prot · FW0969 · 1973-12-31 00:00:00 — den 12 aprU 1973 Jordbrukets rationalisering m. m. Förhandlingarna leddes lill en början av fru andre vicetalmannen. § 1 Jordbrukets rationalisering m, m. Fortsattes överläggningen angåendejordbruksutskottets belänkande nr 16, Del statliga finansieringsstödet tiUjordbrukets rationalisering, som utgår i form av lånegarantier och bidrag, ärju begränsat liU sådana åtgärder som bedöms vara önskvärda ur allmänsynpunkt, samhäUsekonomiskt motiverade och lönsamma ur företagsekonomisksynpunkt. Stödet utgår utan någon begränsning uppåt i fråga omföretagets storlek, men däremot lämnas inte stöd tiU dellidsjordbruk. När detgäller kombinerade förelag krävs att jordbruksdelen skall beräknas ge godtagbartimersättning för insatt arbete och fullgod ränta på insatt kapital. Dessutomkrävs atl en väsentlig del av sysselsättningen för minst en man kan erhållas ijordbruksdelen och att jordbruksdelens betydelse ur ekonomisk synpunkt ärväsentlig för den som söker stödet. Dessa bestämmelser har utsatts för ganska stark kritik. Dehar på ett olyckligt sätt låst lantbruksnämnderna lill bedömningar som är snävtbegränsade till enbart jordbruksdelen i de brukningsenheter för vilkalånegarantier eller bidrag begärts. Dessa problem har tagits upp i en radmotioner som behandlas i föreliggande betänkande. Jag viU, fru talman, för min del beklaga attutskottsmajoriteten inle tycks ha något större intresse av att nu gällandebestämmelser ses över på de punkter som har tagits upp i reservationerna 1 -6,Dessa reservationer gäller bl, a, successiv uppbyggnad av famiheföretag,rationahseringsstöd tiU deltidsjordbruk och stöd till kombinerade jord- ochskogsbruksförelag. Dessa frågor har tagits upp av talare tidigare i debatten,och jag skall därför begränsa mig tiU att anföra bara en enda kompletterandesynpunkt. Det är enligt min mening av utomordentlig vikt att vi så snart sommöjligt får en utvärdering av lantbruksnämndernas hittillsvarande verksamhet såalt vi kan klara ut hur nu gällande bestämmelser har inverkat på utvecklingen. Den s, k, lantbruksekonomiska samarbetsnämnden hartillsalt en rationaliseringsgrupp, som skall göra en omfattande undersökning isyfte atl analysera rationahseringsulveckhngen i det svenska jordbruket, GrappenskaU ta upp frågor om företagsformer och förelagstyper, och Jordbmkets rationalisering m. m. man skallanalysera effekten av den hittUls förda rationahseringspoliliken och också hurlantbruksnämndernas verksamhet påverkar utvecklingen. Om vi i den fortsalla debatten om jordbruketsrationalisering skall slå på någorlunda säker mark, så är det nödvändigt att vianalyserar t, ex, driftresullalen vid de relativt stora förelag som har byggtsupp med statligt stöd och atl vi även får möjligheter att jämföra derasdriftresultat med de resiUtat som uppnås vid konvenlioneUa famUjejordbruk avmera måttlig storlek. Så viU jag, fru talman, säga några ord om de problem sombehandlas i reservationen 7, Den formeUa handläggningen vid lantbruksnämndernalämnar ur demokratisk synpunkt, synes del mig, en del övrigt atl önska.Beslutsfattandet sker i former som inle riktigt hör hemma i etl demokratisktsamhälle. Hur fastsläUs exempelvis den framlida faslighets-bildningen för en bymed två eher flera jordbruksfastigheter? När det första förvärvsliUslåndel somberör byn handläggs inom nämnden, har denna självfallet kännedom om köparensoch säljarens önskemål, och man inhämtar även ortsombudets synpunkter. Men detbeslut som fattas kan vara av utomordentligt stor betydelse även för bynsövriga lantbrukare, eftersom det redan på delta tidiga stadium i många fallavgörs vilka fastigheter som skaU bestå som självständiga enheter och ocksåförslärkas med ytterligare mark. När sedan skissen över byns framlida fastighetsbildningföredras i strukturdelegationen, har de fyra eller fem förtroendevaldaledamöterna ofta med vid bordet ell större antah tjänstemän ur den statligalänsförvaltningen, och i många faU sitter landshövdingen som ordförande. är la;ntbruksnämndernas formella handläggningegentligen en del av den stora länsdemokratifrågan, som vi rimligtvis inte kanla upp tih behandling här. Men vi måste försöka åstadkomma förbättringar inomdet nuvarande systemets ram för atl öka medborgarinflytandet och då främst fördem som är berörda av de beslut som fattas inom lantbruksnämnderna. Där haråtskUhga uppslag diskuterats. män vid handläggningen avjordförvärvsärenden är etl uppslag, etl annat är all orlsombudet dels skulleutses av annat organ än lantbruksnämnden, förslagsvis av kommunerna, dels hanärvarorätt vid handläggning av ärenden inom det egna området. Ytterligare entanke är alt man skulle på något sätt försöka ge samtliga ägare till jordbruksfastighetertillfälle att yttra sig om jordförvärvsärenden inom den egna byn. Det pågår inom alla områden en strävan altdemokratisera beshitsprocessen i del svenska samhället. Då är det mycketviktigt, synes del mig, all det område inom vilket lantbruksnärnnderna verkarinte blir bortglömt i dessa strävanden. Därför finner jag det utomordentligtviktigt, fru talman, all de synpunkter som förs fram i reservationen 7 såsnabbt som möjligt kommer upp liU diskussion och att de blir tUlgodosedda. Jag ber, fru talman, all få yrka bifall lill samtliga dereservationer som har fogals liU jordbruksutskottets betänkande nr 16. HerrJONASSON (c): belänkande nr 16 behandlar en hel delkrav som vi från sida har fört fram . Ett flertal talarehar argumenterat för de sju reservationer som föreligger. Jag kan i stort settinstämma med dessa talare, men jag har ell htet liUägg att göra. Jag kommer från en bygd som till stor del består av mindrejordbruk, och jag går så långt att jag säger att våra nuvaranderationaliseringsbestämmelser i många faU hämmar jordbrukets rationalisering.Jordbruk och skog är en bra kombination. Vi har också många andra kombinationersom är bra: ett stödjordbruk tillsammans med etl annat arbete, tillsammans meden annan rörelse, tillsammans med ett säsongarbete e. d. En sak som vi bör hamed i bilden är att kvinnan i famihen ofta saknar annan sysselsättning änarbetet i jordbruket, och sett ur den synpunkten fyUer dessa stödjordbruk enmycket stor uppgift. Vi har ju i det har landet en stor arbetslöshet, och enmjukare ralionaliseringslagsliftning skulle enligt min mening starkt bidra tihökad sysselsättning och bättre utkomst. Del går helt enkelt mte att åstadkommastora jordbruk på en gång. Del är bara på del sättet all så många jordbrukkrävs för detta, och de bhr inle lediga på en gång. Därför måste en successivuppbyggnad på aUl sätt stödjas. Delta gäUer också det kombinerade jord- och skogsbruketoch de andra kombinationer jag nämnde. 1 glesbygdsutredningen har vi påtalatnödvändigheten av atl satsa på det mindre jordbruket - det gäller då specieUtNorrland och skogslänen. Vi kan konstatera atl del har gjorts en hel del i formav B-stöd o. d. , men det räcker helt enkelt inte - det ärmånga som ändå inte kommer med här. Det syslem som vi har innebär, när del inlekan ske en successiv uppbyggnad och när man inte kan stödja de mindrejordbruken och kombinationsjordbruken, all landskapet förslummas och åkrarväxer igen. En smidigare rationahseringspolilik skulle ge mer liv åt bygderna.Många skuUe som sagt kunna få en inkomslförbätlring, och framför allt skullelantbruksnämnderna kunna vinna större förståelse för sitt arbete. Del talas mycket om människors valmöjligheter ochvalfrihet, och vi vUl aUa all människorna skall få leva i en god miljö. Men jagtycker atl dessa ralionaUseringsbestämmelser rimmar dåligt med denna vår vihaoch strävan. Den tvångsslyrning man här vih åstadkomma med den nuvaranderationaliseringspohliken hämmar enligt min mening i släUet rationaliseringen.Därför bör reglerna ses över. Men utskottsmajoriteten har inte heUer haftförståelse för dessa problem. Jag viU yrka bifaU liU samtliga reservationervid jordbruksutskottets belänkande nr 16. den 12 aprU 1973 Jordbrukets ratioimUsering m. m. HerrPERSSON i (s): Får jag redan så här inledningsvis stäUa enfråga lill : Det jordbruksföretag i som jag log upp ochredovisade i utskottet och som hade fått sitt ärende avgjort vid plenum ilantbruksstyrelsen, var det ell exempel på en successiv uppbyggnad? kanske viU fundera på den saken . Jordbmkets rationalisering m. m. Ralionaliseringsbeslämmelserna och riktlinjerna för dennuvarande jordbrukspolitiken fastsläUdes 1967. Det beslut som dä fattadesinnebar att stöd skulle kunna utgå lill uppbyggnad av företag som på siktbedömdes kunna bli effektiva. Enligt den då avgivna reservationen skulle stödetinriktas på företagsenheter med en ekonomiskt optimal kombination av arbete,mark och kapital - detta skrev de borgerliga ledamöterna under, med undantagför i LjungskUe och högermannen . och i Skegrie, partivänner och Lantbruksförbundetsrepresentanter, stod bakom formuleringen. Eftersom frågan om komplettering av jord- ochskogsbruksfastigheler var den som i Skegrie först tog upp ber jagatl få uppehålla mig någol vid den. Enligt bestämmelserna skaU den investeringsom görs i jordbruksdelen i ett kombinerat jord- och skogsbruk ge förräntningpå det kapital som där sätts in. Jag har här två ärenden där det har utgåttstöd. Båda tiar underställts och avgjorts i lantbruksstyrelsens plenum. Jag beralt få föredra dem. Och jag frågar nu i Skegrie om detta ärkombinerade företag. Det ena är från östra och del andra från de norradelarna av landet. I del första faUet hade vederbörande åker och skogsmark. Han sökte bidrag för all bygga om djurstaUarna, ochlantbruksnämnden beviljade honom en lånegaranti på och ettavskrivningslån på . Ärendet underställdes sedanlanlbruksstyrelsen , styrelsen fastställde beslutet. Jordbrukaren fickaUtså sia lånegaranti bevihad. Det andra fallet jag skuUe kunna ta flera exempel menskaU inle trötta kammarens ledamöter visar också hur man stöder kombineradejordbruksförelag. En jordbrakare som hade skog och åker sökte lånegaranti för ombyggnad av ekonomibyggnader. Det ärendetgodkändes av lantbruksnämnden och understäUdes lanlbruksstyrelsen, där detbifölls. Jag skaU redogöra för de lUlämpningsbeslämmelser som finnspå området och som har utfärdals i enlighet med det beslut fattade år1967. Det verkar som om just det beslutet har dominerat den här diskussionen.Jag citerar vad som anförs i lantbruksstyrelsens tiUämpningskungörelse: "Med anledning av jordbruksutskottets citeradeuttalande" - del jag nämnde förut "bör för stöd lillrationalisering av jordbruksdelen i ett kombinerat företag dessutom krävas 'alti jordbruksdelen insatt arbete och kapital skaU ge fuU timersättning resp.normal förräntning'." ------- "däremotbehöver inle jordbruksdelens löneförmåga uppgå till minstårslönen för en lantarbetare. I en driftsekonomisk plan i delta sammanhang skallinföras även de ytterligare rationaliseringsåtgärder, som bedöms vara möjligaatt vidtaga på kortare eUer . Möjligheterna liU successiv uppbyggnadskaU sålunda tillvaratagas." Jordbruksulskollet gjorde också ett uttalande atl manskulle kunna komplettera med arbete i egen skog. Vi haralltså från vårt partis sida hävdat och gör del alltjämt -alt det väsentliga för jordbrukspolitiken måste vara att de företag och deföretagare som ägnar huvuddelen av sitt arbete jusl åt jordbruket får detstödet och att det inte splittras upp, som här föreslås från visst borgerligthåU, på olika områden. Jag har velat säga detta därför atl jag trorall man skaU göra klart för sig all man ingalunda, som herrarna,här vill göragällande, vägrar ge stöd till kombinerade företag. Lät mig sedan gå över lill vad sade,nämligen atl den politik som förts gynnar de stora förelagen och att de små fårsitta emeUan. Jag har bett lanlbruksstyrelsen alt titta på hur det gått tillunder - del är de senaste uppgifter jag har. När del gäUerlånegarantiramarna för den yttre ralionaUseringen har gått tiUjordbruk och till jordbruk . När det gäller inre rationalisering är siffrorna för jordbruk och för jordbruk . i Skegrie tvivlar på dessauppgifter. De är hämtade från lanlbruksstyrelsen, och det finns möjligheter atlkontrollera dem där. Jag skaU inle ägna så myckel tid åt . Han har inle fogat någon reservation lill belänkandet, endast ellsärskilt yttrande, men han ställde en direkt fråga tiU mig. Han har uttalatnågra skämtsamma ord i etl särskUl yttrande angående sambruksutredningen. Jagkan emellertid inte avslöja vad den utredningen kommer att leda lill, men jagkan säga så myckel som alt del beräknas all den skall lägga fram sittbelänkande under delta år. När så sker får alltså och andramöjlighet atl ta slällning till dess resultat. Jag vUl påpeka atl begick ett fel. Han sade attav de sambruksföreningar som tidigare hade verkat - vi har haft sex, och det ärkorrekt två hade fått upphöra på grund av ekonomiska svårigheter. a. i . Den gården känner jag ganska bra tih, eftersom deninte ligger så långt från min bostadsort. Man frångick inle den gården på grundav ekonomiska svårigheter, ulan marken logs i anspråk i samband medbyggnationen av . Del var alltså inga ekonomiska bekymmersom gjorde att upphörde. Delsamma gäUde, om jag inleminns aUdeles fel, . Där behövde kommunen eller om det var företagel marken för annat ändamål. Del var i Tarv man hade ekonomiska bekymmer och ficklägga ned verksamheten Men jag håller med om all det inle går fortpå detta område. Vad det kan bero på vet jag inte. Det är inöjligt atl vi kanordna dessa frågor pä ett bättre sätt när sambruksutredningen framlagt sillförslag. Låt mig sedan la upp den fråga som i Skegrieinledde med. Han sade alt deltidsjordbruken säkerligen kommer attspela en mycket dominerande roll. Det är möjligt. Jag tror att vi kommer atl fåuppleva en betydande omvälvning på detta område. Jag ger i Skegrierätt i atl vi säkerligen kommer all få ett helt annat utnyttjande avmaskinparken. Del är möjligt all leasingförelagen går in där del har mankanske redan börjat göra på sina håll. Del är alltså möjligt atl utvecklingengår i den riktningen. Jag skullesedan viha säga ett par ord till , som är med i Jordbrukets rationalisering rn. Jordbmkets rationalisering m. m. Han frågade varför vi inle skulle kunna vara med om allanalysera den utveckling som skett sedan 1967 års beslut fattades. sitter med jordbruksutredning vet ju all utredningen har iuppdrag all göra det. Eftersom tUlhör utredningen, är det välrimligt alt han avvaktar det resultat utredningen kommer fram till. tog upp frågan om handläggningen av dessaärenden i lantbruksnämnderna det har för övrigt också gjort isin motion. Han sade alt del inte är en demokratisk handläggningsordning somhär förekommer. Hur utses då nämnderna? Jo, de utses av landslingen och avKungl. De utses alltså under helt demokratiska former. Inte tillräckligtdemokratiska, säger ; tjänstemännen påverkar besluten och därför ärdet bättre all man har gode män i släUet. Jag tror inte det, . Jaghar haft möjlighet att föha tjänstemännens agerande från den centrala plats somlanlbruksstyrelsen är. Atl de tjänstemän som handlägger dessa ärenden är precislika besjälade som någon annan av en önskan all nå resultat som är till gagnför den enskilde jordbrukaren. Jag tycker all del var en insinuation herrEnlund gjorde sig skyldig tUl när han viUe göra gäUande all tjänstemännen,eftersom de ofta är flera än de valda ledamöterna, skulle kunna påverkabesiluten. Jordbrukarna har representanter i dessa nämnder och kan föhaktligenfölja frågorna. Är det strukturdelegationen som avgör dem, kan två ledamöterföra dem till nämnden, eller till lantbruksstyrelsen för att få beslutenprövade, Orlsombuden skaU, säger , utses på annat sättän . Det är kommunerna som skall göra det och inle lantbruksnämnden.När lantbruksnämnderna skall utse orlsombud tillfrågas kommunstyrelsen ivederbörande kommun om vem de har atl föreslå. Den som kommunen föreslår väljsockså av lantbruksnämnden tiU ortsombud. Därför är det kommunerna som påverkarjust valet av ortsombud. säger i sin motion att ortsombuden borde fåvara med vid handläggningen av de här frågorna. Jag tror emellertid att om manskulle fråga orlsombuden, om de är villiga att vara med, skulle man få ett nejtill svar. Deras arbete är ganska grannlaga, och när de har avgivit sittyttrande skriftligt lill lantbruksnämnden vill de självfallet inte agera mera då har de redan tagit ställning. Skulle de sedan sitta med vid del bord därfrågorna avgörs, skulle de komma i en bekymmersam situation. Jag har ställt en fråga lill ochhoppas alt få svar på den. Jag skall därför inle fortsätta längre med dessafrågor. i Skegrie berörde den skogspolitiskautredningen vUket jag också visste att han skulle göra och sade att denfrågan kommer all tas upp här gång efter annan. Del är heller ingen nyhet; vivet atl ni kommer att göra det. Den kommer alt las upp här, , ävenlångt efler del all och mina möjligheter att utnyttja dennatalarstol för alt föra fram våra synpunkter har upphört. Det hade varit merakorrekt om velat tillstå alt utredningen av vissa orsaker harlagts ål sidan i väntan på resultatet av vidare utredningar, som cenlerpartiei:borde kunna avvakta. Men vi får väl ta upp den diskussio- Vifick göra så när det gällde jordbruksbeslut. Detta har i stortsett accepterats av jordbrukarna, och jag gissar atl vi får ta upp endiskussion också om skogspolitiken i framliden - kanske någol annorlunda utformadän vad skogspohtiska utredningen har skisserat den; vad vet jag. Jag har inteläst utredningen i detalj och känner därför inle närmare lill vad som slår iden. Jag skall sluta mitt anförande med att säga etl par ord omhur del var när jag kom in i . Redan då börjadeurbaniseringen, som väl aUa känner till. Då var del lantarbetarna och deanstäUda som lämnade gårdarna därför att den tekniska utvecklingen gjort demöverflödiga. Jag har inget minne av att vi förde en så inflammerad debatt dåsom nu om all servicenäringarna på landsbygden skuUe komma atl undanröjas pågrund av all lantarbetarna försvann. Sådana tongångar hördes mycket säUan. Nuhar turen atl lämna gårdarna kommit liU den grupp som äger marken, eftersom dehar för dåligt underlag för sin försörjning och i vissa faU tvingas alt flytta.Därför uppstår det debatt kring de här frågorna. Men det är klart all de anstäUda var det lätt atl flytta.De ägde ingenting mer än sitt bohag, faslän de hade arbetat på gårdarna i helasitt liv, och trots att många av dem i sina trånga kök måst dela säng medbarnen,och alltså kände den bostaden som sitt hem, kunde de ingenting göra åtsituationen, utan de fick acceptera utvecklingen. Jag kan säga iSkegrie att vi i det förbund som jag tillhörde inte på något vis viUe sältakäppar i hjulet för den utveckling som vi ändå trodde var oundviklig, ulan altvi i stället försökte göra det så drägligt som möjligt för dessa människor. Vivisste att utvecklingen inle gick att stoppa, och därför försökte vi anpassaoss tUl den. Jag tror man skulle vinna mycket på att jordbrukelsföreträdare från den här talarstolen och från andra också vore medvetna omdelta faktum. Jag kan gärna säga att jordbrukarna i det här landet skall ha precissamma betingelser som aUa andra människor. De är en grupp - jag vågar påstå del som utför ett arbete väl så nyttigt som något annat, och det är en skickligyrkeskår som vi har kvar inom vårt jordbruk. Jag vågar nog ändå säga atl denhar stöttats upp av den politik som har förts på detta område. Vi har under aUadessa år, ensamma eller i samarbete med och tidigarebondeförbundet, fört en enligt vår uppfattning jordbruksvänlig politik. Ingenkan få mig eller någon annan atl tro att vi från vårt partis sida har försöktgöra etl proletariat av småbrukarna. Nej, i Skegrie, vi skaU ivårt parti arbeta för att försöka göra det drägligt för dessa människor i såstor utsträckning som det över huvud laget är möjligt. Sedan kan man komma medinsinuationer och beskyllningar, peka på den skogspolitiska utredningen ochsäga all "här ser ni hur socialdemokraterna vUl göra" osv. Det kanlyckas tillfälligt, men i del långa loppet kommer man inle att vinna något pådel. Jag ber alt få yrka bifall lill ulskollets hemställan. den 12 aprU 1973 HerrJONASSON (c) kort genmäle: i hänvisade till ett faU i som hade avgjorts av lanlbruksstyrelsen. Jordbrukets rationalisering m. m. mångaexempel pä all både lantbruksstyrelsen och lantbruksnämnderna har gjort eli:bra arbete. För att jag inte skaU bh missförstådd vill jag tydligt och klartsäga ifrån all lantbruksnämnderna behövs - de gör ell bra arbete och har enmycket viktig uppgift att fylla. Jag hör definitivt inte tiU dem som vill habort lantbruksnämndsinstitutionen. Med hänsyn lill de förhållanden somjordbruket har all arbeta under i framliden är den helt enkelt nödvändig. Med nuveirande bestämmelser riktar man emeUertid in sig påstörre jordbruk. Och del är inle fel alt man gör del, där det är nödvändigt ochdär de större jordbruken passar in i bilden. De unga jordbrukarna måste hjälpasoch stödjas, det är oundvikligt. Från ekonomisk synpunkt har de ingalunda någondans på rosor. Men det bör inte hindra alt man för jordbruket i dess helhet ochför landels olika områden försöker få fram en smidigare rationahseringspoliliksom ger möjlighet tiU en successiv uppbyggnad. Det är bättre all man får ensådan än att ingenting görs, utan markerna växer igen. Frågan gäller också möjligheten atl ge stöd lillkombinalionsjordbruk i olika former. Vi vUl ge lantbruksnämnderna bättremöjligheter all arbeta på en bredare bas. Det skulle också, som jag sade förut,ge lantbruksnämnderna och tjänstemännen en betydligt större förståelse. Medvåra förslag viU vi förbättra, i , och inte försämra. Depraktiska erfarenheterna har visat atl vi behöver få en uppmjukning på dettaområde. Det är den vi är ute efter. HerrHANSSON i Skegrie (c) kort genmäle: Det är väl rikligt som iSkänninge säger alt skogspolitiska utredningen kommer all las upp i dennakammare . Men i vilken form kommer den att las upp? Det funderar vilitet över. Jag beklagar att och jag inle kan vara med vid dettillfället. Jag är faktiskt orolig över vad del förslaget kan komma allinnehåUa. Som i meddelade har förslaget förtillfället "sopals under mattan". Och för aU del, där har det gottsäUskap med kyrka-slal-förslaget och förslaget om - det blir enförsvarlig buckla på den där mattan. Men vad man sopar under en matta liggerkvar och kan las fram igen. Vad vi är ute efter är alt få klarare besked om delavgiftssystem som har föreslagits, vilket jag anser skuUe vara ett dråpslag motdel kombinerade jordbruket. Vad jag förvånar mig över är om denna utrednings majoritetarbetat fullkomligt utan kontakt med regeringspartiet i övrigt och därför harkunnat komma fram lill ell sådant förslag som man gjort. Det var intressanta uppgifter i gavnär det gäller lånen tUl de kombinerade jordbruken. Del är omöjligt atl avgöravilka bedömningar man gjort i enstaka fall. Men om det är så, som säger, all man verkligen bevihar lån till dessa kombineradejordbruk och inle lar speciell hänsyn tiU jordbruksdelen, varför skall vi då hakvar denna olyckliga bestämmelse ? Då är den ju överflödig och kan tasbort - del är del reservanterna är ute efter. De siffror nämnde tar jag med etl htetleende. Det beror nämligen på hur man räknar. Räknar man i procent av antaletlån, kan det bh många lån tiU det mindre jordbruket. Men om man tar hänsyn tiUalt av våra jordbruk ligger , bhr procentandelen utslagen på den stora massan jordbruk ganska hten i förhåUande lillantalet jordbruk. Man kan läsa siffror på mer än ett sätt, och vi läser var ochen siffrorna på det sätt som passar oss jag respekterar emellertid herrPerssons siffror också om man läser dem som han gör. (vpk) kort genmäle: Det problem jag tog upp i mitt anförande harinle sopats under mattan som så många andra problem, men man har hela tidenhänvisat tiU all frågan om sambruksföreningar kommer att tas upp närbetänkandet kommer, och detta väntar vi fortfarande på.