prot · FW09119 · 1973-12-31 00:00:00 — Det här är en fråga som rör den enskildamänniskans integritet, rätten tUl ett privatliv utan insyn. Det är enproblematik som har varit föremål för en hel del diskussion , ävenom den inte har satt några spär i tänkandet hos majoriteten ikonstitutionsutskottet. Det är en diskussion där man oroat sig för riskerna attden enskUda människans integritet kan gå förlorad i ett genomorganiserat ellerdatastyrt samhälle, RUcsdagen antog en datalag. Denna lag fick, bl, a,efter påtryckningar från , en utformning som ger ett skydd för denenskildes integritet i fräga om uppgifter som har lagts på data. Vad min medmotionär och jag är ute efter äratt skapa ett motsvarande skydd för sädana personuppgifter som inte läggs pädata. Enligt vår mening finns det ett behov av regler också pä detta område,med tanke på hur omfattande sådana här undersökningar har blivitoch hur ofta sådana här personuppgifter förvaras pä annat sätt än i form avdataband. Att man sedan använder dessa uppgifter för t. ex. selektiv reklam görju inte behovet av regler mindre. Lät mig, herr talman, för klarhetens skull säga att jagtror att de flesta som genom intervju- och enkätundersökningar samlar inpersonuppgifter har ett seriöst och allvarligt uppsåt och att deras verksamheti flertalet fall blir till nytta för samhällsarbetet. Vad har då majoritet att säga idetta ärende? Hur vill den tillgodose kravet på personlig integritet också isamband med de här undersökningarna? Ja, man gör en hänvisning. till att denundersökare som sviker ett löfte om anonymitetsskydd för uppgiftsläm-narna kan bli skadeständsskyldig enligt civilrättsliga regler. betyder iklartext att man tänker sig att på detta område skall den enskUdes integritetskyddas genom civilrättsliga processer. Den hemmafru som har intervjuats omvilket tvättmedel eller vilket preventivmedel hon använder och som känner sinintegritet kränkt skall aUtså inleda en civilprocess mot det undersökandeföretaget. Detta är mUt uttryckt en för den enskilde omständligprocedur, och man har heller inte i några andra sammanhang rekommenderat denvägen när det gäller att skydda den enskildes personhga integritet. Jag är meraförvånad över motiveringen till avstyrkandet än över avstyrkandet som sådant,och jag har svårt att befria mig från intrycket att utskottsmajoriteten isjälva verket är ganska litet intresserad av att ta till vara den enskildesintegritet. Jag viU,herr talman, yrka bifaU till reservationen. Sekretesskydd för uppgiftslämnare tiU intervju- ocheiikät-under,sökningar Idetta anförande instämde i (fp). HerrBERGQVIST (s): Jag tror inte att man, som gjordei sitt anförande, kan dra en skarp skUjelinje mellan reservanteroch utskottsmajoriteten och säga att pä ena sidan står de som slår vakt om denenskildes integritet och på andra sidan stär de som är rätt så ointresserade avdessa frågor. Det är nog snarare så, , ätt utskottsmajoriteten serpessimistiskt på möjligheterna att få fram hanterbara regler som kan vara tiUhjälp i detta sammanhang. Vi tror alltså inte på att en utredning kan läggafram några konstruktiva förslag. Det beror på tre omständigheter: Uppgifternalämnas helt frivilligt. Den enskUde bestämmer själv om och i vUken utsträckninghan skall svara pä de frågor som ställs. Det ankommer päden enskUde och pä den private undersökaren att avgöra om och i sä fall ivilken grad och vilka former uppgifterna fär offentliggöras. Om det träffasen överenskommelse om anonymitet, helt eller delvis, är detta ett rättsligtbindande avtal. Bryter undersökaren mot det avtalet och uppgiftslämnaren liderskada, blir undersökaren skadeständsskyldig. Ett av de av motionärerna nämnda alternativen är att detinrättas en nämnd som kontrollerar hur dessa uppgifter dokumenteras, lagras ochutnyttjas. Men när rnan tittar på hur verkligheten ser ut måste man säga sigatt det blir en rätt hopplös uppgift för en sådan här nämnd att utöva kontrolloch insyn över alla dessa intervju- och enkätundersökningar som sker i så mångaolika former och i så mänga olika sammanhang. Det är tidningar, tidskrifter,enskUda, organisationer, opinionsundersökningsinstitut,marknadsföringsinstitut, universitet och många andra som sysslar med sädan härverksamhet i mycket skiftande former. Därför vill jag än en gång säga, , att det inteberor på bristande intresse för den enskildes Integritet att utskottsmajoritetenkommit till denna slutsats, utan det beror pä en pessimistisk bedömning avmöjligheterna att komma fram på det sätt som ni antyder. Vi har då dragitslutsatsen att skyddet får ligga i att den enskUde själv bestämmer Sekretesskydd för uppgiftslämnare till intervju- och enkätundersökningar vilkafrågor han skall svara pä och att löften orn anonymitet är rättsligt bindande. Jag ber därför att fä yrka bifaU tUl utskottetshemställan. Det var glädjande att medgavatt det här finns en integritetsproblematik och att detta är en viktig frågasamt att han valde att försvara utskottet genom att säga att utskottet sågpessimistiskt på möjligheterna att göra någonting ät saken och att en nämndskuUe få en rätt hopplös uppgift att göra någonting på detta område. Jag vill dä peka på att vi i motionen angivit tre tänkbaravägar. Den ena är lagstiftning. Den andra är inrättande av en särskild nämndsom skuUe fä rätt att övervaka institut, som gör undersökningar av detta slag,och kontroUera hur dessa data används. Den tredje vägen är fastställande avnågon typ av etiska regler som dessa institut frivilligt skulle ansluta sigtiU. Jag mäste ändå säga, , att det är överdrivetpessimistiskt att man med dessa argument inte ens vill pröva möjligheten attutreda frågan om ett sådant här skydd. Undersökningar av det här slaget bedrivsi stor omfattning, och jag skulle tro att de kommer att bedrivas iännu större omfattning. Människor svarar på dessa frågor, och det är iflertalet fall bra att de gör det, eftersom det ger oss kunskaper som vi kanbehöva för att reformera samhället. Men vi behöver regler för att skydda desvarandes integritet. Sådana regler har vi efter ett rätt besvärligtutredningsarbete fått när det gäUer datalagrade uppgifter, och jag har mycketsvårt att förstå varför man skall ge upp och inte utreda möjligheterna att fåett motsvarande skydd också när det gäller icke datalagrade uppgifter. Hcrt (); Om man tror att detgär att fä fram hanterbara regler, är det naturiigt att man begär en utredning.Men om man bedömer utsikterna vara små när det gäller att komma fram tillregler som skaU täcka in en vitt skiftande verklighet, är det lika naturligtatt man säger nej till en utredning enbart för utredandets egen skull. HerrHERNELIUS (m): Syftet med motionen och reservationen är förvisso detbästa: man vill inte avskräcka människor frän att delta i sädan härundersökning, som säkerligen är av stor vikt och betydelse. Jag tror att mankan nä det mål man syftar till mycket enklare. Om man har ett opinionsinstitutsom är seriöst, tror jag att målet kan nås genom anbringande av en stämpel påfrågeformulären, av vilken framgår att annan användning av detta materialkommer att medföra påföljd. Detta är en garanti. Men sedan fär vi inte glömma attmänniskor helt frivilligt svarar på dessa frågor. Jag tror inte att man börlagstifta om Var och en kan ju själv bestämma om han vill svara eller inte. Dä behövsinte nägon rättsgaranti av det slag som begärts utan snarare en erinran om derättsmedel som redan finns. Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs på bifall tilldels utskottets hemställan, dels reservationen av herrar och , ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition; Den som vill att kammaren bifaller konstitutionsutskottetshemställan i betänkandetnr 32 röstar ja, den det ejviU röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen av herrar och Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr Mohn begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: § 9 Föredrogs betänkande nr 33 medanledning av motion om ökad sekretess för handhngar rörande taxering. Utskottets hemställan bifölls. § 10 ensamrätt till tråd- ochlänköverföring av radioprogram Föredrogs konstitutionsutskottetsbetänkande nr 34 med anledning av motion angående ensamrätt tUlträd- och länköverföring av radioprogram. 1 detta betänkande behandladesmotionen 1973:239 av m. fl. (fp) vari hemställts att hosKungl. Maj;t skulle anhålla om förslag under är 1973 till liberalisering avgällande regler för träd- och länköverföring av radio- och TV-program. Utskottet hemställde att skulle avslå motionen1973:239. ensamrätt tiU tråd-och länköverföring avradioprogram Reservation hade avgivits av herrar (), () och () vilka ansett att utskottet bort hemställa, att med anledning av motionen 1973:239 hosKungl. Maj:t skulle anhålla om förslag tUl liberalisering avgällande regler för träd-och länköverföring av radio-och TV-program. ensamrätt till tråd-och länköverföring avradioprogram HerrNELANDER (fp): Alltsedan den nuvarande radiolagen antogs av år1966 har ohka meningar gjort sig gällande i fråga om lagens 5 §. I denna heterdet: "Det företag som Konungen bestämmer äger medensamrätt avgöra vilka radioprogram som skola förekomma i rundradiosändningfrän sändare här i riket. Företaget fär ej överlåta sin rätt enligt första styckethelt eller delvis utan medgivande av Konungen." Paragrafen innebär att också träd- och länksändningar harförsvårats eller omöjliggöres. har nämligen tolkat paragrafensä, att företaget har monopol även på de sändningar som inte konkurrerar omutrymmet i etern. Begäran om överföring av t. ex. idrottsreferat ochgudstjänster har sålunda avslagits. Det mest uppmärksammade fallet har redovisats i våratidigare motioner i denna fråga. Det var då avslogen ansökan att till möten på fyra ställen i få överföra de gudstjänstersom den väridsbekante evangelisten BUly höll i Dortmund i Västtyskland.Gudstjänsterna sändes till åtskilliga europeiska länder och städer viaEurovisionens reservlänk, vilket naturligtvis hade kunnat ske också viaTV-skärmarna i de hyrda hallarna i , , och utan några menliga konsekvenser. var positivt, och kostnadernaskulle arrangörerna självfallet ersätta. De gränsdragningsproblem som vi reservanter befarade är1966 har bestyrkts . och justitiekanslernhar också i åtskUliga fall visat sig ha olika uppfattningar huruvida ensändning var rundradiosändning eller ej. majoritet hänvisar nu till dentillsatta massmedieutredningen, vilken emellertid enligt uppgift beräknaskomma med ett betänkande tidigast i börian av . Jag hemställer att med anledning avmotionen 239 och i enlighet med den av herrar , och mig tUlkonstitutionsutskottets betänkande nr 34 avlämnade reservationen hos Kungl.Maj:t anhåUer om förslag till liberalisering av gällanderegler för träd- och länköverföring av radio- och TV-program. i (s): Frågan om ensamrätt tUl tråd-och länköverföring av radioprogram är en gammal bekant fråga, som vid olikatUlfäUen aktuahserats aUtsedan radiolagen antogs 1966, Senast den 7 aprU förraåret förekom det här i kammaren en lång debatt innan en motion av , fl, avslogs. Motivet för avslag var då, liksom nu i konstitutionsutskottetsbetänkande nr 34, att frågan ansågs falla inom ramen för den verksammamassmedieutredningen. majoritet fann inte anledning att föreslå någonåtgärd, och när nu massmedieutredningen haft ytterligare ett och ett halvt årpä sig att arbeta finns det ännu mindre skäl att tillmötesgå motionärerna genomatt gå in och göra ändringar i den nu gällande radiolagen. Motionärerna framhåller att det kommer att ta många årinnan massmedieutredningen är klar med sitt arbete och att utredningen inte färhindra att man gör ändringar i radiolagen. Men som framhålls ireservationen och som också nämnde i sitt anförande beräknasmassmedieutredningens arbete vara slutfört , och under sädanaförhållanden kan det inte vara befogat att behandla en av radiolagensparagrafer separat. Det är nämligen obestridligt sä att den fråga som tagitsupp i den här motionen faller inom ramen för den åberopade utredningensuppdrag, varför också frågan i vederbörlig ordning kommer att bli prövad.Utskottet har fördenskull inte funnit anledning föreslå nägon riksdagensåtgärd. Med detta,herr talman, vill jag yrka bifall till utskottets hemställan. Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs pä bifall tilldels utskottets hemställan, dels reservationen av m, fl,, ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition; Den som vill att kammaren bifaller konstitutionsutskottetshemställan i betänkandetnr 34 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen av m, fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat; § 11 Det politiska mångsyssleriet Föredrogs konstitutionsutskottetsbetänkande nr 35 med anledning av motion angående det politiska mångsyssleriet, 1 detta betänkande behandladesmotionen 1973:235 av () vari hemställts att skulleanhålla om att en kompletterande kartläggning, sammanställning och analysgjordes av mångsyssleriets omfattning och verkningar i svensk politik. Utskottethemställde att skulle avslå motionen 1973:235, Reservation hade avgivits av herrar () ochAhlmark (fp) vilka ansett att utskottet bort hemställa, attriksdagen med bifall till motionen 1973:235 skulle anhålla om att enkompletterande kartläggning, sammanställning och analys gjordes avmångsyssleriets omfattning och verkningar i svensk politik. har vi diskuterat detpolitiska mångsyssleriet. Jag tänker inte nu upprepa alla argumenten - deåterfinns i motioner, reservationer och inlägg här i kammaren. Det liberalakravet på en genomlysning av mångsyssleriet i svensk politik bygger på fyratankegångar. För det första är det av värde om fler människor än i dagfår direkt inflytande över politiken på riksplanet, i landsting och i kommuner.Därför är det fel att så mänga politiker sitter på så mänga uppdrag. För det andra är det viktigt att de som har ett uppdragsköter det på ett rimligt sätt. Det går inte om han eller hon är överlastad avuppgifter frän stat och kommun och i parti och organisationer. För det tredje är det angeläget att de politiskaförtroendemännen själva har satt sig in i de frågor de beslutar om. Den som äröverlupen med uppdrag, rusar frän ett sammanträde tUl ett annat, blir lätt ettoffer för experter och tjänstemän. Och för det fjärde blir det alltmer nödvändigt attpolitiker försöker tänka framåt, att man inte nöjer sig med att klubba beslutunder jäkt och hets utan söker tänka igenom hur det påverkarutvecklingen pä sikt, vilka alternativ som finns, vilka faror och möjlighetersom framtiden för med sig. Sådant framtidstänkande orkar politiker inte med omde är nerlusade med uppdrag som de hellre borde sprida till flera. begär inte lagstiftning mot mångsyssleri utanen "kompletterande kartläggning, sammanställning och analys" avmångsyssleriets omfattning och verkningar i svensk politik. De utredningar somutskottet brukar hänvisa till har inte alls givit svar på de frågor som rnåsteställas om mångsyssleriet. Och naturligtvis är det här ett problem som berörsamtliga partier. En diskussion om det kan därför stimulera alla partier attinom sina led mer effektivt än ta itu med mångsysslerietsskadeverkningar. Jag yrkarbifall till reservationen. i (s): betänkande nr 35, somnu behandlas, avser en fråga som genom försorg under fleratidigare år varit föremål för behandling. har i sin motion föreslagit att riksdagenskulle besluta hemställa om att en kompletterande kartläggning, sammanställningoch analys görs av mångsyssleriets omfattning och verkningar i svensk politik. Utskottet vill, nu liksom tidigare, framhålla att ettrikhaltigt material föreligger som kan ge en god belysning av frågan och attdet därför är onödigt att göra ytterligare utredningar härom. Utskottet anserockså att det bör ankomma på de politiska organisationerna att själva göra debedömningar som erfordras i dessa sammanhang. Det torde numera oftare förekommaatt de politiska organisationerna beslutar att begränsa antalet uppdrag som enmedlem får inneha och att rnan exempelvis inte Samtidigtfår inneha landstings- och riksdagsuppdrag. Den utveckling vartät syftar är således pågång, varför man kan förvänta att en ytterligare förbättring i detta avseendekommer tiU stånd. Med anledning härav, herr talman, ber jag att få yrka bifalltill utskottets hemställan. Jag är väldigt glad över att i Ängelholmtydligen instämmer i de allmänna värderingar sorn jag har i min motion. Hansäger att utvecklingen går i rätt riktning, att man sprider uppdragen merän vad man gjorde tidigare. Men i och för sig vet vi inte aUs det. Det finnsinga som helst undersökningar som belägger tes på den punkten.Man har ju sagt nej till våra krav på en analys av mångsyssleriet i svenskpolitik, och därför kan vi varken bekräfta eller dementera på den här punkten. säger att det redan finns väldigt mångaundersökningar gjorda som belyser de här frågeställningarna. Det är knappastsant. Jag har gått igenom dem som utskottet har åberopat. De handlar iregel om hur många riksdagsmän som har landstingsuppdrag, om hur många som haranknytning till LO, TCO och eller om hur många nämnduppdrag man har igenomsnitt. Det är alltså väldigt grova skattningar, som inte alls ger svar påfrågan om vilka verkningar det här mångsyssleriet har. Den typ av problem som vi har fört fram har inte allstagits upp i någon som helst forskning som bedrivits i . Hur manfördelar sin tid mellan olika aktiviteter, om man hinner följa med i debattenoch i framtidsfrågorna då man har ett mycket stort antal uppdrag, om partiernaär medvetna om riskerna och vad de aktivt gör för att sprida uppdrag till flerpersoner, vilken typ av uppdragskoncentration som har ett värde frånsamordningssynpunkt, hur mycken tid de här mångsysslarna har att hålla kontaktmed sina väljare och om utvecklingen går mot mer eller mindre mångsyssleri. Det är frågor som vi tyvärr ännu inte har fått någon somhelst belysning av. Jag är ledsen att i inte vill geden typen av forskning sitt stöd. i (s): Jag kan ge rätt däri att det päsina håll har florerat ett mångsyssleri som kanske inte har varit nyttigt fördet politiska livet. Men som jag tidigare anförde, , har fleraorganisationer beslutat att man exempelvis inte får inneha ettriksdags- och ett landstingsuppdrag. En förbättring är således på gång. För parti har väl det här ärendet blivit ettbetydhgt lindrigare problem nu än vad det var fram sin motion. HerrAHLMARK (fp): Det finns också vissa tendenser som verkar i motsattriktning. Kommunsarnmanläggningarna har ju betytt att väldigt mänga politiskaförtroendeuppdrag helt enkelt har upphävts. Man har färre förtroendemän ute ikommunerna än vad man hade tidigare.Det betyder att man uppleveruppdragskoncentrationen som större i väldigt mänga kommuner än . Det finns således utvecklingstendenser i bådariktningarna. Vi vet inte vilken av de tendenserna som är starkast, eftersomherr i och hans parti har förvägrat oss de undersökningarsom vi har velat genomföra. Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs pä bifall tiUdels utskottets hemställan, dels reservationen av herrar och ,och förklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller konstitutionsutskottetshemställan i betänkandetnr 35 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen av herrar och Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: § 12 Föredrogs betänkanden Nr 36 med anledning av motion om en folkomröstning ikyrkastat-frågan Nr 37 medanledning av motion angående stathg myndighets beslut Kammaren biföll vad utskottet i dessa betänkandenhemställt. § 13 Vissa taxeringsfrågor Föredrogs skatteutskottets betänkande nr 48 i anledning avmotioner beträffande vissa taxeringsfrågor. HerrTORWALD (c): I motionen 1973 har iGunnarskog och jag tagit upp en del problem som alla deklaranter kommer iberöring med, nämligen hur man skall vara säker på att man får in sindeklaration och inte blir påförd förseningsavgift. Jag villcitera inledningen i motionen: "I taxeringsförordningens 34 § mom. Ianges att självdeklaration 'skall vara avlämnad '. I 116c § i samma förordning anges vidare att 'avlämnas sådan deklaration först efterutgången av den i 34 § 1 mom. eller med stöd av 34 § 2 mom. föreskrivna liden,påföres honom särskild avgift (förseningsavgift) med en procent av den högsta beskattningsbara inkomsten För gemene man torde det inte varasjälvklart vad som menas med att en deklaration är avlämnad. Jag vill därförockså citera ur 7 § förvaltningslagen: "Handling anses ha kommit in till myndighet den dagdä handlingen eller avi om betald postförsändelse, i vilken handlingen ärinnesluten, anlänt till myndigheten eUer kommit behörig tjänsteman tillhända. --------- Kandet antagas att handlingen eller avi orn denna viss dag avlämnatsi myndighetens lokal eller" och det är här tveksamhet uppstår "avskUts för myndigheten pä postanstalt, anses den ha kommit in den dagen,om den kommit behörig tjänsteman till hända närmast följande arbetsdag," Jag tror att de flesta inser, sedan jag nu läst upp dessapassusar, att det inte är många deklaranter som har klart för sig när deegentligen måste leverera sina deklarationer till posten för att vara säkra påatt deklarationerna inte blir betraktade såsom för sent inkomna tilltaxeringsmyndigheterna. Det är anledningen till att vi i motionen harifrågasatt om man inte i stället kunde införa en bestämmelse som innebure attdeklaration är avlämnad dä den i betalt brev avlämnats till posten. Deklarantenskulle ju då slippa ha bekymmer för när brevet kommer fram; i och med att hanavlämnat deklarationen till posten pä senaste föreskrivna dag skulledeklarationen anses vara avlämnad. har utskottet avstyrkt vår motion, och för en gångsskull kan jag väl säga att jag har full förståelse för utskottets åtgärd,därför att utskottet har hänvisat till de anvisningar som riksskattenämndenutfärdade taxering. Där sägs nämligen attdeklarationsskyldig som har kommit in med en deklaration senast den 21februari, om deklarationen normalt skall vara inne den 1 , skall intepåföras förseningsavgift, och för den som har som sista inlämningsdagräcker det om deklarationen kommit in . Man har alltså utfärdatmycket liberala och i mitt tycke välbefogade anvisningar för i vilka fallförseningsavgift skall uttas. Tydligen har man utgått frän att förseningsavgiftinte skall tas ut när det inte är uppenbart att vederbörande har varit försent ute. Jag skall därför inte orda längre utan vill baraavslutningsvis uttrycka vär tiUfredsställelse över riksskatteverketsanvisningar taxering. Men det finns en brist, och det är att dessaanvisningar inte var kända för deklaranterna då deklarationerna skulleavlämnas. Det är inte helt betryggande att man i efterhand utfärdat liberalabestämmelser. Dessa var ju inte kända när vederbörande gick till posten ochlämnade sin deklaration. Vi förutsätter därför att medanledning härav utfärdar generella och lika liberala anvisningarbeträffande uttagande av förseningsavgifter vid kommande ärs taxeringar,varigenom syftet rned vår motion är tUlgodosett, Vi motionärer menar att ingen deklarantskall behöva riskera att bli påförd förseningsavgift pä grund av dåligapostförbindelser eller trafikrubbningar o, d,, som ligger helt utanförvederbörandes kontroU, Överläggningenvar härmed slutad. Utskottets hemställan bifölls.