prot · FW09145 · 1973-12-31 00:00:00 — Företagensundersökningsplikt föreslås komma att omfatta undersökningar som behövs såsomunderlag för tillsynsverksamheten. Vad man i första hand skall undersöka är deutsläpp i luft eller vatten som sker, men undersökningarna skall också kunnagälla både storleken av utsläppen och utsläppens art och sammansättning. Ochdet är för resten inte bara själva utsläppen som skall kunna undersökas. Manskall också kunna kräva undersökning av på vad sätt och i vad mån omgivningen kringanläggningen påverkas av utsläppen. Det kan t. ex. förhålla sig så att en sjöpåverkas av utsläpp från flera olika industrier som ligger runt omkring sjön. Iså fall kan det vara lämpligt att göra en undersökning av alla de berördaföretagens verksamhet och sedan fördela kostnaderna på de olika företagen. I praxis brukar man redan nu i tillstånds- ochdispensärenden föreskriva att företagen skall svara för den kontroll som behövsav den miljöfariiga verksamheten. Den nya lagstiftningen får emellertid särskildbetydelse för sådana företag som ännu inte har varit föremål för någontillståndsprövning. När det gäller de företagen ger miljöskyddslagen intemyndigheterna tillräckliga möjligheter att få till stånd undersök- När det gäller företag för vilka tillståndsfrågan redanhar prövats kan jag peka på värdet av att myndigheterna får möjlighet attmeddela föreskrift om undersökningar genom utomstående expertis med särskildsakkunskap. På det sättet kan myndigheterna få i gång en opartisk värdering avhela verksamhetens miljöfarhghet. Det har sagts och det sägs för övrigt i reservationen 2till det aktuella utskottsbetänkandet - att den föreslagna lagregleringenskulle kunna bli tih men för samarbetet mellan företag och myndigheter. Jagtror inte att vi behöver riskera att få den effekten. Jag utgår från attföretagen är beredda att ta sin del av ansvaret. Vad vi föreslår är bara enutveckling av de princer som redan gäller för vår miljövård. Det var den ena frågan. Sedan skall jag gå över till denandra huvudfrågan i propositionen, nämligen den om igångsättningstillstånd. Denfrågan har på sätt och vis vållat den största uppmärksamheten här och föranlettatt utskottet har gått på en annan hnje än propositionen. Låt mig då först sägaatt både i propositionen och i den socialdemokratiska reservationen tillutskottets betänkande har mycket kraftigt betonats att självaprövningsskyldigheten är en mycket viktig del i miljöskyddslagstiftningen ochatt tanken ingalunda är att vi här skulle luckra upp systemet med förprövning. Förprövningsskyldigheten innebär att vissa fabriker intefår anläggas utan tillstånd eller dispens. Och därmed menas då att inga somhelst arbeten får påbörjas, alltså inte ens schaktning eller liknande för enfabriksbyggnad, innan prövningen har helt avslutats. har det emellertidvisat sig att detta hårda krav i praktiken har medfört vissa svårigheter. Jagsyftar då inte bara på svårigheter för företagen utan även på olägenheter församhället och för miljöskyddet. Det sammanhänger med att projekterings- ochbyggnadstiden för stora anläggningar kan uppgå till . Vi har velat lösadet problemet utan att släppa efter på kravet på förprövning. I propositionenär det väsentligt att frågan huruvida vissa arbeten skall få påbörjas prövas avsamma myndighet som avgör ärendet om tillstånd eller dispens. Innanigångsättningstillstånd får meddelas måste företagaren enligt propositioneninge en fullständig ansökan om tillstånd eller dispens. Vidare beredsmotstående intressen alltid tillfälle att yttra sig, i regel hos prövningsmyndighetenoch i undantagsfall i ett föregående lokaliseringsärende hos Kungl, Maj;t, Idet ögonblick då igångsättningsfrågan skall avgöras finns därför garantier föratt det på bordet ligger det material som behövs för att bedöma om man utanfara för miljöskyddsintressena kan ge ett igångsättningstillstånd fastän denfullständiga villkorsprövningen inte hinner avslutas . Ochrekvisiten för att ge igångsättningstillstånd är ingalunda flytande och kaninte läsas litet hur som helst där kan jag inte hålla med utande är sällsynt hårt och restriktivt skrivna. Det står i 17 a § följande: "Igångsättningstillstånd får ges endast om synnerliga skäl talar för det ochdet är uppenbart att tillstånd till verksamheten kommer att lämnas eller attundantag från skyldighet att söka tillstånd kommer att medges," Dels skalldet alltså föreligga synnerliga skäl över huvud taget för att man skallutnyttja igångsättningstillståndsmöjligheten, dels skall prövningsmyndighetenbedöma det som helt uppenbart att myndigheten i slutskedet av sin egenbehandling kommer att hitta fram till resultatet att handläggningen måstetillåtas. Propositionens förslag får givetvis, om det genomförs, sinstörsta betydelse när det gäller äldre anläggningar som behöver byggas om föratt tillgodose nutida miljövårdskrav. Detta kan vara värt att uppmärksamma, tyjust när det gäller ombyggnadsarbeten på äldre anläggningar kan uppskovet medarbetena mycket väl innebära att man förlänger en pågående miljöfarligverksamhet och miljöförstöringen och att den negativa miljöpåverkan får fortgåbetydligt längre än som skulle bh fallet om man har möjligheten att geigångsättningstillstånd. Sedan är det en annan sak att det utövermiljöskyddsintressena naturligtvis alltid kommer in andra intressen. Det kanmed hänsyn till sysselsättningen för bygden vara ett samhällsintresse, och detkan finnas andra skäl också, att utnyttja möjligheten att sätta i gång såtidigt som möjligt, när man ändå vet att det i slutfasen kommer att gestillstånd till anläggningen. När man läser förslaget i propositionen måste man helatiden ha klart för sig att det bara handlar om de fall då det på förhand äruppenbart att tillstånd till anläggningen kommer att beviljas. Jag tror att manmåste ha ett sådant förtroende för prövningsmyndigheten att man tilltror denatt kunna avgöra om det finns synnerhga skäl att ge igångsättningstillstånd, omdet är uppenbart att det inte finns några risker med att geigångsättningstillstånd. Men ett beslut om igångsättningstillstånd binder intei och för sig prövningsmyndigheten. Det är företagen som får begäraigångsättningstillstånd, och det är företagen som får stå risken, om deprovisoriska villkoren skulle komma att ändras eller skärpas på någon punkt.Den merkostnad som då uppkommer får företagen själva bära. Med anledning av en del inlägg som gjorts vill jag tillsist för säkerhets skull framhålla att ingen må få intrycket att vi kommer skyndandetill med denna proposition för att springa vissa företags ärenden,att vi är beredda att tumma litet på miljöskyddskraven för företagens skull.Bakom detta lagstiftningsinitiativ ligger en framställning från den centralatillsynsmyndigheten på miljöområdet, dvs, . i har funnit att det är ett miljöintresse och ettsamhällsintresse i övrigt att denna möjlighet att ge igångsättningstillståndinförs. Jag tror att de farhågor som vädrats av och andraär betydligt överdrivna, att inte säga obefogade, och att det vore till gagnäven för miljöintresset om godtog propositionen. FruANER(fp): Vi hade en gång här i landet enindustriminister som hette , Han svarade på en fråga avherr i Äkersberga, som ville veta om industriministern tyckte att detvar lämpligt att företag, i vilka staten var delägare, påbörjade anläggandet avindustri, för vilken tillstånd enligt miljöskyddslagen krävs, innan prövat ärendet. rade kortoch kärnfullt: "Svaret är självfallet nej," Jag skulle tycka att detvore bra om alla statsråd hade den åsikten. Statsrådet tog först upp frågan omutökad phkt för företagen att göra undersökningar och slutade med att säga attvi i motionen uttalat att det kanske kunde vara till men för samarbetet mellanföretag och myndigheter om man införde denna utökade möjlighet. Vi har nämntdet i motionen ,men mycket nyanserat. Det heter där: "Det skulle ocksåkunna inkräkta på det fortsatta förtroendefulla samarbetet mellan myndigheternaoch företagen om den uppfattningen blev rådande att det i huvudsak är fråga omett ökat kostnadsansvar för företagen även när det gäller uppgifter, vilkaskostnader anses böra bestridas av det allmänna, t. ex. den offentligatillsynen." Detta tycker jag är kärnfrågan: Skall det som man kan hänföratill den offentliga tillsynen bekostas av företagen? Statsrådet säger att mant. ex. bör kunna göra undersökningar i en sjö och fördela kostnaden pä deföretag som gör utsläpp i den. Men hur skall man göra med nedfallet från luftenav föroreningar som kommer från t. ex. ? Det är i hög gradsvavelutsläpp därifrån som påverkar våra vattendrag, och dem kan man inte kommaåt. Jag menar att det är att gå för långt att belasta deenskilda företagen för sådana verkningar som man inte har kunnat förutse ochsom inte angetts ingå i kontrollen som föreskrivits när de fått sin koncession. I den andra stora frågan går utskottsmajoriteten emot deni propositionen föreslagna 17a§. Om man skall tillämpa den berörda paragrafenmåste det bli fråga om ganska subjektiva bedömningar av vad som är"synnerliga skäl". Olika personer och olika domstolar kan göra olikabedömningar. Det är också svårt att avgöra vad som är "uppenbart".Det kan komma in faktorer efter hand som gör att det är så"uppenbart" att tillstånd kommer att lämnas. Om det nu bara är fråga om ett fätal fall, varför dä integå den andra vägen som förordats, nämhgen att se till att man i just de fäfallen får resurser för att snabbt slutföra koncessionsärendena och alltsåprioritera de känsUga fallen? HerrHANSSON i Skegrie (c): Statsrådet började sitt anförande medatt framhålla vilka stora framsteg som har gjorts på miljöskyddets område undersenare år. Det är riktigt att stora framsteg har gjorts, och det skall tacksamtnoteras. Men dessa stora framsteg har kunnat göras utan att man behövt göra nuföreslagna undantag från den grundregel som gäller i miljövårdshänseende. Vi har ett exempel på byggande där vi mycket strängttillämpar regeln att igångsättningstillstånd skall finnas. Många människor som bygger ett eget hem vill göragrundarbetena själva och kan göra det själva under sin semester, under sinfritid på lediga och eller vid annan tid. Men dessa människorfår inte ta ett enda spadtag till ett egethem förrän alla papper hgger påbordet och är klara. Sätter mani gång ändå riskerar man att låneärendet avskrivs, och man får bygga så gottman kan med de krediter man eventuellt kan skaffa sig. Det är märkligt att bestämmelserna skall vara så benhårdanär det gäller en byggenskap som i varje fall inte är miljöfarlig dvs. attbygga ett egethem. Men myndigheterna tycks vara rädda för att människor omigångsättning tilläts innan tillstånden är klara kan lägga grund och görasådana arbeten som påverkar husets utformning . Å ena sidan är man alltså mycket hård mot egnahemsbyggare,å andra sidan är man villig att göra betydande eftergifter i miljövårdshänseendeåt företag som skall bygga och som man kan riskera skall utöva miljöfarligverksamhet. Jag anser att det här råder en disharmoni som man inte kan tillåta. säger statsrådet: När det är särskilt lång byggnadstidär det alldeles nödvändigt att byggnation får sätta i gång innan tillstånd ärklart. Om en anläggning har lång byggnadstid är det förmodligen ett ganskastort företag, och jag utgår från att projekteringstiden då också är ganskalång. Men vad hindrar att man med projekteringsarbetet för en sådananläggning undersöker miljöaspekterna? När det är klart att sätta i gång attbygga bör på så sätt miljöaspekterna vara fullt klart tillrättalagda. Ju störreanläggning ett företag sätter i gång att bygga utan att ha prövat alla förutsättningar,desto större är givetvis risken att företaget kan ha gjort så betydandeinvesteringar att det över huvud taget inte går att stoppa det hela efteråt. Statsrådet säger vidare att det inte är meningen att manskall få börja bygga annat än när det är absolut uppenbart att tillstånd kommeratt ges. Men om det är så absolut klart att tillstånd skall komma att ges, kandå inte tillsynsmyndigheterna mala htet snabbare? Är det så absolut uppenbart,måste det betyda att över huvud taget inga miljörisker finns, och då blir detinte heller fråga om någon försummelse av de tillståndsprövande myndigheternapå miljöområdet. Man tycker att med litet mera smidighet skulle dessaförprövningar kunna påskyndas, men statens kvarnar mal kanske kontinuerligt isamma takt vare sig de har full beläggning eller går i tomgång. Det sista som herr statsrådet tog upp till försvar var attdet kan gälla äldre anläggningar, dvs. äldre företag som vill förbättra sinproduktion på det sättet att den skulle bli mera miljövänlig. I de fall näräldre företag redan är i gång med en produktion som är så miljöfarlig att deninte längre kan tillåtas, utan att förbättringar måste vidtas, bör väl förprövningenvara en ren formsak. I de fallen är man ju inställd på att bygga om för att fäbättre miljövård, och detta bör naturligtvis då inte fördröjas på grund av attett papper från myndigheterna inte kommit fram i tillräcklig god tid. Jag vill understryka vad jag sade i mittförsta anförande, att det är en bättre väg att försöka effektiviserahandläggningen i de statliga verk som inte blir färdiga i rattan tid så attde får fram sina ärenden snabbare än de gör . Går vi den vägen i stället,behöver vi inte luckra upp miljöskyddslagen i den allra mest grundläggandeprincip som denna lag vilar på. Det händer en och annan gång i en debatt attdet ter sig rätt omöjligt för debattörerna att kunna övertyga varandra. Jag harnu en känsla av att vi inte gör varandra någon större tjänst, om vi fortsätterdet långsamma malandet i den här debatten med att upprepa argumenten. Jag skalldärför fatta mig kort och bara göra ett par små påpekanden. När - med tanke, förmodar jag, på bruk åberopade en frågestund med , där han klart och kort sagt ifrånatt han inte gillar att företag sätts i gång utan tillstånd när lagen kräveratt tillstånd skall sökas, och hon tillfogade att hon önskar att alla statsrådhade den inställningen, vet naturligtvis att alla statsråd självfallethar den inställningen också. Men här är det inte fråga om det, utan det ärfråga om huruvida man skall kunna undvika frestelsen för företag att starta enombyggnad i förväg genom att i rimlig utsträckning gå dem till mötes ochuppmana dem att gå in till koncessionsnämnden och begäraigångsättningstillstånd. Skulle då prövningsmyndigheten finna att företagen ifråga kan få igångsättningstillstånd och kan börja i förväg, dels därför att dehar mycket starka skäl, dels därför att det är uppenbart att det till slutkommer att lämnas tillstånd till verksamheten i alla fall, kan det vara ett brasätt att förebygga sådana äventyr som somliga företag tidigare tyvärr har gettsig in i. talade om fördelningen av kostnaderna mellanföretag och det rimliga i att det offentliga tar på sig en större del avansvaret för kontrollåtgärder när det gäller miljöskyddet. Jag vill då peka påmöjligheten att anlita utomstående expertis, t. ex. för att undersökaföroreningar i en sjö vilka emanerar från utsläpp från flera olika industrier,och sedan slå ut kostnaderna på de berörda företagen. Men det är klart att denmöjligheten bör användas med en viss försiktighet. Den är pä sin plats när manvet varifrån föroreningarna emanerar, men i andra fall, dåföroreningssituationen är betydligt mer komplicerad, får man avstå från att användaden här nya bestämmelsen. Slutligen bara ett litet påpekande till iSkegrie. De fall där äldre anläggningar som är miljöfarliga skall byggas om såatt de blir mindre farliga behöver inte vara särskilt enkla. De nya anläggningarnaskonstruktion kan vara mycket komphcerad och tillståndsprövningen lika svår somvilken annan prövning som helst. Anledningen till att vi har gått till och begärtatt få denna möjlighet att lämna igångsättningstillstånd är, iSkegrie, att och koncessionsnämnden under de gångna fyra årenhar hunnit samla en del erfarenheter. Dessa erfarenheter och de erfarenhetersom företagen har gjort visar att miljöskyddslagen behöver finslipas och attdenna lilla möjhghet till igångsättningstillstånd behöver införas, om alltskall fungera bra . Gentemot vad den samlade expertisen har kommitfram till tycker jag inte att argument är riktigt övertygande. () kort genmäle: Jag skall nöja mig med att citera den kändeförfattaren , vars filosofi statsrådet tycks ha anslutit sig till.Han sade en gång, att bästa sättet att bli av med en frestelse är att falla förden. HerrHANSSON i Skegrie (c) kort genmäle: Jag vill bara fråga; Är det helt omöjligt atteffektivisera handläggningsmöjligheter, så att verket kanhinna med sina arbetsuppgifter? är ingalunda något htet verk-det har svällt ut ganska kraftigt. Jag tror att det är klokt, , attsortera sina frestelser. De som är ofarliga kan man falla för, de andra får mansortera bort. Det är det som vi har försökt göra här. Jag kan fatta mig ganska kort, eftersom jaghar precis samma uppfattning som statsrådet och eftersom vi tydligeninte kan övertyga varandra. Jag beklagar bara att har tagit den härställningen. Förslaget har ju tillkommit för att ta bort htet av det krångelsom ni själva är upphov till. var jag på ett sammanträde i Halmstadmed företagare som diskuterade företag och framtid. Det mesta av diskussionengick åt till att anmärka på regering och riksdag för att de stiftar så mångalagar som krånglar till det, inte minst nu i miljöskyddshänseende. När regeringoch riksdag nu har möjlighet att mjuka upp htet av detta krångel utan att detnegativt inverkar på frågan som sådan, är det att beklaga att inte företagarnahär i kan gå med på Kungl. Här har också diskuterats Hyltebruksfallet. Jag ficknärmast den uppfattningen att och även ansåg attHyltebruksfabriken inte borde ha funnits till. Fabriken fick ett åläggande attklara upp miljöskyddsfrågorna, som inte var lösta. Om fabriken då satte i gånglitet tidigare bara för att det inte skulle bh stor arbetslöshet och företagetåsamkas en massa kostnader, var det väl inget fel i det? Fabriken är ju fulltfunktionsduglig . Men jag vet mycket väl att det finns konkurrenter som intesett med blida ögon att Hyltebruksfabriken fanns. Jag tror dock att det är fel attta det till intäkt för att framföra åsikten att fabriken inte borde ha funnitstill. Vad gäller frågorna om tillståndsplikt för vägar osv. harvi i utskottet redovisat de möjligheter som finns och vi har inte släppt demlösa vind för våg. Det finns lagar som reglerar detta också. Det är bara attläsa i utskottsbetänkandet, och vill ni ha fler upplysningar kan jag ge dem vidett annat tillfälle. Jag ber, herr talman, att få instämma i det yrkande somherr i tidigare framfört. (vpk): Jag skall inte tillägga så mycket. Meneftersom det blev en så stillsam debatt att jag inte fick anledning till någonreplik skall jag komplettera Utet. undrade om vpk var emot att bruköver huvud taget kom till. Den frågan vill jag inte debattera , men vi var avden 6 protokoll 1973. meningenatt tillståndsprövningen borde ha varit klar först och att ett företag inteskall komma till stånd genom att man bryter mot rådande lag. Det tycker vi varoriktigt. Vad utskottet sagt om vår motion berörde jag inte i mittförsta inlägg, därför att jag antog att det skulle bli ett replikskifte.Beträffande yrkande I hänvisar utskottet till att det pågår en utredning bl. a.om miljökostnaderna och att den också skall ta hänsyn till de ekologiskaeffekterna. Det framhöll utskottet . Det har samma mening och därförskulle vårt yrkande vara tillgodosett. Jag vill påpeka att ett viktigt inslag iyrkandet är att vi får en objektivare beslutsprocess än vi nu har. Det berördejag också i mitt första inlägg och därför håller vi fast vid yrkandet. Vad gäller tjänstemännen i miljövårdsförvaltningen menarutskottet att statstjänstemannalagen ger utrymme för att hindra dem från att hasådana bisysslor att deras oväld skulle kunna sättas i fråga. Det är i och försig riktigt men det tycker jag inte hindrar att gör ett uttalande omsin tolkning av lagen. Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs på bifall till dels utskottets hemställan,dels reservationen nr 1 av m. fl, och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller jordbruksutskottetshemställan i betänkandetnr 50 punkten 1 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 1 av m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrMossberger begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 2 av herrar och , ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vill att kammaren bifallerjordbruksutskottets hemställan i betänkandetnr 50 punkten 2 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 2 av herrar och Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röstat for ja-propositionen. Då begärderösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstning gavföljande resultat; Punkterna 3 och 4 Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 5 av , och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller jordbruksutskottetshemställan i betänkandetnr 50 punkten 5 a röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifalht reservationen nr 5 av . Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat; Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 6 av i Skegrie m. fl., och förklaradesden förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan iSkegrie begärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller jordbruksutskottetshemställan i betänkandet nr 50 punkten 5 b röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nej har kammaren bifallit reservationen nr 6 avherr i Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. begärderösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstning gavföljande resultat; Utskottets hemställan bifölls. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 7 av m. fl., och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärt voteringupplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller jordbruksutskottetshemställan i betänkandetnr 50 punkten 5 d röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 7 av m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåfru begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat; § 12 Anmäldes och bordlades betänkande Nr 40 i anledning av propositionen 1973:165 med förslagtill vissa ekonomisk-politiska åtgärder jämte motioner Nr 38 i anledning av propositionen 1973:166 med förslagtill vapenlag m. m. jämte motioner Nr 40 i anledning av vissa av Kungl. Maj:ts förslag ipropositionen 1973:169 angående vissa domartjänster Nr 36 i anledning av propositionen 1973:138 med förslagtill konsumentköplag, m. m. jämte motioner Nr 44 i anledning av propositionen 1973:170 i vad avseranslag på tilläggsstat I för /74 till kulturändamål, m. m. Nr 52 i anledning av propositionen 1973:170 angåendeutgifter på