prot · FW0951 · 1973-12-31 00:00:00 — Men i utskottet har vi resonerat som så,att genom det samarbete som kommit tiU stånd mellan lantmäteristyrelsen,och ortnamnsarkivet har vi skapat förutsättningar föratt kravet på att av kulturhistoriska skäl bibehålla sockennamn och ortnamnskall kunna tillgodoses även i fortsättningen. Men vi har inte velat låsa derasställningstaganden. Otvivelaktigt är det väl så, det måste nog alla erkänna,att det inte finns någon anledning att slå vakt om en del namn, t. ex.nyskapelser som saknar allt kulturhistoriskt värde. Låt mig en än gång betonavad utskottet skrivit: "Med hänsyn till vad ovan anförts om värdet av enfortlöpande kulturhistorisk granskning bör enligt civilutskottets mening skapasformella och reella förutsättningar för att beteckningsreformen kan genomföraspå ett önskat sätt. Vad utskottet sålunda anfört bör ges Kungl. Maj:t tillkänna." Jag tror att de farhågor givit uttryck för att degamla kulturhistoriska namnen skulle sväva i fara om nu gav sinanslutning till vad civilutskottet hemställer om i sitt betänkande är i höggrad överdrivna. Det enda vi tar klart avstånd ifrån i motionärernas yrkande ärförslaget att bibehålla de gamla sockennamnen som registerområden, och detta avde skäl jag angivit. Jag ber att fä yrka bifall till utskottetshemställan i föreliggande betänkande. R iktlinjer för fas tig- HerrSVANSTRÖM (c) kort genmäle: Utan att det av kammaren behöver uppfattassom någon familjeträta, vill jag fråga civilutskottets ordförande vad han menarmed den för mig nya motiveringen för att inte socknen skall kunna behållas somregisterområde, nämhgen kostnadsaspekten i sammanhanget. Jag tror inte att detkan bli ett enda öre dyrare eller billigare om man har socknen eller kommunensom registerområdesenhet. Kostnaderna kommer vi till vid behandlingen av deföljande betänkandena på dagordningen. Kostnaderna är i och för sigaktningsvärda, men de kan såvitt jag förstår inte ha någon betydelse i dettasammanhang. vill jag, herr talman, tacka civilutskottet -jag glömde visst bort det tidigare för att det såväl som hartagit mycket seriöst på dessa frågor och ordenthgt genomarbetat problemen. 7 protokoll 1973. tvivel omatt anläggningen nu ser helt annorlunda ut än den gjorde innan vi motionärerbörjade rya om dessa saker. () kort genmäle: Jag berörde inte i mitt anförandekostnadsaspekterna när det gäller denna sak. Den frågan återkommer i denfortsatta debatten. kräver en prövning även av kostnaderna idetta sammanhang och av vilken teknik man slutgiltigt skall stanna inför. Jagvill då bara säga att det pågår en försöksverksamhet varvidkostnadsfrågorna är under fortsatt prövning. När den prövningen är genomfördåterkommer frågan om den fortsatta utbyggnaden till - det har viförutsatt i civilutskottet - och får då ta ställning till vilkenteknik man skall satsa på. Till dess får väl ge sig till tåls,vad kostnaderna beträffar. () kort genmäle: Jag konstaterar att jag inte fick något svarpå frågan, varför det skulle bli dyrare att behålla socknen somregisterområdesenhet än att gå över till kommunen. HerrTORWALD(c): Jag tänker inte ge mig in på att argumenteraför att ortnamn o. d. skall bevaras. Jag ansluter mig där helt tUl vad herrSvanström sagt. Jag ansluter mig också till hans yrkande. Jag har begärt ordetnärmast för att något kommentera den situation som är för handen exempelvis imin egen hemsocken, socknen Bergum inom . I interpellationssvaret sägs det: "Alla förslagunderställs , ortnamnsarkiven och fullmäktige irespektive kommun samt utställs för fastighetsägarnas granskning." Jagställer mig litet frågande inför den formuleringen, eftersom civilutskottet pås. 4 skriver: "Utskottet har dock inte övertygats om att utställandet avmer eller mindre preliminära förslag skulle tjäna det avsedda syftet och kandärför icke biträda förslaget." Med utgångspunkt i dessa två uttalandenmåste jag säga att jag inte blir på det klara med rättsläget. Är rättsläget detsom civilministern säger, dvs. att fastighetsägare och andra i förväg får redapå föreliggande förslag, eller är det som civilutskottet säger att det ansesöverflödigt att ställa ut förslagen? För min del tror jag tyvärr med denerfarenhet jag har från min egen hemkommun att civilutskottet har rätt i sinbedömning. För i presenterades 1968 ett generalplaneförslag, som bl.a. berörde Bergums socken, och i detta förekom på kartan namn som vi litetallmänt ställde oss fundersamma till men vars innebörd vi då inte närmarereflekterade över. Vi diskuterade främst generalplanens innehåll med avseendepå byggnation och annat. hade storvulna planer på att inomBergums församling placera bortåt 50 000 ä 75 000 människor - bor därknappt I 500! Det enda jag kritiserade var att planförfattarna som detyvärr gör ibland råkat felbenämna en fastighet som låg på södra sidan av ån;den hade fått namnet på en fastighet på norra sidan av ån. opponeradejag mig såsom "vän av ordning", men i övrigt diskuterade jag intenärmare detaljerna. När det gäller denna felbenämning har jag faktiskt fått enrättelse i de senare förslagen. För knappt en månad sedan fick jag plötsligt vid ettårsmöte med besked om att staden avsåg att användatidigare i generalplaneförslaget använda benämningar såsom traktnamn, Bergumssocken hade delats upp i tre stadsdelar som fått olika benämningar. Den enastadsdelen får behålla sockennamnet, men de båda övriga får helt nykonstrueradenamn som totalt saknar förankring i bygden det finns över huvud taget ingafastigheter som har dessa namn. Mig veterligt har inte heller någonfastighetsägare jag är själv fastighetsägare där underrättats om att manumgås med dessa planer. Såvitt jag vet lyder inte under lantmäteriet, ochdet är möjligt att de större städerna har egna bestämmelser. Men kan detta i såfall frita dem från att underrätta berörda fastighetsägare och andra om deändringar som är på gång? Jag vore tacksam om jag kunde få ett besked av utskottetsordförande, huruvida utskottets mening är att det skall gå till på det sätt somcivilministern sagt i sitt svar, dvs, att man innan nya benämningar påfastigheter definitivt fastställs skall ge fastighetsägarna tillfälle attgranska dessa. Kan vi, om sä är fallet, räkna med att dessa bestämmelser kommeratt gälla även för Bergum? I har dessa nya bestämmelser förfastighetsregistrering ännu inte börjat gälla. R iktlinjer för fastig-h e tsregisterrefor-men () kort genmäle: Jag kan lugna med att detalldeles säkert kommer att ske i Bergum hksom på andra håll. För närvarandepågår en försöksverksamhet bara i län, men meningen är att försöksverksamheteni etapp 1 skall utsträckas. Om den saken är meningarna delade, och voteringen idetta ärende kommer väl att fälla utslaget i frågan om hur långt man skall gåvidare. Sedan skall försöksverksamheten övergå i etapp 2, Defarhågor som har tror jag är helt obefogade. Jag kan tala om vad som händer iUppsala län . Där har man kommit så pass långt att en utställningägt rum i Bro kommun. Utställningen var kungjord och tillgänglig förallmänheten. Trots alla de påstötningar som gjorts i olika sammanhang meduppmaningar till allmänheten att komma dit, infann sig, har det sagts mig, tvåpersoner som ville ta del av materialet. 1 praktiken visar det sig attallmänheten inte är så oroad inför det nya systemet som man skulle kunna tro avvad som skrivs i tidningar och kommer till uttryck här i debatten. HerrTORWALD (c) kort genmäle: Jag vill bara komplettera min fråga. Det skulle alltså innebära, om jag har förstått herrGrebäck rätt, att kommuns egna planmyndigheter inte egenhändigt nu iförväg, innan fastighetsregistreringsbestämmelserna kommer, kan tillverka egnafastighetsbenämningar. Är det rätt uppfatlat? HerrGREBÄCK (c) kort genmäle: Jag kan upplysa om att jag förutsätter kommer att gå till väga precis på samma sätt i som man gjort iUppsala. Innan man fastställer några namn, kommer de att underställas samarbetsgruppen,som består av representanter för , ortnamnsarkivet jagvet inte om det finns något arkiv i och lantmäteriet. i det sammanhanget att fä tillfälle att framföra sina synpunkter på denamn, som berör honom själv, innan de fastställes. HerrANNERÅS (fp): Jag skall be att i korthet få redogöra förmin inställning till detta betänkande. Enligt riksdagsbeslut skall som bekantfastighetsregistret vara enhetligt för hela landet, och ett enhetligtbeteckningssystem skall genomföras. Kommun skall vara registerområde, och varjefastighet skall utgöra en registerenhet, som tillhör ett visst registerområdevilket kallas trakt. Indelningen i trakter skall grundas på en indelning istadsdelar, socknar, byar eller därmed jämförliga områden. Ätt märka idirektiven är att innan beslut om traktnamn och traktindelning meddelas vidbeteckningsrevision eller när stadsregister eller nytt fastighetsregisterläggs upp, så skall fastighetsägare genom kungörelse i tidning eller på annatlämpligt sätt beredas tillfälle att ta del av upprättat förslag till traktnamnoch traktindelning, varvid har att yttra sig över erinringar motförslaget. Fastighetsregisterreformen har åstadkommit en livligdebatt med deltagande av press och olika organisationer, där förklarligt nog oro har givits till känna för att många ortnamn skall försvinna. Därför ärdet angeläget att beteckningsbyten, som måste förknippas med registerreformen,reduceras tUl vad som är oundgängligen nödvändigt. behandlade denna fråga , och utskottet gjorde då bedömningar, som påverkat behandlingen avdessa frågor, och påpekade att alla möjligheter bör tas till vara för attbevara de gamla gårds- och sockennamnen. Det noterades bl. a. att ifastighetsregistret antecknas även församling och kyrkobokföringsdistrikt.Därigenom kommer många sockennamn att bevaras. Vid riksdagsbehandling blev riksantikvarieämbetetpå civilutskottets initiativ i tillfälle att för utskottet framläggakulturhistoriska synpunkter på fastighetsregisterreformen. Vid det tillfälletöverlämnades också en promemoria, vari kortfattat redogjordes för ortnamnenskulturhistoriska värde och fastighetsregisterreformens konsekvenser för dessa.I utskottets skrivning fanns uttryck för förståelse för de av ämbetet framfördakulturhistoriska synpunkterna, och utskottet tog också initiativ tillöverläggningar mellan lantmäteristyrelsen och i syfteatt säkra en sådan tillämpning av gällande föreskrifter, att de hittillsvarandebeteckningsnamnen skulle kunna bevaras i större utsträckning än vad somframgick av då föreliggande förslag. Med anledning av detta utskottets ställningstagande harriksantikvarieämbetet ansett sig ålagt att utföra en fortlöpandekulturhistorisk granskning av föreliggande förslag till traktnamn ochtraktindelning. En överenskommelse om arbetsgången vid denna granskning harockså träffats med lantmäteristyrelsen. Angeläget är givetvis att alla möjligheter tas till varaför att bevara de kulturvärden som ligger i de gamla gårds- och sockennamnen.Vid behandlingen av ärendet i utskottet i är har redogörelser lämnats avrepresentanter för berörda myndigheter. Jag har funnit att det tycks föreliggagod samverkan mellan lantmäteristyrelsen, ochortnamnsarkivet. Detta bör ge goda möjligheter till att bevaka dekulturhistoriska intressena och därmed också dämpa den oro som föreligger föratt många ortnamn skall försvinna. Jag ber med detta, herr talman, att få yrka bifall tillföreliggande betänkande. R iktlinjer för fastighetsregisterreformen i (fp): Bara ett par ord! Jag har ett förflutet idetta ärende. var jag motionär och framförde därvid förslag om attdenna reform skulle omprövas i enlighet med det förslag som framförs imotionen 958. Jag vill därför nu yrka bifall till den motionen. Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels rnotionen nr 958 av m. fl. i motsvarande del,och förklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Densom vill att kammaren bifaller civilutskottets hemställan i betänkandet nr 7punkten I röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit motionen nr 958 i motsvarande del. Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då begärderösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstning gavföljande resultat: Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels motionen nr 958 av m. fl. i motsvarande del,och förklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Anslag till , m. m. Den somvill att kammaren bifaller civilutskottets hemställan i betänkandet nr 7punkten 2 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej har kammarenbifallit motionen nr 958 i motsvarande del. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Utskottets hemställan bifölls. § 2 Anslag till , m. m. Föredrogs civilutskottets betänkanden: nr 8 i anledning av propositionen 1973:1 i vad avseranslag för /74 till jämtemotioner och nr 9 i anledning av propositionen 1973:13 med förslag tilllag om inskrivningsregister, m. m,, jämte motioner. betänkanden nr 8 och 9 debatteras i ettsammanhang och yrkanden beträffande båda dessa betänkanden framställes underden gemensamma överläggningen. Kungl, Maj:t hade i propositionen 1973:1 bilaga 4() föreslagit att tUl förfastighetsdata för /74 anvisa ett förslagsanslag av 13 790 000kronor. I dettasammanhang hade behandlats motionerna 1973:537 av (). 1973:879av () vari hemställts 1. att riksdagenskulle som sin mening uttala att fastighetsregisterreformens försöksverksamhetmed driftsystem 1 borde begränsas till län med start av formell driftden , varvid fastighets-och inskrivningsregistren i databanken blevofficiella och de registren upphörde att föras, 2. att riksdagenskulle som sin mening uttala att inga ytterligare Områden utöver länanslöts till eller förbereddes för anslutning till driftsystem 1 innanerfarenheter vunnits och utvärdering genomförts av den formella driften iUppsala, 1. att riksdagenhos Kungl. Maj:t skulle anhålla att av de medel somfriställts genom att och tills vidare inte omladesställdes till statskontorets och centralnämndens för fastighetsdata förfogandei samråd för en försöksverksamhet med utvärdering av regionalfastighetsdatabehandling enhgt riktlinjer i statskontorets tidigare åberopadeyttrande, 2. att riksdagenskulle uttala att staten borde ersätta kommunala merutgifter för de kommunersom berördes av driftsystem 1, 3. att riksdagenskulle besluta att i skrivelse till Kungl. Maj :t begära en översyn av demöjligheter som fanns att rationaHsera verksamheten inom de fastighetsdomstolarsom inte anslöts till ADB-system, 4. att riksdagenskulle besluta att i skrivelse till Kungl. Maj:t begära att lantmäteristyrelsenövertog ansvaret för koordinatsättningsfrågorna, samt 5. att riksdagenskulle besluta att i skrivelse tiU Kungl. Maj:t begära en utredning angåendefrågor om fastighetsregisterreformens huvudmannaskap, innefattande även fråganom sammanslagning av med statenslantmäteriverk. Anslag till , m. m. 1973:958 av m. (c, s, fp, m, vpk) vari såvitt nu var i fråga hemställts att hosKungl. Maj:t skulle anhålla om en omprövnmg av fastighetsregisterreformen ienlighet med i motionen framförda förslag, såvitt avsåg prövning av möjlighetenatt decentralisera fastighetsdata till ett antal regioner, 1973:1557 av m. fl. (c) samt 1973:1573av m. fl. (m, c, fp). 1. beträffandealternativa lösningar för driftsystem 2 att lämnade motionerna1973:958, i denna del, 1557 och 1573 utan ytterligare åtgärd, 2. beträffanderedovisning av kostnader m. m. att skulle avslå motionen 1973:537, 3. beträffandekommunala merutgifter att skulle avslå motionen 1973:879, yrkandet 4, 4. beträffandesättet för undersökningar av alternativa lösningar för driftsystem skulle avslå motionen 1973:879, yrkandet 3, och 958, i vad motioneninte behandlats i civilutskottets betänkande 1973:7 eller under 1 ovan, 5. beträffandeområden som skulle ingå i driftsystem 1 att skulle avslå motionen1973:879, yrkandena 1 och 2, 6. beträffandeviss rationahsering att skulle avslå motionen 1973:879, yrkandet 5, 7. beträffandeansvaret för koordinatregistreringen att skulle avslå motionen1973:879, yrkandet 6, 8. beträffandehuvudmannaskapet för fastighetsregisterreformen att skulle avslåmotionen 1973:879, yrkandet 7, Anslag till , m. m. 9. beträffande anslag att till Centralnämndenför fastighetsdata för /74 anvisade ett förslagsanslag av . Reservation hade avgivitsbeträffande områden som skuhe ingå i driftsystem I av herrar Grebäck (c) ochTobé (fp), fröken (), i (c) samt herrar Äkerfeldt(c). Annerås (fp) och () som ansett att utskottet under 5 bort hemställa, att i anledning av motionen 1973:879, yrkandena1 och 2, som sin mening gav Kungl. Maj:t thl känna vad reservanterna anfört. Maj:t hade i propositionen 1973:13(), föreslagit att anta vid propositionen fogadeförslag tUl 1. lagom ändring i jordabalken, 2. lag ominskrivningsregister, 3. lag om ändringi fastighetsbildningslagen (1970:988), 4. lag om ändringi lagen (1932:169) om uppläggande av nya fastighetsböcker för landet, 5. lag om ändringi lagen (1971:1037) om äganderättsutredning och legalisering. Lagförslaget om ändring i jordabalken hade föreslagitsträda i kraft . I detta sammanhang hade behandlats motionerna 1973:1584 av herrar () och () varihemställts att vid sin behandling av Kungl. Maj :ts proposition nr 13beslutade att övergång till inskrivning i inskrivningsregister för vissinskrivningsmyndighets område eller del av sådant område i varje enskilt fallskulle underställas prövning samt 1973:1585av herrar () och (). 1. att riksdagenskulle avslå motionen 1973:1585, 2. att riksdagenmed avslag å motionen 1973:1584 skulle anta vid propositionen 1973:13 fogat förslagtill lag om ändring i jordabalken, 3. att riksdagenskulle anta vid propositionen 1973:13 fogade förslag tiU 1. lag om inskrivningsregister, 2. lag om ändring ifastighetsbildningslagen (1970:988), 3. lag om ändringi lagen (1932:169) om uppläggande av nya fastighetsböcker för landet, 4. lag om ändringi lagen (1971:1037) om äganderättsutredning och legalisering. Reservation hade avgivits av herrarGrebäck (c) och Tobé (fp), fröken (), i (c) samtherrar Äkerfeldt (c). Annerås (fp) och () som - under förutsättningav bifall till den vid civilutskottets betänkande 1973:8 fogade reservationen -ansett att utskottet under 2 bort hemställa. att med bifall till motionen 1973:1584 och medförklaring att Kungl. Maj:ts förslag inte kunnat oförändrat antas för sin delskulle anta förslag till lag om ändring i jordabalken med ikraftträdandebestämmelserav den lydelse som reservanterna föreslagit, innebärande att lagförslagetskulle träda i kraft den 1 juh 1974 beträffande län och kommun avGävleborgs län. betänkande nr 8 gäller anslagtill (), och civilutskottets betänkande nr9 behandlar propositionen 13 med förslag till lag om inskrivningsregister. Debåda betänkandena har sammanhang med varandra. Anslaget till CFD finns ijustitiedepartementets del av statsverkspropositionen. I denna beskrivs CFD:sframtidsplaner. Efter försöksverksamheten i län avser man att införaett driftsystem med rättskraft, det s. k. driftsystem 1. I sitt förslag om tillämpning av detta har CFD tagit uppatt man önskar införa driftsystem 1 för län, för kommun, för Stockholmslän, för delar av och för delar av . I anslutning till CFD;s förslag anför departementschefenatt driftsystem I bör byggas ut i etapper med början i län den 1 juli1974 samt att det bör ankomma på Kungl. Maj:t att besluta om vilka områdendriftsystem 1 skall omfatta i övrigt. Denna mening i statsverkspropositionen följs upp iproposition 13 om inskrivningsregister. Där föreslås en ny paragraf ijordabalken - en följdändring alltså - nämligen 24 § i 19 kap. Enligt den kanKungl. Maj:t bestämma för vilka områden inskrivningsregister skall föras istället för fastighetsbok eller tomträttsbok. ledamöter från , ochmoderata samlingspartiet vill gå försiktigt fram med utökning avfastighetsregister och inskrivningsregister vid reformens genomförande.Visserligen kostar det pengar att utöka driftsystemet till nya områden, ochriksdagen kan alltså genom årlig prövning av anslagsäskandena i någon måndirigera utvecklingen. Vi anser dock saken så viktig och kostnadsunderlaget såosäkert att vi inte kan la ansvaret för att utöka driftsystemets omfattning påsätt som här föreslås i propositionerna. Särskilt oroliga är vi för att utöka driflsystemet tillalla våra tre storstadsområden. Det lär inte bli lätt att ändra på riktlinjernaför ett bebådat driftsystem 2 sedan så stor del av landets fastighetsbeståndintagits i driftsystem 1. Det har upplysts att län och de trestorstadsområdena och kommun tillsammans innefattar mer än en tredjedelav rikets fastighetsbestånd. Har man bundit sig för så stor del, har mansvårigheter att övergå till ett annat system. Det har varit många föredragningar i utskottet frånjustitiedepartementet, , , lantmäteristyrelsen,statskontoret och kanske några fler det är svårt att komma ihåg alla. Avföredragningarna förstår vi att regeringen själv känner osäkerhet i dennafråga. Anslag till , m. m. Anslag till , m. m. dedepartement det är flera involverade har satt igång utredning om detframtida registersystemet, låt mig kaDa det fastighetsdatabanken, detbeteckningssätt som ofta används. I statsverkspropositionen redovisas också att ävenalternativa lösningar skall prövas. Som skäl anger man att bl. a. den snabbatekniska utvecklingen ger anledning därtill. En alternativ lösning är att frångå det tidigareriksdagsbeslutet om att registret skall förläggas till en centraldataanläggning. Just på den punkten har framförts kritikfrån många håll. Många sakförståndiga på dataområdet försäkrar att det finnsstora fördelar med regional databehandhng. Man får in uppgifterna regionalt ochlokalt och de som behöver använda registret är också placerade regionalt ochlokalt. Frågan om en central anläggning eller flera regionala kan alltsåbehandlas och diskuteras ur strängt dalateknisk synpunkt. Men vi har ocksåsäkerhetskravet att beakta, liksom kostnadsaspekten för genomförandet. I samband med utskottsbehandhngen fick vi uppgifter om attdet finns en betydlig överkapacitet hos de datasystem som ärregionalt knutna till flertalet länsstyrelser. fick vi reda på attprogrammering och datautrustning inom länsstyrelsernas system och CFD:s systemär så olika att betydande svårigheter föreligger att snabbt få till stånd enintegrering mellan systemen. Då menar vi att det verkligen är angeläget attinte utvidga driftsystem 1 så långt att en samköming med länsstyrelsernassystem blir svår att åstadkomma, om en sådan rent organisatoriskt och ekonomisktbefinns möjlig. Länsstyrelsernas dataregister innehåller uppgifter ombefolkning men även om fastigheter och dessas taxeringsvärden. Det har varitmeningenatt länsstyrelsernas register skall tillhandahålla basdata för deserviceuppgifter inom samhällsplaneringen som länsstyrelserna har. Ensvårighet vid samordning föreligger naturligtvis genom att länsstyrelserna hörtill , medan deras dataregister tycks lyda underfinansdepartementet via riksskattever-ket, och CFD lyder under justitiedepartementet.Det kan som bekant ibland vara svårt nog att överbrygga verkliga ellerinbillade avstånd mellan olika departement. Vi i civilutskottet har här gjort den insatsen att visammanfört parterna. Det borde vara skäl att fortsätta med de kontakterna. Ivarje faU lär väl vara uppmärksamt på att överkapacitetinom det egna departementet utnyttjas. Den överkapaciteten gäller enligtuppgift både maskiner och datautbildad personal. allmännasamordnande uppgifter inom kanslihuset kan måhända medföra att andradepartement får svårigheter att hävda sig vid uppgörandet av statsbudgeten förföljande budgetår.