyftande tiU att slopa kommuns skyldighet attbidraga till finansieringen av investeringar i primärflygplatser, 1973:770 av m. fl. (c) vari hemställtsatt hos Kungl. Maj:t skulle anhålla om utredning av frågan om ettkommunikationssystem i inlandet efter de riktlinjer som skisserats i motionen, 1973:1348 av herrar Ekinge (fp) och () varihemställts att i skrivelse tUl KungL Maj t uttalade att itrafikpohtiskt hänseende icke borde få sämre behandling än övriga län, 1973:1350av i (fp), 1973:1363 av () vari hemställts attriksdagen hos Kungl. Maj t skulle anhålla om att försöksverksamhet med ettprisbilligt årskort gällande på SJ;s tåg och bussar skyndsamt kom till stånd, 1973:1369 av () vari hemställts attriksdagen hos Kungl. Maj:t skuUe anhålla om förslag tUI ändring av 2 § i lagenom rätt för kommun att upptaga avgift för vissa upplåtelser å allmän plats, såatt införande av gatuavgift för rullande trafik (s. k. trängselavgift) blevmöjhg att införa för kommun som så önskade, 1973:1370av m. fl. (m), 1973:1371 av m. fl. (m) variföreslagits atl hos Kungl. Maj t hemställde om förslag i syfte att iökad utsträckning samordna trafikpohliken med lokaUseringspolitiken ochturistpolitiken samt att ompröva prispolitiken för inrikesflyget samt 1973:1377 av herrar Rosqvist (s) och ()vari hemstäUts att rUcsdagen hos KungL Maj t begärde sådant tUlägg i direktiventiU den trafikpolitiska utredningen att även sjöfartens roll inom den framtidasvenska trafikpolitiken uppmärksammades och prövades. 1. att i anledning av motionerna 1973:88,1973:310, punkten 1, 1973:738, punkten 5, och 1973:1377 som sin mening gavKungl. Maj t tUl känna vad utskottet anfört rörande sådant tUlägg tUIdirektiven för den trafikpoUtiska utrednmgen att även sjöfartens roll i den framtidatrafikpolitiken uppmärksammades och prövades, 2. att rU:sdagen skuUe avslå motionerna 1973:88 och1973:310 i de delar nämnda motioner inte berördes under punkten I ovan, samt 36 motionerna 1973:48, 1973:309, 1973:735, 1973:736, 1973:737,