prot · FW09146 · 1973-12-31 00:00:00 — Från vpk invänder man kanskemot en sådan koppling, men jag tycker det är riktigt att redovisa inte bara de237 kronor respektive i höjning för äkta makar som utgår till följdav detta särskilda pensionstillägg utan hela den höjning som det blir frågaom. De övriga frågorna, som är upptagna i reservationerna,kommer från skatteutskottet att beröra. Jag skall därför inte gånärmare in på dem utan ber att på alla punkter få yrka bifall tillsocialförsäkringsutskottets betänkande nr 28, Låt mig bara göra ett tillägg. Det har delats ut enstencil om ett feltryck i utskottets hemställan under punkterna D och E, Jagber att få yrka bifall till utskottets hemställan enligt den stencileradeändringen. () kort genmäle: Det är bara ett par preciseringar jag villgöra i anslutning till inlägg. menade att oppositionspartiernahade anslutit sig till förslagets huvudlinjer. Det är rätt. vidare att förslaget är bra och väl avvägt. Det är inte rätt. Vi anser att förslaget är bra som en korttidslösning, somen lösning eller i vart fall , Det är på någrapunkter inte väl avvägt. Detta gäller egenföretagarna och de friayrkesutövarna. Förslaget innebär vidare problem för de mindre företagen, förorganisationerna och för kommunerna. Det måste rättas till på dessa punkter så attdet blir bättre avvägt än vad det var i sin ursprungliga form. Jag vill också notera, när säger attförslaget har tillstyrkts av löntagarorganisationerna, att det är tillstyrktsom en korttidslösning. Däremot har löntagarorganisationerna framfört kritiksom på flera punkter sammanfaller med vår. TCO-chefen har sagtatt betydelsefulla skatteproblem kvarstår att lösa, bl. a. just enmarginalskattereform. Jag tror det är av betydelse att vi har de härpreciseringarna klara för oss. Vi gör en reform som är tillfredsställande somen korttidslösning men otillfredsställande som en långsiktig lösning. i Nennesholm (c) kort genmäle: Vi har godkänt förslaget i och för sig men vivill rätta tiU vissa delar av det så att det inte drabbar en del av vårtnäringsliv sä hårt att vi kan befara ökad arbetslöshet. Den nya avgiften på drabbar ju de mindreföretagen hårdare per anställd än de stora företagen. Dessa mindre företag, somoftast är mycket arbetsintensiva, har inte möjligheter att använda t. ex,löpandebandprincipen som de större har. Därför blir det en betydligt hårdarebelastning för dem. De små företagen har inte heller möjlighet att i takt medkostnadsökningarna och penningvärdeförstöringen höja sina priser på deprodukter och tjänster som de servar samhället med. Det är därför vi vill ha enlindring på dessa områden. HerrKARLSSON i (s) kori genmäle: Till vill jag säga att vi iutskottet har varit överens om att förslaget är bra. Någon erinran däremot harinte framförts i utskottet, och det framgår också av skrivningen ireservationen där man tillstyrker förslaget i princip. Men som jag sagt har oppositionspartierna passat på attbåde i motionerna och här i debatten ösa sin galla över regeringen ochsocialdemokratin och över den förda ekonomiska politiken och skattepolitiken.Det är väl på lång sikt man vill föra detta resonemang, men i princip har vivarit överens om att det är en bra lösning att på detta sätt slopafolkpensionsavgifterna och gå in för en socialförsäkringsavgift. Den andra delen, , gäller skattesidan, och dendelen är föremål för utredningar. Det känner vi till. Till i Nennesholm vill jag säga, när hanhär slår vakt om egenföretagarna och de små företagarna, att det är fulltlegitimt. Men han talar i debatten och likaså i motionen om låginkomsttagarna.Det har, , bara blivit pratbubblor. De konkreta förslagen avseregenföretagarna och de mindre företagarna. Låginkomsttagarna nämns inte i detsammanhanget. Man måste också beakta kopphngen mellan avtalsrörelsen ochdetta förslag. Jag tror på löntagarorganisationernas uttalanden om att dekommer att ta hänsyn till slopandet av folkpensionsavgiften i kommandelönerörelse. Det innebär att de, om de inte fått denna förbättring, hade gåttut med högre bud i avtalsrörelsen. Inte heller då hade de små företagarnaundgått att bli drabbade. Det är alltså i detta avseende en parallellitetmellan de båda alternativen. Slopande av folkpensionsavgiften, m. m. () kort genmäle: Jag vill bara konstatera att vi inte harutnyttjat våra motioner eller reservationer till att ösa galla över någon ellertill att presentera pratbubblor. Vi har begränsat oss till att beskrivaverkligheten och att föra fram våra konkreta förslag. Jag vill understryka att jag hksom i Ronnebytror pä löntagarorganisationerna. Jag gör det också när de säger att detta ären tillfredsställande korttidslösning men en otillfredsställande lösning pålängre sikt. HerrMAGNUSSON i Nennesholm (c) kort genmäle: Herr talman! Jag vill bara tillherr i säga att egenföretagare och mindre företagare oftastockså är låginkomsttagare. HerrLARSSON i (fp): Jag skall begränsa mig till att behandlareservationerna 5 och 7 i utskottets betänkande. De övriga reservationerna harför räkning redogjort för, och jag kan helt instämmai de synpunkter han därvid framfört. I reservationen 5 begär man att kommunerna skall fåkompensation för den extra ekonomiska belastning de åsamkas till följd av det ipropositionen framlagda förslaget om socialförsäkringsavgift för folkpen- Slopande av folkpensionsavgiften, m. m. I detta avseende skiljer sig reservanternafrån utskottsmajoriteten, vars uttalande är mycket vagt och i stort innebäratt saken är uppmärksammad samt att kommunförbunden och regeringen skalldiskutera detta sedan lönerörelsen är slutförd. i har juockså tidigare från denna talarstol bekräftat denna skrivning. Skillnaden mellan reservanternas och utskottsmajoritetensönskemål är att reservanterna vill ha ett uttalande av om attkompensation skall utgå medan majoriteten nöjer sig med att antyda att detkanske kan bli en uppgörelse . Det är en väsentlig skillnad. är det ju inte bara fråga om kompensation för denmerutgift som kommunerna får på grund av skyldigheten att betala den föreslagnasocialförsäkringsavgiften. Denna kommer också att medföra stora inkomstbortfallför kommunerna på grund av ett minskat skatteunderlag. Det antyds både ipropositionen och i utskottets skrivning, som understrukits av iRonneby, att man kan anta att kraven på kontantlöneökning kommer att bli lägregenom avskaffandet av folkpensionsavgiften. Detta är mycket möjligt, men detbetyder i så fall för kommunerna ett stort inkomstbortfall. Staten kompenserar sig fullt för de minskade inkomster denfår genom att foikpensionsavgiften bortfaller fr. o. m. . Kommunernakommer att få kännas vid ett minskat skatteunderlag på grund avåterhållsamhet i kontantlönekraven i avtalsförhandlingarna. Kommunerna får med andra ord ingen kompensation, om man nuinte kan tro på den stora välvilja som utskottsbetänkandet andas när det gälleratt kommunförbunden skall kunna finna förståelse hos finansministern på dennapunkt. Naturligtvis kommer det att vara utomordentligt svårt att räkna fram detexakta skattebortfallet, men att det blir ett skattebortfall är väl uppenbart. Kommunerna får dessutom en belastning redan fr. o. rn.nästa år. De måste ju betala den här avgiften, men de har inte kunnat ta hänsyntill den när de har gjort upp sina stater, som var förberedda innan det härförslaget kom. Man kan befara att resultatet kommer att bli en höjdkommunalskatt. föreligger en uppgörelse mellan kommunförbunden ochregeringen om att kommunerna skall försöka vara återhållsamma och inte höja sinutdebitering . Det är bara att konstatera att landetskommuner har varit ovanligt lojala när det gällt att följa den rekommendationsom kommunförbunden har gjort och som är baserad på denna uppgörelse. Men denträffades mycket hastigt, och man kan väl ifrågasätta om den var enöverenskommelse i vanUg bemärkelse och inte snarare ett diktat. Jag troremellertid att det inte hade blivit någon höjning av kommunalskatterna även om dethär avtalet inte hade funnits, eftersom man har börjat slå huvudet i taket ifråga om kommunalskatten. Varför är det då så angeläget att här slå vakt omkommunernas intressen? Förklaringen är så enkel som att kommunalskatten är denskatt som drabbar den normale medborgaren med normal inkomst hårdast, upp till55 inkomst jag tror att det är där man har gränsendär kommunalskatten utgör den drygaste posten. Därför tycker jag att det är väsentligt att - som det föreslås i reservationen5 - få ett uttalande från om att kostnaderna inte bakvägen skallövervältras på kommunerna. Man bör rejält säga ifrån, att skall en sådan härförmån införas, skall också de som beslutat om den vara beredda att betala den,och det är i detta fall regering och riksdag, I reservationen 7 aktualiseras på nytt en fråga som vitidigare har diskuterat, nämligen inflationsskydd i det direkta skattesystemet.Jag skall inte fördjupa mig mycket i det, herr talman, eftersom det har sagtstillräckligt om det tidigare, men jag måste ändå säga att det äranmärkningsvärt att man, när skatteutredning håller på att försökafinna en lösning på skattesystemets problem, skall bortse från inflationenseffekt den driver ju upp skatterna automatiskt. Det bör väl ändå varariksdagen som bestämmer skatteuttaget och inte en sådan okänd faktor sominflationen. Detta strider mot principen att vi själva skall besluta om våraskatter. Utan ett inflationsskydd blir det inte så, utan det blir i storutsträckning inflationen som bestämmer skatten för stora grupper av löntagare. Med dessa ord, herr talman, ber jag att få yrka bifalltill reservationerna 1, 3, 4, 5, 7 och 8, under vilka folkpartietsutskottsrepresentanter återfinns. Slopande av folk-pensio nsa v gift en, m. rn. HerrBRANDT (s): Jag skall börja med att understryka vad utskottet säger omfolkpensionärernas beskattning, nämligen att vi inom 1972 års skatteutredningredan har påbörjat arbetet med att undersöka extrainkomster ochmarginaleffekter för folkpensionärerna. Vi skall lägga fram ett delbetänkande,som skall behandlas med förtur. Då finns det väl inte någon anledning förriksdagen att nu fatta något beslut i den frågan - så brukar man inte göra närdet kanske kommer ett förslag från en utredning. Sedan bara några ord om indexregleringen. Som vanligtdiskuterar man detta som om skattebetalarna inte får någonting för de skatterde erlägger. lämnade jag en redogörelse över vart skatterna går, och jagskall inte upprepa det . Men jag vill ändå understryka att utgifterna stigerför kommuner och landsting också, inte minst beroende på den kraftigalöneutjämning som man har företagit där. Det finns ju inga möjligheter förkommuner och landsting att rationalisera bort denna kraftiga utgiftsökning. Dåmåste medborgarna betala genom högre skatt. Jag försäkrar att det inte tas utett enda öre mer än vad landsting och kommuner behöver - det tror jag allalandstingsmän och kommunalmän som sitter här är fullt medvetna om. Härvidlag ärdet faktiskt ingen skillnad mellan moderater, socialdemokrater, centerpartisteroch folkpartister. Men även de borgerliga kommer ju ständigt med upprepademotioner och krav om åtgärder som skulle betyda ökade utgifter. Så går det tilli verkligheten. I TV kan vi se jag kan gärna upprepa vad jagsade på den punkten hur man drar fram någon psykiskt efterbliven,någon äldre person, någon sjuk, hur 20 000 personer demonstrerar för att manskall förändra ett lasarett osv. Men inte en enda människa står upp och talarom vad detta innebär i kostnader och i form av skatter man tar Slopande av folk-pensio nsa v gift en, m. m. inte fram en person som har ansvar för detta. Man sitteroch diskuterar idrotten i TV, och det frågas: Skuhe den inte ha 500 miljonermer? Jovisst, säger varenda en som deltar i diskussionen. Jag är säker på attbåde dessa 20 000 som demonstrerar för lasarett och de som säger att det skallvara 500 miljoner eller 1 miljard mera till idrotten går och kverulerar över dehöga skatterna. Vi har i skatteutredningen fått klarabevis på vad det skulle betyda om man hade haft en indexreglering. Den somligger i botten skulle få några tiotal kronor lägre skatt. För en gift personmed hemmamake och inkomst skulle skatten bli lägre.Den som har inkomst skulle ha lägreskatt. Den som har inkomst skulle ha lägre skatt,den som har skulle ha lägre skatt, och den som har500 skulle få en skattelindring på , om nu ingentingannat skedde än denna automatiska indexreglering av skatten. Vi har ju försöktförklara att dessa verkningar skulle uppstå, och de borgerhga slåss väl såintensivt därför att det skulle bli denna omvända ordning där de störstainkomsttagarna inhåvar de största skattelättnaderna. Men inte en enda av er somsitter här i skulle med berått mod kunna vara med om att genomföra enordning av det här slaget, eftersom en sådan automatisk skattesänkning, om jagså får uttrycka mig, skulle betyda åtskilliga miljarder i inkomstbortfall kanske 4 miljarder - för stat och kommun och landsting. Då måste ni ju ingripaoch tala om hur man skall ersätta dessa pengar, men det vill ni inte diskutera.Ni inbillar löntagarna att de visserligen får löneökningar men att det inteblir någonting kvar. Hela denna diskussion är ju rena rama skojet. Nej, tala om för löntagarna hur det här verkar och att dei botten alla har skatteavdrag. Hade de det i toppen på inkomstenskulle ju effekten bli en helt annan - det skulle gynna de störstainkomsttagarna. Det här talet om marginalskatter är inte reellt det harinte med verkligheten att göra. Vi menar att det är riktigare att man följerden politik som vi fört och justerar skatten med hänsyn tillpenningvärdets förändringar och andra omständigheter. Allteftersom stat ochkommun antingen behöver mera pengar eller kan avstå från utgifter justerar manalltså skatten. I , där man har indexreglerade skatter, beslutar manvarje år om att ändra uttagningsprocenten. Man kommer ju aldrig ifrån den härautomatiken, hur man än bär sig åt. Men ni skall få en redogörelse, ni som tigger och ber omdet, när vi inom skatteutredningen nu kommer med vårt betänkande. Där redovisarvi nämligen de verkningar som penningvärdets förändringar har - det har ingenmänniska sagt att vi inte får göra. Ni skall alltså få en redogörelse, men ni börvara medvetna om den problematik som ligger bakom hela denna stegring avskatterna med hänsyn till penningvärdet, som ni säger. Med dessa få ord ber jag att få yrka bifalltill socialförsäkringsutskottets hemställan. i (fp) kort genmäle: Vad säger om att utgifter skallbetalas och om att vi från oppositionspartierna är villiga att hitta påutgifter kommer väl att tas upp i morgondagens debatt. Det är bara attkonstatera att när det gäller att slå på stort och föreslå stora utgifter är vii varje fall långt, långt bakom den socialdemokratiska regeringens senasteinhopp på arenan. Men det är alltså en sak som får tas upp i en annan debatt. talar om indexreglerade skatteskalor. Vi kandå först och främst fastslå ett faktum, nämligen att skatteunderlaget ärbaserat på de stora löntagargrupperna i samhället. De relativt få som hartopplönerna betyder inte så förfärligt mycket för statens skatteinkomster, utandet är fråga om den stora breda massan av löntagare i ohka former. Om dessalöntagare får full kompensation för prisstegringarna förlorar de, beroende påden progressiva skatten. Full kompensation betyder de facto en minskad reallön,och det är detta vi vill komma ifrån genom en indexreglering av skatten. Den här saken går inte att trolla bort. Det olustiga medvår skattelagstiftning är att om en löntagare får full kompensation förprisstegringarna, så går en stor del av den kompensationen bort i form avstatsskatt. Jag har begärt ordet för att i anslutning till dennadebatt göra några tillrättalägganden, som jag finner nödvändiga att göra. Först några ord till och i Umeåom kompensationen till kommunerna för den föreslagna reformen. Det är inte så,, att man antyder att någonting skall ske, utan på s. 25 ipropositionen står tydligt och klart: "De frågor som sammanhänger medåtgärdernas effekter på den kommunala ekonomin skall närmare diskuteras medkommunförbunden sedan avtalsförhandlingarna slutförts." Det står alltsåinte "bör", utan det står att frågorna skall diskuteras. Och vi måsteväl ändå tro finansministern på hans ord. Det skulle vara utomordentligtanmärkningsvärt om han inte tog upp sådana förhandlingar efter ett så klartuttalande. Sedan är det kanske något oklart formulerat också ireservationen. Om rnan läser den får man lätt den uppfattningen att det ärfråga om kompensation för socialförsäkringsavgiften, men det är det ju inte. Istället är det så att om de anställda i kommunerna nöjer sig med mindrelöneökningar därför att de slipper folkpensionsavgiften , så fårkommunerna ett minskat skatteunderlag, och det är för den delen de skallkompenseras. Det är alltså inte fråga om kompensation för avgiften utan för detminskade skatteunderlag som blir följden av en återhållsam lönerörelse. Detföreligger på många håll missuppfattningar om vad som egentligen menas, mendetta är vad kommunerna skall ha kompensation för. Och storleken av en sådankompensation vet man ingenting om förrän avtalsrörelsen är klar. Då får man taupp förhandlingar med kommunförbunden och statsmakterna om hur mycket det kanröra sig om. Och var så säker på att de förhandlingarna kommer till stånd!Varken finansministern eUer kommunförbunden har någon anledning att Slopande av folkpensionsavgiften, m. m. Slopande av folkpensionsavgiften, m. m. inte taupp förhandlingar om dessa frågor. I princip har vi alltså samma uppfattning idetta fall, och jag är övertygad om att diskussioner kommer att tas upp, närdet nu har skrivits så klart om den saken. Sedan några ord också till i , sominte befinner sig i kammaren just . ironiserade över mittuttalande och sade att krav om högre löner skulle vara en björntjänst förlöntagarna. Ja, , det beror faktiskt pä hur stora kraven är. Och omman tar en del av lönepotten och lägger de pengarna påsocialförsäkringsavgiften, som skall betalas för löntagarna, så inverkar ju detpå löneutrymmet. Om man inte tar någon hänsyn till det, sä får vi en kostnadsinflation,som löntagarna då får betala med högre priser. Det vet lika bra somjag. Och jag tror att jag har väldigt många löntagare bakom mig när jag sägerdetta. Det kan man höra när de ställer kravet att vi borde ha bådeprisstopp och lönestopp. De inser det meningslösa i att försöka kompensera sigutöver det utrymme som står tih förfogande för löneökningar. När det gäller pensionärerna har vi moderater faktiskt iprincip samma inställning som vpk, att pensionstillskotten skulle gå snabbareän vad som är beslutat. Vi har också i andra sammanhang fört fram det kravet.Nu är vi htet oense om hur det skall finansieras, men i princip har vi som sagtdär samma uppfattning. Sedan påpekade i att om man tar bortavgiften för egenföretagarna så kostar det . Det är ettalldeles riktigt konstaterande. Men å andra sidan kan vi inte komma ifrån attdet är ett problem för dessa människor det framhöll jag i mitt förstaanförande att komma upp i ett belopp på iavgifter och skatter på en beskattningsbar inkomst på . Även omman tar hänsyn till att en avdragseffekt på också kommer ini bilden är detta orimliga summor. Vi har haft 4 000 konkurser blandsmåföretagarna . Det kostar också pengar. Jag tror att man skuhefå positiva effekter av ett undantag för egenföretagarna, så att den totalakostnaden för samhället inte skulle bli . Kostnaden skulleutjämnas genom att man skulle slippa en massa stödåtgärder för många, somfaktiskt håller på att trilla på grund av alltför högt skatte- ochavgiftstryck. De ideella organisationerna inverkar avgiften intenämnvärt negativt på, säger i . Nej, jag kan hålla med omatt ensamt inte inverkar negativt. Men de har också denfyraprocen-tiga arbetsgivaravgiften, och alla avgifter tillsammans gör att vi har det ganska kämpigt. Det är också ett problem. , herr talman, bara några ord till påstod att vi från borgerligt håll inte säger någonting om vad vi får förskatterna. Det är egentligen inte det som problemet gäller , men visst får vimycket för skatterna. Men folk vill faktiskt inte betala hur mycket som helstför samhällets service. Vi har nått ett tak också där, och även pä detta områdefår vi vara observanta på utvecklingen . Problemet gäller marginalskatterna. Det är mot enautomatisk höjning av marginalskatterna som vi vill ha ett skydd. vara medveten om att detta varit ett oerhört problem försocialdemokraterna Jag vet inte hur många löntagare jag haft kontakt med somkonstaterat att de efter skatt får för sitt övertidsjobb.Det kan inte vara rimligt att plocka ut så mycket i skatt av en vanliglöntagare. Och övertidsersättningen får de , oftast varjemånad. blir de alltså påminda om detta. Marginalskatternaär ett verkligt problem för socialdemokratin. Det är nog dags att - slutar ju i nu - tänker över dessaproblem. Att ett indexskydd skulle innebära de störstaskattesänkningarna för de stora inkomsttagarna, som säger, äralldeles fel. Det är inte fråga om någon skattelättnad för stora inkomsttagare.Det är fråga om att hindra automatiska skattehöjningar som icke harbeslutat om. De innebär en ökad skatt på samma pengar medsamma köpkraft. Det är det vi vill försöka stoppa. Jag vidhåller mitt yrkande om bifall till de reservationerdär mitt namn förekommer. Slopande av folkpensionsavgiften, m m. HerrLARSSON i (fp): säger att det skall upptasförhandlingar mellan kommunförbunden och regeringen beträffande kompensationen.Det tvivlar jag inte på. Men vad jag talade för var att man skulle följareservation 5, där begär att kommunerna skall få kompensation. HerrRingaby är nöjd med att det tas upp förhandlingar. Skall man slå vakt om delandstingskommunala och primärkommunala intressena, får man inte vara så blåögdsom , som kastar allt över bord och hoppas på en förhandling. Detvar ett av det svagaste argument jag någonsin hört i denna kammare. () kort genmäle: Ja men, i , hur skall dennakompensation utbetalas? Måste det inte ske förhandlingar först? Varken herrLarsson i eller någon annan i denna kammare kan säga hur storkompensationen skall bli, för det beror på hur stor lönehöjningen bhr. Hur viän röstar för utskottets hemställan eller för reservationen - måste det följaförhandlingar mellan statsmakten och bestämma storlekenav den ersättning de skall ha. Är det ettsvagt argument, i ? i (vpk): konstaterar att jag ironiseradenågot över hans första inlägg, där han påstod att det skulle vara enbjörntjänst åt löntagarna om man kräver högre löner. Jag tror inte att herrRingaby och jag har så många åsikter gemensamma att vi kan diskutera detta. Jagförstår hans ideologi, men han far väl ändå med en klar osanning när han sägeratt moderata samlingspartiet har många löntagare bakom sig. Önskemålen om pris-och lönestopp framskymtar även bland dem som arbetar - därför att de märker attpriserna ökar snabbare än lönerna gör. Men och övriga moderaterhar ingalunda visat sig särskilt Slopande av folk-pen sionsa vgiften, m. m. välvilligtinställda till prisstopp. Sedan vill jag beröra pensionstillskotten. att har samma uppfattning som vpk, nämligen att pensionstillskottenborde öka snabbare. Men det har inte tagit sig ett enda konkret uttryck. Jaghar i varje fall inte här i kammaren hört att moderatasamlingspartiet krävt en snabbare ökning av pensionstillskotten. Men finnsnaturligtvis möjligheten att stödja vpk-reserva-tionen i detta fall, för om denvinner bifall får folkpensionärerna en reell förbättring. Sedan vill jag en gång till ta upp moderatasamlingspartiets modell för förbättringar till folkpensionärerna, nämligen attgöra folkpensionen skattefri. Vilka gynnas av det, och hur mycket mer pengarfår de pensionärer som enbart har folkpension och eventuellt pensionstillskotteller ATP att röra sig med om det förslaget genomförs? Saken är den att detfinns två sätt att tillföra pensionärerna som grupp mer pengar. Antingen kanman gå på moderata samlingspartiets väg och göra pensionen skattefri vilketgynnar enbart höginkomsttagare, dvs.