prot · FW0997 · 1973-12-31 00:00:00 — Om det nu var enorma vinster i dessaföretag, sä transfereras ju de vinsterna med fördröjning ut tilljordbrukarna, och trots det har jordbrukarna den inkomstnivå som jag talade omi mitt tidigare anförande. Då kvarstår faktiskt mitt omdöme i frågan: detta ären debatt som inte är riktigt värdig de principer som vi brukar debattera efterhär i huset och här i landet. Sedan, herr talman, talade jordbruksmmistern om den s. k.subventionen till jordbruket på 3 mUjarder kronor. Jag kan inte riktigtacceptera det här resonemanget, att detta skuUe vara nägot statiskt. Vi ser juvad som har hänt nu i fråga om vissa jordbruksprodukter. På vete och korn lärvärldsmarknadspriset vara högre än det pris vi har på den svenskamarknaden. Vi har samma läge exempelvis i fräga om potatis, och det kan tänkaskomma att gälla flera produkter. Ingenting talar emot att priserna påvärldsmarknaden eller i varje faU i , som så att säga är vär naturliga importmarknad om ett antal är kommer att ligga ungefär i nivå med de svenska priserna, ochdä är hela finessen med lågprislinjen borta. Då får vi i aUa fall betala sammapriser för våra livsmedel. Jag konstaterar med tillfredsställelse attjordbruksministern inte band sig på något vis utan var mycket försiktig när detgällde att ta ställning tUl lågprislinjen. För min del tror jag att detta är endebatt som egentligen inte har den sakhga grund som man kan tro, när man tardel av de mycket aggressiva tongångar som hörs frän visst politiskt häll här ilandet när det gäller priserna pä livsmedel. Reglering av priserna på jordbruksprodukter, m. m. Jag får väl leva med det omdöme som herrKrönmark gav mig och vara lycklig ändå, men det gladde mig att mitt budskap ialla fall trängde fram beträffande de 3 mUjarderna. är vi alltså, tror jag,rätt klara över den här problematiken. Om vi skulle införa lågprislinjen det är just det vi talar om och ge jordbrukarna kompensation över budgeten,vågar herrar i Skegrie och Krönmark förneka att det skulle kosta 3mUjarder kronor? 13 protokoll 1973. Reglering av priserna på jordbruksprodukter, m. m. giften ärnämhgen , och det skulle i dagens läge betyda 3 miljarder. Om världsmarknadspriset om stiger, så att detnärmar sig det svenska priset, är naturligtvis den kompensation somjordbrukarna skaU ha över budgeten lägre. Det är ingenting märkvärdigt, det börvara aUdeles självklart. Men vad vi har diskuterat är att om vi införlågprislinjen och i stäUet skall kompensera jordbrukarna över budgeten, såkostar det 3 mUjarder. Det är just den stora kostnaden som avskräcker mig ensmula och leder mig in på tanken att vi nog får gå litet långsamt fram på deninslagna vägen alltså öka budgetandelen sakta och kanske nå lågprislinjen.Men det skall ju utredningen titta på. i Skegrie sade att det var sista gängen hanskulle tala jordbrukspolitik här, och det är ledsamt, eftersom det aUtid ärintressant att lyssna tUl en gammal, erfaren politiker. Men ibland hjälper detinte med erfarenhet. När det gäUer sockerbetsodlingen är i Skegrienämhgen vilsen i fårorna. Det var ju så att odlingen gick ned ganska kraftigtav skäl som är alldeles uppenbara, det var dålig gröda, det var inte lönsamt,det var besvärligt att få folk i betkampanjen och braken lades ned. Jag vägarpåstå att det beslut vi fattade när vi tog det internationella sockeravtalet,att vi skulle begränsa vär odling till , var en hjälp för sockerbetsodlingen. har vi ökat odlingen med I och kommer kanske att öka den ytterligare något. i Skegrie krävde sakliga uppgifter ipropositionen. Jag hoppas att inte därmed avsåg att påstå att jagskulle lämna osakliga uppgifter till kammaren i propositionen utan att det varmer uppgifter ville ha, och det har jag ingenting emot. Vi skallgärna förse kammaren med alla uppgifter som finns, det finns gott om uppgiftersom är rätt lättUlgängliga. TUl sist gjorde i Skegrie stor sak av den härmotionen och sade att den är ett brott mot gällande princip. Ja, men vi leverju i ett demokratiskt land. Man fär ändå motionera om att principer skalländras. Och detta är ju bara en motion. i Skegrie vet sä väl atten motion går till en utredning, en utredning lämnar ett betänkande, ettbetänkande skickas till remiss, betänkande och remissen kommer tillbaka,ministern sitter och arbetar med ärendet, det kommer till regeringen, det gårtill jordbruksutskottet - visserligen är det då antagligen en annan ordförande.Först dä vet man om motionen gör nytta eUer skada från de utgångspunkter manhar. Jag förstår alltså inte den här mörkrädslan för den motionen. HerrKRÖNMARK (m) kort genmäle: Jordbruksministern vUle tydligen registreradet som något slags framgång att jag hade nämnt siffran 3 miljarder och erkäntatt detta var ett reellt belopp. Det var ju ingalunda någon omvändelse i denhär debatten. Jag hoppas att det framgick av mitt första anförande att det rentteoretiskt rör sig om dessa belopp. Observera att detta bara är en teoretiskspekulation. Alternativet skulle vara om vi nu skall föra resonemangetprincipieUt, och det är det enda vi kan göra - att vi skulle slopa den svenska livsmedelsproduktionen och i stället importera Dä kan vi bara konstatera att dessa kvantiteter inte finns i dag.Det är ju en mycket, mycket liten marknad. är priserna på vissa avdessa grundlivsmedel fullt uppe i svensk nivå. Detta är en skendebatt därföratt de priser som -vi har här i landet är beroende av det höga kostnadsläge somvi har och som dri-vits upp av den ekonomiska politik och den skattepolitik somhar förts. Då skaU man se detta i relation till exempelvis lönemarknaden överhu-vud taget. Vi finner att det är ungefär samma relation meUan den svenskaindustriarbetaren och industriarbetaren i som mellan jordbrukaren iSverige och jordbrukaren i . Därför kan vi väl säga att den vulgärdebatt som ägde rumhär i fråga om livsmedelspriser tyvärr har haftdet onda med sig att man här inte talar utifrån fakta utan utifrån vissa falskaföreställningar. i Skegrie (c) kort genmäle: Jag vill gärna försäkra jordbruksministernatt jag inte på något sätt har antytt att han lämnar felaktiga uppgifter, långtdärifrån. Men de felaktiga uppgifter som lämnas utanför departementet iannonser, föredrag etc. - från regeringspartiet skuUe kanske kunna undvikas omman fick sakliga uppgifter från departementet. Och det går att få uppgifterfrän jordbruksnämnden, frän lantbruksekonomiska samarbetsnämnden etc. om manvUl ha dem, förstås. Beträffande sockerbetorna kan jag säga som det står iFänrik sägner, att "jag var med". Jag vet precis hurdiskussionen gick, herr statsråd. Det fanns de av herr statsrådets partivännersom helt ville slopa betesodlingen därför att vi skulle tjäna så ryshgt medpengar när vi kunde importera socker för per kg. är priset uppe iungefär 1:50. Det var de som vUle skära ned odlingen till , och så var det -vi som vUle ha den oförändrad. Då låg den genomsnittliga betodlingenpå . Det var tack vare att vi för en gängs skull blevmajoritet, med hjälp av ordförande, som vi fick frågantill utredning. Det var som gjorde den utredningen, ochman stannade vid . Sä var detmed den saken. Sedan rnå herr statsrådet försvara den aktuella uppgiftenom de 3 000 mUjonerna hur mycket som helst, för i annonsen framställs saken somom vi hade möjligheter att köpa livsmedlen utifrån och skulle kunna spara 3 000miljoner. Det är falskt vittnesbörd mot det svenska jordbruket det är baradetta jag har velat slå fast. Vi är helt överens dä det gäller lågprislinjenoch möjligheterna att införa en sådan. Fm (): Jag skallfatta mig helt kort. Olycksfall i arbetet är ursäktligt, , menförefaller det inte litet konstigt om personalen vid Hammenhögsväxtförädlingsanstalt har fått besked om fortsatt anställning av en annanarbetsgivare och motionen är daterad den 26 aprU? Reglering av priserna på jordbruksprodukter, m. m. Reglering av priserna på jordbruksprodukter, m. m. Att det är önskvärt med högre anslag till kan jag väl hälla med om. Men det kommer ju ett nytt budgetär,dä har möjlighet att motivera en anslagshöjning. Heltnaturligt måste detta vägas mot övriga anslag. Motiven för höjning till WeibuUsholmär ett bevis härvidlag, och det finns många, mänga andra. Skillnaden mellan mUtställningstagande och beror på att inte behöver taekonomiskt ansvar. Överläggningenvar härmed slutad. Punkterna 1 -5 Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. Propositioner gavs på bifall tiU dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 1 av , och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Punkterna 7 och 8 Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 2 av i , och förklaradesden förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifallerjordbruksutskottets hemställan i betänkandetnr 25 punkten 9 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 2 av i Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Däherr begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Propositioner gavs pä bifall till dels utskottetshemstäUan, dels reservationen nr 3 av i Skegrie m. fl., ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr i Skegrie begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller jordbruksutskottets hemstäUan i betänkandetnr 25 punkten 10 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 3 av i Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr i Skegrie begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Punkterna 11 och 12 Kammaren biföU vad utskottet i dessa punkter hemställt. Propositioner gavs pä bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 4 av i Skegrie m. fl., ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr i Skegrie begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller jordbruksutskottetshemstäUan i betänkandetnr 25 punkten 13 röstar ja, den detej-vjll röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 4 av i Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Däherr i Skegrie begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Inrättande av en fältstation i § 5 Inrättande av en fältstation i Föredrogs jordbruksutskottets betänkande nr 26 i anledningav propositionen 1973:107 med förslag om inrättande av en fältstation i Skarajämte motioner. HerrLEUCHOVIUS (m): Jag har tUl jordbruksutskottets betänkande nr 26 fogat ettsärskilt yttrande, som jag vUl kommentera något. Jag skall även anläggaytterligare några synpunkter. Inrättande av en fältstation i Till att börja med vUl jag bara säga att jag ochutskottets övriga ledamöter inte har delade meningar när det gällerförläggningen tUl av den i propositionen 107 föreslagna fältstationen -med de ohka slag av aktiviteter som enligt förslaget skall ingå där. Pä denpunkten är vi helt ense. Jag hälsar också med mycket stor tiUfredsställelse attutskottet har tUlstyrkt bifall tUl motionen 1968, undertecknad av samtligariksdags-ledmöter frän med som första namn.Riksdagens bifaU tUl den motionen medför att den snart 200-ärigaveterinärinrättningen får behålla sitt kända och inarbetade namn veterinärinrättningen i även . Motionen 1925 av i angåendeinrättande av en tjänst som biträdande professor i Med I dvs. svinsjukdomar har utskottet, åtminstone enligt min bedömning, tolkat positivt. Utskottet haremeUertid ändå ansett att det bör ankomma pä Kungl. Maj:t att besluta ominrättandet av den här tjänsten, och jag hoppas således, herr talman, att dennaav fältstationsutredningen föreslagna tjänst kommer att inrättas. Denär efterlängtad, välbehövlig och berättigad. När det sedan gäller trepartimotionen 1961, i -vilkenbegärs en utredning i syfte att förlägga ytterligare delar av den kliniskautbildningen till Skaraomrädet, är vi i utskottet inte längre lika eniga. Detrådde delade meningar om lämpligheten av den beslutade förläggningsplatsen iUppsala när detta beslut togs, framför allt när det gällde tillgången ochnärheten tUl det djurmaterial som behövdes för utbildningsändamål. Inte pånågot område fyUdes det av khniska lärare framräknadebehovet av djurmaterial för en fullgod klinisk utbUdning i Uppsalaområdet.Djurmaterialet var inte tiUräckligt pä något enda område, och vi vet alla attläget inte har förbättrats särskilt mycket . Jag vUl tiUägga att jaginte tUlhörde när detta beslut fattades är 1970, och jag har såledesingen andel i det beslutet. jämför djurtätheten i Skaraborgsoch län och konstaterar bl. a. att när det gäller nötkreaturendjurtätheten är dubbelt sä stor i Skaraborgslän som i län. I fråga omsmådjur dit man kanske också kan räkna svin och fjäderfä är skiUnadenbetydligt större. Det är väl där som den allvarligaste bristen ligger i detområde skall förläggas tiU, nämligen . Variationenär också mycket större i både när det gäller besättningstyperoch besättningsstorlekar än den är i län. Efter det att fältstationsutredningen gjort en översikt en förteckning - över de för veterinärutbUdningen värdefulla och nödvändigaaktiviteter och företag som finns inom Skaraområdet, vilka även finnsuppräknade pä s. 6 i propositionen 107, konstaterar utredningen attSkaraområdet även i detta hänseende erbjuder fördelar framför . Det kan tilläggas att sedan utredningen gjordes har detnybyggda i tagits i bruk. Där finns betydande laboratorieresursertUlgängliga som borde kunna utnyttjas både för analyser och av forskare inomveterinärmedicinen. Utredningennämner även den försöksverksamhet med klinisk utbUd- rung avveterinärstuderande som pågått i och redovisar en mycket positivinställning från såväl lärare som elever. Utredningen säger vidare att det stora djurmaterialet iSkaraomrädet i förening med de många praktiskt inriktade veterinärmedicinskaaktiviteterna där kan ge de studerande den nödvändiga påbyggnaden av deraskunskaper i modern djurhållning och animalieproduktion, så att de fär kunskaperom aktueUa husdjursproblem och en realistisk syn på problemen på sitt framtidaverksamhetsområde. Detta var några positiva uttalanden avfältstationsutredningen om en förläggning av veterinärutbUdningens elfte ochsista termin tUl Skaraområdet. Dessa borde motivera ett bifall tUl motionen1961. Jag medger gärna att det inte är så lätt att ändra redantidigare fattade beslut, men jag anser ändå att det är bättre att göra enomprövning av beslutet om placeringen av kliniska centruminnan byggandet av denna etapp påbörjas i . Därmed kanske man kanförhindra den felinvestering som enligt min bedömning håUer på att ske. Attflytta en institution frän ett storstadsområde till ett annat löser ingaproblem. Skälet tUl att man tUl sist stannade för Uppsalaalternativet varmöjligheten tiU samordning med . Men på detta område lär detinte finnas några stora vinster att hämta; dessa två utbUdningsgrenar har intesärskilt mycket gemensamt. Att det bara finns Skaraborgsnamn på motion 1961 får intetolkas så, att detta är av intresse bara för . Det måste vara ettintresse för alla djurvänner och djurägare att våra veterinärer får en så braUtbUdning som möjligt. Jag vUl inte med detta säga att de inte kan fä det äveni , men med tanke på den snabba utvecklingen kan tiUgängen tiUtillräckligt djurmaterial för utbildningsändamål bli avgörande. Det finnsflera lärare och forskare på som med tanke på tillgången tUllämpligt djurmaterial i är mycket oroade av Uppsalaförläggningenoch som helt stöder förslaget att förlägga hela den kliniska utbildningen tillSkaraområdet. Då jag inte ens i utskottet fick stöd fördenna motion skaU jag inte här ställa något yrkande. Jag ber att få återkommatill denna fråga . Inrättande även fältstation i Under detta anförande övertog herr talmannen ledningen avkammarens förhandlingar. FruÄSBRINK (s): Betänkandet om fältstationen iSkara med en Skarakarta som charmfullt och originellt omslag ingav oss alla iSkaraborgs län förhoppningar om en utökning av den nuvarande verksamheten vidden gmndade veterinärinrättningen i . Vi känner sedan längeberättigad stolthet över det högkvahficerade och energiska arbete som därutförs av den skickliga personalen. Vi är också tacksamma över attjordbruksministern med så påtagligt intresse satt sig in i denna fråga, skalatut det väsentliga i problemen och med sakskälens tyngd lagt fram proposition107. Dennafältstation avses - det skaU klart och tydligt understrykas - att Inrättande av en fältstation i utgöra ettkomplement tiU den forskning och undervisning som bedrivs vid veterinär- ochlantbrukshögskolorna. Vi är helt övertygade om att just i den egenskapen föreslagna fältstationen mänga väsenthga väntande uppgifter. Detta förslag är, herr talman, ett glädjande exempel påatt en statlig granskning nu har lett till lösningen på ett problem som berör vUket också underströk forskning och utveckling pä dettaområde i hela vårt land. Frågan har i det framlagda förslaget bedömts över ensaklig helhetssyn som hållits välgörande fri från by- och partipolitik.Självfallet är glädjen särskUt stor i , och i all synnerhet i denkommun som får motta ett så förnämligt tillskott tUl deundervisningsanstalter som sedan gammalt satt sin prägel pä . Det kan väl, herr talman, vara tUlåtet att takammarens tid i anspråk också för att ge uttryck'åt en ren och oförfalskadglädje inför ett beslut till omväxling med all den klagan som vi så ofta fårhöra från denna talarstol! Och så kommer, herr talman, som en extra guldkant påjordbruksutskottets hemställan, bifallsyrkandet tUl den motion som jagtillsammans med hela den vid detta tUlfälle eniga Skaraborgsbänken harframställt angående namnet: bibehåUandet av den hävdvunna beteckningen Veterinärinrättningeni . TUläggsrubriken, Fältstation i för ochlantbrukshögskolan, är en god komplettering. Att ta vara på det gamla, medföradet som ett kärt och förpliktande arv och gå vidare mot väntande uppgifter ärju just att skapa en levande kultur, och vi är många som lägger in just detta iden föreslagna namngivningen. Det hade varit roligt att kunna sluta här, men ett inslagi gårdagens debatt om utlokahseringen nödvändiggör ett tiUrättaläggande. i ArvUca försökte i den diskussionen göraren parti-pohtik av frågan om fältstationen och talade i rephk till herrSignell om "de starka insatserna av folkpartisterna pä Skaraborgsbänkennär det gällde ". Ja, betecknar man bevistandet av ettpar överläggningar och uppvaktningar tUlsammans med alla partiers riksdagsmänpä Skaraborgsbänken plus därtiU det maktpåliggande värvet att skriva sitt namnpå motioner som man inte ens själv är initiativtagare till, såsom starkainsatser, dä är man verkligen nöjd med htet! Någon som känner till fakta skullekanske t. o. m. vara benägen att ta tUl starkare ord och tala om ett försök attbluffa sig fram. Vi säger i och det passar kanske särskilt brai det här sammanhanget: "Mycket skrik och litet ull sa han som klipptegrisen." Det uttrycker nog vad vi socialdemokrater på Skaraborgsbänkentänker och vet i det här sammanhanget. Verkligheten och sanningen är en heltannan än den saga som länets folkpartister tycks ha berättat för . Vad beträffar ' sorg över att inte hatUlhört vid det tillfälle dä beslutet fattades får jag väl tröstahonom med att beslutet förmodligen ändå skulle ha blivit detsamma som det blev. Låt mig sluta med att åter betyga vår glädjei bygden över det beslut som nu går att fatta och vår förhoppning attdet skaU visa sig bli tUl gagn för vårt lands jordbruksnäring och forskning. Härmed fårjag med glädje yrka bifall tiU utskottets hemställan. Inrättande av en fältstation i I detta anförande instämde herrar , ochBlomkvist Nr 97 (samtUga s). i (c): För svenskt jordbruk är det utomordentligtangeläget att den veterinärmedicinska utbUdningen gör de blivande veterinärernaväl förtrogna med bekämpandet och förebyggandet av de mångskiftande sjukdomarsom de får uppleva i praktiken vid olika produktionstyper och olikadjurbesättningar. Den fortgående urbaniseringen av / Uppsalaområdethar emeUertid skapat en kris för den djurkliniska UtbUdningen.Veterinärhögskolans i praktikområde sträcker sig redan nu nästan framtUl utan att ge tUlräckligt klinikunderlag. lärareoch studentkär, och förenade studentkårerhar i olika sammanhang framhållit att det är praktiskt taget utsiktslöst att fåen acceptabel och långsiktig lösning av klinikmaterialproblemet genom enförläggning av klinikundervisningen tUl . Det faktum att deveterinärmedicine studerande i aUt större utsträckning rekryteras frånicke-jordbrukarhåll gör att de fär ett väsentligt större behov av kontakt medde praktiska problemen i modern husdjursskötsel. Den förkortning av studietidensom genomförs vid ökar också svårigheterna. Statsrådet betonade i sin proposition 1970 betydelsen avatt i ökad utsträckning bör få tUlgång tUl det rikadjurmaterialet i . Det uttalandet visar att man niipå dettaområde värderar den praktiska insikten och erfarenheten på samma sätt som mangör när det gäller en del andra områden, bl. a. den humanmedicinska utbildningen. Den nuvarande studentrekryteringen sker enbart efterbetygspoäng. Detta system är föremål för stark kritik. Ännu för några är sedanansågs den praktiska utbildningen helt kunna negligeras tiU förmän förteoretiska kunskaper. Denna syn kom också tUl uttryck i 1965 årsveterinärmedicinska utrednings uttalande om den kliniska utbUdningen.Utredningen anförde nämligen att om man ser på lokaliseringsfrågan enbart frånklinikmaterialsynpunkt återfinns de lämpligaste förläggningsorterna i desydligaste länen och i . Ett hänsynstagande till klinikmaterialetborde dock enligt utredningens mening inte föranleda en lokalisering som intetUlfredsställde kraven på vetenskaplig mUjö och integrering med närbesläktadforskning och utbUdning. Det är synnerligen angeläget att vi försöker komma bortfrän den här förlegade synen på den praktiska utbUdningens betydelse. Den fårinte sätta en aUtför stark prägel på den framtida veterinärutbUdningen. Trots uttalande här dristar jag mig till attsäga att vi, som på olika sätt har försökt verka för att denveterinära utbildningen förläggs till ett område med god djurhållning, hälsardet föreliggande förslaget om en fältstation i med tUlfredsställelse. Detgäller inte bara den veterinära sidan, det gäUer också hovslagarskolan och denhögre undervisningen i ho-wårds- och klö-wårdslära. När det gällerlantbrukshögskolans inrättande av ett fjärde husdjursförsöksdistrikt med endistriktförsöksstation i för västra har därmed ett gammalt kravtUlgodosetts. 14 protokoll 1973. Inrättande av en fältstation i Jag tycker att jordbruksutskottet i anledning av motionen1968 lyckats mycket väl med sitt förslag tUl ett samlingsnamn för den veterinärmedicinskaoch husdjursvetenskapliga aktiviteten "veterinärinrättningen i ,fältstationen för och ". Det är jordbruksutskottet som har kommit fram tUl detta, och jaghoppas att det kommer att bli sä. Det 200-äriga namnet bibehälles somdet ger ett adekvat uttryck för vad verksamheten nu skaU omfatta. Motionen 1925 angående inrättande av en tjänst sombiträdande professor i Medicin I vid i hartUlkommit mot bakgrunden av den ökade betydelse som s-vinhållningen fått. I detmoderna svenska jordbruket är det viktigt att modernisera och effektiviserasvinmedicinen. Såvitt jag kan förstå och enligt de uttalanden som gjorts gerSkara stora möjligheter tUl ökad aktivitet på detta område.