prot · FW09111 · 1973-12-31 00:00:00 — a. ett par länsstyrelseroch , som har antytt lämpligheten av attregeringsbildningen kan ske med statschefens medverkan. Över huvud taget harflera remissinstanser varit kritiska när det gäller grundlagberedningensförslag till lösning av frågorna om statschefens ställning och uppgifter. Detförtjänar att anföras vad bl. a. regeringsrättens ledamöter har yttrat;"Den statschefen av grundlagberedningen tillmätta rollen som symbol förriket låter sig svårligen genomföra, om denne nära nog fuUständigt skiljes frånriksstyrelsen. Efter mönster frän exempelvis och bör statschefenformellt medverka i vissa statshandlingar, t. ex. vid utnämning av regering,vid promulgation av lagar och förordningar, vid ingående av överenskommelsermed främmande makter, vid meddelande av nåd och i utnämningsfrågor somankommer på regeringen." Professor har i en artikel kallad "1974års regeringsform?" gett synpunkter i den här frågan och bl. a. påpekatatt åtskUliga av en monarks funktioner utöver dem som propositionen föreslårkan väl förenas med ett parlamentariskt system. Han säger: "I alla nufungerande europeiska monarkier är parlamentarismen fast rotad. I dem allafattar ändå monarken även om han är maktlös, i större eller mindre omfattningbeslut i regeringsärenden och i dem alla har han centrala funktioner vidregeringsbildningen." Enligt min mening hade det varit önskvärt attlåta statschefen spela en formell roll vid regeringsbildningen, och jag hardärför velat ge uttryck för dessa synpunkter. Eftersom frågan ingår i denöverenskommelse som har träffats mellan partierna skall jag inte ställa någotyrkande i denna del. När det gäUer undertecknandet av expeditioner m. m. finnsdet däremot, som jag nämnt, en reservation, nr 16, tUl vilken jag yrkarbifall. Ny regeringsform och ny riksdagsordning m. m. Idetta anförande instämde (). HerrBERGQVIST (s); Det är ett gott betyg åt den svenskademokratin att man på aUa håll ivrar för att skydda de fri- och rättigheter sommedborgarna uppnått. Genom regeringens förslag får de politiska fri-och rättigheterna ett starkt skydd, och arbetet förs vidare genom denföreslagna utredningen. Det är emellertid viktigt att man vid sådana härtillfällen slår fast att demokratin inte bara är grundläggande pohtiskarättigheter; den har också ett socialt innehåU. Den måste ha kraft att klaramänniskornas problem - arbete, försörjning och trygghet. Den måste kunna ge sigi kast med framtidsfrågorna. Därför måste den politiska demokratin följas uppmed den ekonomiska demokratin. Hela samhällsordningen bör präglas av demokratinsideal. Därför är det också viktigt att vi inte skapar oklarheter när vi griperin och reglerar fri- och rättigheterna. Vad hade det inneburit om vi hade haft en utförliggrundlagsreglering av föreningsfriheten inklusive arbetsrättsfrågorna byggd pådet Ny regeringsform och ny riksdagsordning m. m. Såvitt jag förstår skulle det ha behövts två beslut medmellanliggande val för att vidga förhandlingsrätten och för att avskaffa § 32.Reformarbetet i arbetslivet skulle alltså ha bromsats upp genom en utförliggrundlagsreglering, byggd på vad man tidigare uppnätt. Här har talats om tryckfriheten och rätten att ta del avallmänna handlingar. För att reglera fri- och rättigheterna bara i dessaavseenden har det behövts en särskUd grundlag med omkring 120 paragrafer plussekretesslag och en mängd sekretessbestämmelser. Det är värdefullt att vi regleringen, men vad hände när en stark opinion vUle förbjuda reklam förtobak och alkohol? Jo, först uppstod en diskussion om huruvida reklamförbudetvar förenhgt med tryckfrihetsförordningen. Efter hand utkristalliserades denuppfattningen att man fick tänka sig att ändra tryckfrihetsförordningen för attmöjliggöra ett reklamförbud. Sedan vidtog utredning, och -vi har som vUandeantagit ett förslag om att ändra tryckfrihetsförordningen och -vi skall ta detslutgUtiga beslutet efter valet. Dessutom skaU en särskUd lag skapas. Genom att denna fråga var reglerad i grundlag komvärdefull tid att gä förlorad i det här fallet. är detta en liten fråga, ochkonsekvensen i detta avseende väger naturligtvis mycket lättare än det värdesom ligger i att vi har kunnat garantera tryckfriheten och rätten att ta del avallmänna handlingar på ett sätt som är unikt i världen. Jag tar bara fram dettaexempel för att understryka att om vi skall föra in i grundlagen även relativtokontroversiella konventionstexter så är det viktigt att vi har gått igenom demnoga lagtekniskt och på annat sätt - innan vi beslutar. kommer utredningenatt kunna göra allt detta, och det hälsar jag med tUlfredsställelse. Det har talats om utlandssvenskarnas rösträtt. Det är enfråga där de borgerliga vill hoppa över en utredning som pågår. När argumenterade i den frågan sade han att många utlandssvenskar ärytterligt representativa, de tar del av samhällsarbetet mer än många andrasvenskar. Han använde det som ett argument för att gå in på det här stadiet. Menvar det inte litet olyckligt att använda just den typen av argument? Det ärklart att det finns samhällsmedvetna utlandssvenskar, men om någonting blev enbesvikelse sä var det väl just valdeltagandet bland utlandssvenskarna närreformen med femårsgräns genomfördes. Man räknade med att ungefär 1 5 000personer skulle kunna rösta. Det blev inte mer än 1 1968, och vid sistavalet sjönk siffran till 1 720. De här siffrorna som visar pä ett kanske tioprocentigtvaldeltagande innebär naturligtvis inte att man skall dra slutsatsen att manbör låta bh att utvidga rösträtten, men det kanske visar att inte var så stark just på den här punkten och att framför alltrösträtten bör ses i förhållande tUl möjligheten att utöva den och att det kanfinnas skäl att avvakta den valtekniska utredningens arbete innan mangrundlagsreglerar den frågan. Jag viU också säga något om ersättning i samband medexpropriation. Grundlagberedningens förslag innebar att ersättning skall utgåenligt lag. I propositionen framhöUs att gällande lag i vissa fall medgerianspråkstag-ande av mark utan kontant ersättning. rekommendationskaraktär.Nu har utskottet ändrat ordet "bör" till "skall", och detfinns alltså en formell skillnad mellan propositionen och utskottsbetänkandet.Jag vUl ändå hävda att med den motivtext som finns i utskottets skrivningkommer det i praktiken att bli samma resultat. Ersättning skall utgå. Dock behöverden inte utgå i kontant form. Den utgår enligt de grunder som bestäms i vanliglag. Paragrafen innebär inget hinder för t. ex. 70 § eller 113§ i byggnadslagen, inget hinder för s. k. delexpropriation. Den omfattar intebestämmelser i planlagstiftning eller naturvårds- och mUjövårdslagstift-ning ombegränsning i möjligheterna att använda fast egendom. Jag kan inte inse att denpå något sätt skall vara ett hinder för arbetet inom bygglagutredningen, som vihoppas skaU lägga fram framåtsyftande förslag ägnade att vidareutveckla bl. a.den progressiva markpolitik som har inletts. Från kommunisterna har man gjort stor affärav regeringsformens 10 kap. 5 §, där det stadgas att beslutanderätt i begränsadomfattning kan överlåtas till mellanfolklig organisation. Avgörandet kanantingen ske genom två beslut med mellanhggande val eUer medfem sjättedels majoritet. Jag har studerat denna paragraf och försökt vända ochvrida på den för att ärligt kunna avgöra om den är ett "hot mot demokratioch självbestämmande", som det sägs i en tidningsartikel av en vpk-man.Kommer den att användas för att smyga in i EEC? Kräver försvaret av dennationella självbestämmanderätten att paragrafen slopas? Jag håller i och för sig med om att vi skaU slå vakt omvår nationella suveränitet. Jag tror att det vore olyckligt om vi engageradeoss i en ekonomisk union med EEC-staterna, och jag kan i och för sig förstå hyser en allmän misstro mot paragrafen mot bakgrund av att det talades om EEC- eller som vi nu säger - när den infördes. Men en av vinsterna med den konstruktion som föreslås ärju att den mellanfolkliga organisationen inte bin grundlagsfäst. Enbefogenhetsöverlåtelse kan återkallas genom ett enda beslut med vanligmajoritet. Jag skulle faktiskt vilja säga att denna paragraf kan användas föratt hävda vår suveränitet. Vi upplever en kraftig tillväxt av demultinationella företagen. De kommer att bli mycket betydelsefulla maktfaktorerunder . Det är nödvändigt att fackföreningsrörelsen utvecklarsamarbete över gränserna på ett helt annat sätt än , och det är ocksånödvändigt att regeringarna utvecklar ett samarbete för att kontroUera dessaföretag, för att beskatta dem effektivare och för att allmänt skapa bättreförutsättningar för det fackliga internationella samarbetet. Det är inteotänkbart att den här paragrafen kan bli aktueU i ett sådant sammanhang. Vi har ett representativt system. Varje riksdagsman ärvald av folket. Folket i val kan också utkräva ansvar för de beslut som devalda ombuden fattar. Jag har inte kunnat se att det egentligen finns något fogför de mycket starka ord som har riktats från vpk-håll mot utformningen av denhär paragrafen. Den är fullt förenlig med demokrati, och den har faktisktbeslutats i demokratisk ordning med mellanliggande val på det sätt som manvanligen fattar grundlagsbeslut. Ny regeringsform och ny riksdagsordning m. m. 11 protokoll 1973. A regeringsform och ny riksdagsordning m. m. HerrWERNER i (m) kort genmäle: Vad beträffar utlandssvenskarnas rösträtt tyckteherr att det var ett svagt argument jag framförde, när jag nämnde attåtskiUiga svenskar där ute är synnerhgen representativa för vårt land inomhandel, industri, biståndsarbete osv. - och tar mer del i svensk politik ochsvenskt samhällsarbete än många hemmasvenskar. Jag tycker inte att det är ettsvagt argument. Det rör sig kanske om en begränsad grupp, men det är väl ändåbeklagligt, , att människor som arbetar intensivt för Sverigeutom landets gränser inte skall ha möjlighet att påverka politiken här hemma. nämnde också att valdeltagandet hade variten besvikelse. Det är väl ett dåligt argument för synpunkter.Det är ju en principfråga det gäller, och den har inte alls med valdeltagandetatt göra. Att det inte blev så stort valdeltagande 1970 har också sina orsaker.Det gavs en bristande information den gången, och jag tror ocksä att den nurådande femärsgränsen avstängde åtskilliga utlandssvenskar från att delta ivalet. Det är därför vi går fram med nya krav i den här frågan. () kort genmäle; Jag vill erinra i ombakgrunden. Efter ett yttrande av att en förutsättningslös prövning borde ske av möjligheterna attvidga rösträtten för utlandssvenskar. Så sent som talades det i denborgerliga reservationen faktiskt om att man, även om man i princip hade sinuppfattning klar, borde avvakta resultatet av pågående utredningsarbete. Det ärbakgrunden till mitt allmänna resonemang. Synpunkten i fråga om det låga valdeltagandet var ju, somjag framhöll i mitt anförande, inte ett argument i principfrågan men väl eninvändning mot resonemang om att de här personerna är så representativaoch engagerade i samhällsarbete att det utgör ett skäl för att grundlagsreglerafrågan . Jag tycker det är rimligt att man då erinrar om valdeltagandet i denhär gruppen. i (m) kort genmäle: Jag är helt medveten omatt det är mycket som kan behöva utredas i den här frågan om utlandssvenskarnasrösträtt, men själva principen borde kunna inskrivas i regeringsformen redannu. HerrBERGQVIST (s) kort genmäle; Jag tycker att man ändå på borgerligt håUformulerade sig på ett relativt tiUfredsställande sätt i reservationen , när man sade: "Även om skälen för en på detta sätt utvidgad rösträtt sålunda kvarstår, anser vi dock att i avvaktan på resultaten av pågående utredningsarbete-- ." Vid det tiUfället var man alltså beredd att avvaktapågående utredningsarbete. är man färdig att reglera den härfrågan i grundlagen. HerrSJÖHOLM (fp): Det skuUe naturhgtvis vara oändligt mycket attsäga i denna för den svenska demokratins framtid så viktiga debatt, men vid dethär laget har väl det mesta redan sagts, mer eller mindre vältaligt. Jag skall bara ta upp två punkter. Den ena gäller riksdagensarbetsformer. Jag tror inte att jag inför den här församlingen behöver närmaremotivera att de behöver ändras. Varje förändring måste, höll jag på att säga,bli till det bättre. Den motion som jag har lämnat innehållerett par förslag, litet löst skisserade bara. Man skulle kunna tänka sig enallmän motionstid för att shppa anhopningen i aprU och maj, och viskulle kunna pröva att ha manuskriptfria överläggningar. Man blir nästan räddibland när nr 12 och 13 pä talarlistan börjar redogöra för ämnets beskaffenhetfast redan en mängd talare har diskuterat det. Det märkliga är att talmännenofta uttrycker sympatier för det här förslaget med manuskriptfria överläggningar åtminstone när de avgår. Det är klart att de måste lida mer än några andra avatt höra på det ganska träaktiga uppläsandet av manuskript. I motionen ingick också att man skuUe minska antaletledamöter till 175. Som påpekade får vi ju ipraktiken 20 ledamöter tUl nu när statsråden inte skall vara riksdagsledamöterlängre. Förslaget med 299 är inget radikalt grepp det kommer inte att märkasmycket skUlnad men med 175 skulle skillnaden otvivelaktigt märkas. Det kan juinte vara meningen att vi skall sitta i denna kammare dag och natt utanmöjligheter att träffa de människor utanför det här huset vilkas ärenden vi ärvalda att gå. I förslaget om 175 ledamöter finns det en inbyggd extrafördel, enligt min personliga mening, och det är att det skulle tvinga trepartier samman. , och liberalt sinnade moderater skulle dåbh tvingade att slå sig samman för att över huvud taget få mandat i en delvalkretsar. Det är alltså idé om ett tvåpartisystem som manpå ett relativt elegant sätt skulle kunna förverkliga. Jag tror att det skullevara till demokratins säkra gagn om vi hade ett tvåpartisystem i det härlandet, och så skulle vi få vettiga arbetsformer i . är det ett alltför bra förslag för att ha någon utsiktatt vinna framgång, och jag skaU därför yrka bifall till reservationen 11, somalltså innebär 299 ledamöter. Det är i alla fall ett steg i rätt riktning. Detta med kollektivanslutning har jag redan berört litet,eftersom provocerade mig tidigare. Sedan jag kom tiU riksdagen1965 har jag , tror jag, motionerat i detta ärende. Mestadels har detinneburit att vi skulle ha förbud mot kollektivanslutning både till politisktparti och tiU religiöst samfund - det tycker jag är helt logiskt och riktigt.TUl i vill jag säga att jag finner det litetegendomligt, när vpk gillar idén att man skall vara konsekvent och ha ettförbud för bägge delarna, att detta inte har yttrat sig i att vpk har röstatför mina yrkanden , trots att de har innehåUit båda dessaingredienser. Det verkar något inkonsekvent. och jag diskuterade detta tidigare, och jag stäUde till Ny regeringsform och ny riksdagsordning m. rn. Ny regeringsform och ny riksdagsordning m. m. herrHenningsson ett antal frågor som icke besvarades. I sitt senaste inlägg sadeherr att det här väl inte är så farligt. Om det är någon som vetatt en avdelning skall ha möte och detta kommer upp, så kan han ju gå dit ochse till att han inte blir medlem. Det är fantastiskt att man skall gå till ettmöte, inte för att man vill bli medlem utan för att man skall sUppa att blimedlem. Det kan ju hända att man får springa runt hela veckan till olikasammanslutningar där man inte vill vara med för att man inte skall bli medlem ien hel massa organisationer. Det är faktiskt en ganska egendomlig ordning. Jag frågar : Vad är det förfel på ett system som lämnar åt den enskUde att själv besluta om han vUl varamedlem i ett politiskt parti och i så fall vilket? Det är väl ändå det normalai ett demokratiskt land. Och en annan fråga; Hur kan det komma sig attLO-organet är motståndare till kollektivanslutningen? Om herrHenningsson som enda motiv från vår sida kan se att vi skulle vara negativtinställda mot fackföreningsrörelsen, så kan väl ändå inte LO-organet vara det,. Sedan är det alldeles självklart att liberalt sinnademänniskor är motståndare till kollektivanslutningen. Den är en skamfläck i ettdemokratiskt land det är det rätta uttrycket - och den borde vi tvätta bortsnarast möjligt. Men mina partivänner i och mittenbröderna icentern vill ändå inte vara med om att i grundlagen skriva in denna garanti förden enskildes rätt att själv få bestämma, och det tycker jag faktiskt är litetegendomhgt. Man säger i reservationen 10 från och :"Individens rätt att fritt och självständigt välja politiskt parti ärgrundläggande för demokratin." Det är helt korrekt precis så är det. Mendå frågar jag varför man inte skall föra in det som är "grundläggande fördemokratin" i en demokratisk grundlag. Det skuUe ha sin givna plats där.Jag tycker det är exakt vad en grundlag skulle kunna innehålla en rättighet,en garanti för den enskilde att inte andra människor springer omkring ochansluter honom tUl organisationer som han inte önskar vara med i. Det passar mycket bra i en grundlag, och därför, frutalman, yrkar jag bifall tin reservationen 9, där det framställs ett yrkande omatt man skall föra in detta i grundlagen. Om det förslaget faller, vilket dettyvärr sannolikt gör, kommer jag naturligtvis att i andra omgången rösta förreservationen 10, som avgivits av och ledamöter. HerrHENNINGSSON (s) kort genmäle: Jag råkar vara mycket väl bekant med herrSjöholm tUlbaka. Men jag mår faktiskt illa varje gång hanförsöker uppträda som en demokratisk renlärighetsapostel. Jag skall inte gålängre i detta sammanhang. Jag vUl direkt säga att det är inget fel aUs om var och ensjälv bestämmer. Men det är väl heller inget fel om var och en som är medlem aven organisation i kallelsen får besked om vad som skall äga rum på det bestämdamötet. Har han då intresse för sin organisation, så kan han där yttra sig. Merbesvär är det inte. VUl han inte gå på mötet kan han ta telefonluren och ringatUl sin organisation och säga ifrån. det hellerkan han skriva dit, och har han skrivit en gäng är han därmed fri tills han gerett annat besked. Jag tycker att de som tUlhör en organisation skall vara såpass intresserade av den och dess verksamhet att de följer med vad som händeroch sker. Sedan vill jag gärna säga att jag är ganska övertygad omatt den redaktör som här åberopats och som yttrat sig om detta aldrig i sitt livhar deltagit i ett fackföreningsmöte av den typ som det här är fråga om,nämligen inom de LO-anslutna fackföreningarna. Att sådana personer kan ha idéersom är helt annorlunda än de synpunkter som verkligen gäller problematiken rårjag inte för, och jag tUImäter inte deras uttalanden något större värde, för dekänner inte tiU förhållandena. () kort genmäle: Om mår illa eller herrHenningsson mår bra tycker jag kanske inte är särskilt viktigt för kammaren atterfara. Men jag kan förstå att känner sig illa berörd i detdebattläge han befinner sig i och där han nu tvingas krångla sig ur frågornautan att besvara dem. har inte svarat på frågan om hur hangillar anslutningen tiU statskyrkan att man föds in i statskyrkan och alltsåmåste begära sitt utträde ur någonting som man aldrig har begärt sitt inträdei. Det är på samma sätt där som med kollektivanslutning till ett parti. Sedan mönstrar ut LO:s egen tidning denbegriper inte det här. begriper det men inte LO, inte . De ledare i den här frågan som står i , herrHenningsson, är naturligtvis auktoritativa de är alltså ett uttryck för vadLO tycker eller rättare för vad detta tycker i detta fall. Och jaghar frågat om han tror att det är någon sorts antipati motfackföreningsrörelsen som företräder. säger det är alldeles underbart attden som har intresse för sin avdelning går naturligtvis dit och ser till atthan inte blir medlem. Ja visst - men den som är helt ointresserad blir såledesmedlem! Det är precis sä det är. Den som är fullständigt ointresserad av attkomma med i det socialdemokratiska partiet kommer med just på grund av sittointresse. Där har väl giUrat en fälla åt sig självsom han nu befinner sig i. Ny regeringsform och ny riksdagsordning m. m. () kort genmäle: Jag vidhåller lika bestämt att jag inte tarnågot intryck av om en redaktör i eller nägon annan tidning har enannan uppfattning än jag själv. Jag framför min egen uppfattning, interedaktörens pä . Den friheten tar jag mig. Det finns många andra turer när det gäller hur manuppträder demokratiskt, och jag skulle mycket lätt kunna plocka fram exempel pådet, men det skaU jag avstå från att göra. A';' regeringsform och ny riksdagsordning m. m. I motionen 1879 har i Eskilstunaoch jag tagit upp frågan om skattefullmakter frän till regeringen. Vihar yrkat att skall ge till känna att frågan om beskattningsmaktensrent tekniska utformning kan komma att behöva ses över, efter det att den nuarbetande budgetutredningen lagt fram sitt betänkande . Det är enutredning som enligt sina direktiv skall föreslå förbättringar av teknisk naturför finans- och stabiliseringspolitiken i . Sedan gammalt gäller ju att "svenska folkets urgamlarätt att sig beskatta utövas av allena". och jaghar i vår motion framhållit att nägon ändring i det avseendet kan det enligtvår uppfattning inte bli frågan om. Vi vill föra denna diskussion utifrån deförutsättningarna. Vad Per och gjort gällande i dagensdebatt och vad som insinueras i reservationen 21 till konstitutionsutskottetsbetänkande är alltså helt enkelt inte sant. Många tror att vi i har en tekniskt sett högtutvecklad finanspolitik. Det var ju i som en modern finanspolitikbörjade att tillämpas, när socialdemokratin med Wigforsssom finansminister under en svår depression använde en underbalanserad budgetför att få fart på konjunkturerna. Wigforss' idéer är accepterade överhela världen och tiUämpas allmänt. Och eftersom vi var först på planborde vi ha hunnit utveckla en teknik att använda budgeten, att användafinanspolitiken, som är mer avancerad än tekniken i andra länder. Så är nu intealls fallet. Vid internationella jämförelser visar det sig att vårabeslutsregler i väsentliga avseenden försvårar en rationeU finanspolitik. OECDgenomförde en jämförande studie och analyserade tämligeningående förhåUandena i , , Tyska , ,, och . När det gällde beslutsreglernasutformning stannade OECD-utredarna vid att de svenska reglerna hörde till demsom sämst lämpade sig för en modern finanspolitik. Anledningen härtiU var de jämförelsevis långa tider somåtgår mellan det att ett förslag från regeringen offentliggörs, till dessattriksdagen kan slutgiltigt ta ställning. OECD-utredarna konstaterade attväsentliga spekulationsrörelser i ekonomin kan sättas i gäng, eftersom de somså önskar och har de ekonomiska resurserna just genom de långa beslutstidernages alla chanser att vidta lämpliga motåtgärder. Den nu sittande budgetutredningen har studeratförhållandena i , speciellt vad beträffar förändringari de indirekta skatterna. I vår motion har vi gjort en sammanfattning av dessastudier. Jag citerar ur motionen: "När omsättningsskatten infördes den 1januari 1960 tidigarelades ungefär 600 miljoner av den privata konsumtionen. "VUka var det som hade möjlighet att göra dessa tidigare inköp? "När sammaskatt höjdes från till , beräknar man attungefär 500 miljoner av konsumtionen tidigarelades. ------ .När beskattningen av bilar höjdes , ledde detta tUl enökning av de normala bilköpen med ." Vilka var det somhade resurser att lidigarelägga dessa köp? Var det låginkomsttagarna, de sämstställda i samhäUet? "Denna ökning torde till mycketstor del ha slagit på vår import-------- . För att på kort sikt dämpa ett redanför stort utflöde av valuta fick vi alltså tåla ett ännu störreutflöde! " Dessa svårigheter var vi i grundlagberedningen heltinförstådda med. I en specieU arbetsgrupp under tålmodigaordförandeskap utarbetades ett förslag till möjligheter för att geregeringen temporära rättigheter att förändra de indirekta skatternas höjd. Iarbetsgruppen ingick , och jag själv.