prot · FW0978 · 1973-12-31 00:00:00 — För planering, samordning ochgenomförande måste finnas godtagbara resurser centralt hos SPK, även om ocksåpriskontoren kommer alt vara inkopplade. Det skulle vara mycket opraktiskt och ur ansvarssynpunkt diskutabelt - atl överföra informationsverksamhetenkring dessa undersökningar liU annan central myndighet än SPK. Det vore frän många synpunkter värdefullt om en allsidigdiskussion och utvärdering av den hitlUls bedrivna upplysningsverksamheten påprisområdel kom lill stånd. En sådan analys borde naturligtvis göras innanstatsmakterna går till beslut om vilka resurser som i fortsättningen skaU ställastiU förfogande för upplysning åt aUmänhelen-konsumenter-na i pris- ochkonkurrensfrågor och vUkel organ som skall vara huvudman för dennainformationsverksamhet. SPK-informationen har byggts ut ietapper, och etl genomtänkt utredningsförslag har varje gång föregåttutbyggnaden. Enligt propositionen och näringsutskotlets förslag skallresurser i personal- och penningmedel av storleksordningen överförasfrån SPK tiU . Enhgt min mening bör inte detta ske hux flux. Regeringens proposition nr 58 har, såvitt jag kan bedöma,i de bredaste lager fått ell myckel positivt mottagande, och behandlingen ifinans- och näringsutskotlen har också varit mycket positiv. Del är alltså framgång för regeringen. På en enda punkt anmäler vi en avvikande mening,och jag kan gärna hålla med om atl den gäller en hten detaljfråga i del storasammanhanget. Vi vill bara att man skaU hejda sig och tiUsätta enarbetsgrupp - eller kalla det gärna en utredning innan man gör dennaomdiskuterade förändring på det organisatoriska planet. Vi motionärer är ju inte ute efler några nya pengar detvore naturligtvis mycket känsligt om så vore fallet men vi är nog rätt mångaäven inom den socialdemokratiska riksdagsgruppen som skulle önska en utredning,och jag tycker för min del alt del är en räll blygsam begäran. Vi menar alt densocialdemokratiska motionen 1653, som undertecknats av sju riksdagsmän medintresse för de konsumentpolitiska frågorna, har någonting ganska väsentligtall säga på ett litet men viktigt område. Och den motionen har inte blivitsämre därför att den nu har fått stöd av de borgerliga partierna inäringsutskottel. Den är fortfarande lika konsumentvänlig, och därför kan jagmed gott samvete yrka bifaU liU reservationen 2 vid näringsutskoltetsbelänkande nr 40. Vad går då reser-vationen ul på? Jo, enbart della alt denföreslagna överföringen av informationsansvar och resurser från pris- ochkartellnämnden till inte skall komma till stånd förrän ennärmare utredning visat om della över huvud taget är lämpligt. Jag har inteförsvurit mig ål tanken alt det nuvarande tillståndet skall råda i all framtid,men jag tycker atl della är så intressanta och viktiga frågor alt de borde kunnabli föremål för en utredning. Det är del som är avsikten medmotionen, och jag yrkar därför, som sagt, bifall tiU reservationen 2 inäringsutskottets betänkande. delar ju min uppfattning att denhär organisationsfrågan som sådan inte är något stort problem. Man kan haskilda meningar, det finns skäl som talar för och emot. Jag viU baraunderstryka att utskottsmajoriteten har den åsikten atl övervägande skäl talarför genomförande av en organisationsförändring. Jag skulle gärna vUja läsa in den mening som jag saknade,när citerade utskottets skrivning beträffande resursfördelningen.Där skriver bl. a. ett enhälligt utskott: "Det bör få ankomma på nämndensstyrelse och ledning atl från tid till annan med hänsyn lUl den aktuellasituationens krav närmare besluta vUka insatser som skall göras på olikaområden." Det finner vi från utskottets sida vara oerhört viktigt, och viräknar självfallet med alt nämnden skall ha de resurser som krävs för att görade utredningar man anser lämpliga. När del gäller kritik motutskottsmajoritelen tycker jag inte all han behöver hysa så stor oro därför allhans och våra partivänners molion har bildal underlag för en borgerhgreservation. säger all del är en ovanlig situation, och det äralldeles uppenbart det är inte sä ofta vi har ell sådant förhållande. Men det finns ändå en del saker som jag särskilt villunderstryka. När talar om alla de goda kontakter som pris- ochkarlellnämnden har byggt upp med olika organisationer i vårt land, medmyndigheter och med företag, ställer man omgående frågan: Kommer alla dessaförbindelser, som pris- och karteUnämnden har byggt upp, att försvinna om dessafrågor överförs till konsumentverkels informationsavdelning? Jag tror alt herrLindahl får svårt alt hävda en sådan uppfattning, inle minst därför all det istor utsträckning blir samma personal som konsumentverketsinformationsavdelning får arbeta tillsammans med. Men tog upp exempel på utredningar som hadeskett och underströk att man där hade arbetat steg för steg isamband med de olika arbetsuppgifter och målsättningar som man hade ianslutning till konsumentpolitiken. Del var närmast en sak som jag ändå tyckteatt glömde, och det var just att vi har fattat ett beslut omkonsumentverket. En av de viktigaste uppgifterna som kommeratt slå inför är, såvitt jag kan förstå, att gå ut lill konsumenterna ochsprida information om angelägna konsumentfrågor. TUl den uppgiften har verket en personal som omfattar 30 å 35 personer. Jag tror att konsumentverketicke kommer all missköta den arbetsuppgift som verket, om så beslutar,kommer att få överta från pris- och kartellnämnden. Ändrad organisation av statens pris-och kartellnämnd, m.m. påpekade alt det inte är såvanligt atl en socialdemokratisk molion kan vara underlag för en reservationfrån de tre icke-socialistiska partiernas representanter i etl utskott. Nej,men det är väl i del här fallet ell tecken på att det inte ärnågon ideologisk Ändrad organisation av statens pris-och karlellnämnd, m.m. principiellfråga som vi diskuterar, utan att det mera är en lämplighetsfråga, en praktiskawägningsfråga. Det är ju också, som är medveten om, både ensocialdemokratisk molion och en molion från folkpartihåU som har varitunderlag, även om det i reservationen yrkas bifaU tUl den socialdemokratiskamotionen, som ju är minst långtgående och som föreslår utredning i stället förett rent avslag pä den här punkten. Den slutsats man kan dra av den här situationen är väljust att det här inte är en fråga där partUinjer eller ideologiska linjer är såviktiga, utan det är en fråga om praktiska bedömningar. Det är riktigt - det ärvi ense om att det inte är någon stor fråga i det här sammanhanget. Detbetyder inle att den är oviktig. Vi tycks vara ense om att det finns skäl föroch emot den här ändringen. redovisade ganska framgångsrikt att deövervägande skälen talar emot ändring. I den situationen bör man väl, när manhar en väl fungerande verksamhet, tUls vidare behålla den och göra ytterligareöverväganden innan man vidtar en förändring och för över den till etl verk somhelt naturligt ändå kommer att ha ganska mycket alt göra med att bygga upp sinnya verksamhet. HerrLINDAHL (s): Jag nämnde inle i mitt förra inläggkonsumentverket, men det beror inle på glömska. När regeringen log stäUning till den frågan ochriksdagen fattade beslut om , så beslöt man all SPKskulle finnas kvar som ett självständigt organ. Och det är min förhoppning altnär regering och riksdag har gjort denna bedömning skall man heller inle avlövadetta organ, ulan SPK skall ha möjligheter även i fortsättningen att bedriva enintensiv och ständigt förbättrad prisupply-sande verksamhet. Jag tror all utskottsmajoritelen inte har varit alldelesokänslig för de här argumenten. Det står på ett ställe i utskotlsmajoritetensskrivning föhande; "Utskottet saknar visserligen inte förståelse för denönskan som kan finnas på olika håll om atl SPK:s nuvarandeinformationsverksamhet skall förbli intakt." Det tycker jag är ett viktigtmedgivande. Man drar visserligen enligt mitt förmenande inte de rättaslutsatserna av denna uppfattning, men del finns ändå en positiv synpunkt ocksåi majoritetens skrivning. påpekade atl del finns åtta personer kvar iSPK som kan syssla med den inforrnationsver'ksamhelen. Det är kanske riktigt.Men det bör då också framhållas att man flyttar tUlkonsumentverket, och SPK har sålunda kvar allt som allt förallmän upplysningsverksamhet. DärtUI kommer förpublikationsverksamhet, exempelvis för tidskriften och kartellfrågor.Men den summan är alltså bunden tUl utgivning av trycksaker som vänder sig begränsad publik. Del är mot denna bakgrund jag menar, att har vi bestämtoss för att vi skall ha en intensifierad prisupplysningsverksamhet i det härlandet, skaU vi också ge della organ sådana resurser alt det kan verka och göranytta. Ett beslut , utan utredning, kommer enligt min mening att leda till en avlövning av pris- och karleUnämndens resurser på delta viktiga område. Jag vill bara påpeka att det avsnitt avulskollsmajoriletens skrivning som läste upp citerade jag i mittinledningsanförande, och när jag hade gjort del anförde jag de skäl somutskotlsmajorilelen anser väger över för ell bifall till propositionen. Jag skall i övrigt, herr talman, inle ta upp någon debattmed om hans påstående om avlövning. Det är ju alldeles uppenbartatt skall ta över denna bit av verksamheten och skall verketöver huvud laget kunna göra en insats på detta för konsumenterna så viktigaområde, måste , , ha medel lUl silt förfogande föratl kunna göra den insats som vi alla ändå anser är så betydelsefull. Ändrad organisation av statens pris-och kartellnäm nd, m.m. Överläggningenvar härmed slutad. Utskottets hemställan bifölls. Propositioner gavs på bifaU tiUdels utskottets hemställan, dels reservationen nr 1 av iGlömminge m. fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändesföljande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller näringsutskottets hemställan i betänkandetnr 40 punkten 2 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifaUit reservationen nr 1 av i Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Propositioner gavs på bifall tilldels utskottets hemställan, dels reservationen nr 2 av iGlömminge m. fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändesföljande voteringsproposition: Översyn av skatte-svstemet, m. m. Den som vill att kammaren bifaUer näringsutskotlets hemställan i betänkandetnr 40 punkten 3 röstar ja, den del ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 2 av i Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparal.Denna omröstning gav följande resultat: Punkterna 4 och 5 Kammaren biföll vad ulskoltel i dessa punkter hemställt. § 11 Översyn av skattesystemet, m. m. Föredrogs skalleutskottetsbetänkande nr 19 i anledning av motioner om översyn av skattesystemet, m. m. I detta betänkande behandlades motionerna 1973:15 avherr (), 1973 :129av i Skärstad m. fl. (c), 1973:258av herrar () och Hylländer (fp), 1973:386 av i Arrie m.fl. (c) vari hemställts altriksdagen beslutade att hos Kungl. anhålla att den tillsattaskatleulredningen med förtur skuUe pröva frågan om rätt liU individuellbeskattning enligt i motionen angivna grunder i de fall då äkta makar båda varverksamma i ett av dem drivet företag inom jordbruk, småindustri, hantverk,handel eUer annan rörelse. 1973 -.399av (), 1973:558 av m.fl. (m)vari såvitt nu var i fråga hemställts att skulle besluta om en fyraårsplan för marginalskallesänkningar medbörjan , Maj:l anhålla alt skalleutredning ficki uppdrag atl så snabbt lägga fram förslag till närmare utformning avfyraårsplanen alt förslaget kunde föreläggas innevarande års höslriksdag, besluta alt ett extra famUjeavdrag om per årinfördes vid mkomstbeskattningen för enarbelstagarfamiljer med barn under 10år fr. o. m. inkomståret1973, beslutaatt fr. o. m. införa en tUl begränsad avdragsrätt extra förvärvsavdrag vid inkomstbeskattrungen för faktiskatUlsynskostnader för barn för famUjer där båda makarnaförvärvsarbetade och för ensamstående famUjeförsörjare, allt underföralsällning att barnen icke erhåUit plats på bam- eUer famUjedaghem, Maj t anhåUa om skyndsam utredning och förslag angående avdragsrätt förtUlsyn av sjuk eller åldrig nära anhörig, anhåUa att skatteutredning fick tUIäggsdirektiv attutreda frågan om indexreglering av skattesystemet i enhghet med de riktlinjersom angivits i motionen 1973:241, beslutaanta av motionärerna framlagt förslag tiU lag om ändring i kommunalskattelagen(1928:370), innebärande rätt tiU avdrag fr. o. m. taxering för lön tUlmake enhgt av faststäUda grander, om båda makarna varitverksamma i jordbruk eller rörelse i ej blott ringa omfattning, Översynav skattesystemet, m. m. 1973:561 av m.fl. (m) vari hemstäUtsatt beslutade att grandavdraget för ålders- och förtidspensionärerinom folkpensioneringen fr. o. m. taxering skuUe ökas tiU avbasbeloppet för ensam pensionär och för var och en av pensionerade makar tiU av basbeloppet i enlighet med vad i motionen 1973:241 anförts, 1973:566 av hert Elmstedt m.fl. (c) vari hemställtsatt beslutade, att 52 § 1 mom. kommunalskattelagen (1928:370) skuUe ha av motionärerna angiven lydelse, innebärande att uikomst av jordbraks- fastighet och rörelse skuUe beskattas hos den av makarna, som svarat för den största arbetsinsatsen i förvärvskäUan, --" 1973:582av herrar () och Göranssoirfs). 1973:1002av hert m. fl. (m, fp). 1973:1020av herrar i (c) och i (c). 1973:1022av herrar () och FäUdin (c) vari såvitt nu var i fråga hemstäUts attriksdagen hos Kungl. skuUe anhåUa om tUIäggsdirektiv tiU 1972 årsskatteutredning avseende införande av ett inflationsskydd i det direktaskattesystemet, attriksdagen hos Kungl. Maj:t skuUe anhåUa om tiUäggsdirekliv tiU pågåendeskatteutredningar av innebörd att man vid konstruktionen av nya skattesystembeaktade kravet på ekonomisk tiUväxt, attriksdagen av KungL begärde förtursbehandUng inom 1972 års skatteutredningav de frågor som i motionen angetts böra behandlas med prioritet, 5Riksdagens protokoll 1973. Översyn av skattesystemet, in. att gav Kungl. till känna vad som imotionen anförts beträffande skattepolitikens allmänna inriktning, 1973:1053 av m.fl.(m, fp, c) vari hemställts att hos Kungl. Maj:t skulle anhålla alt1972 års skatteutredning anmodades att framlägga förslag tillsärbeskatlning av äkta makar som arbetade i enskild firma. 1973:1060 av i (s) samt 1973:1064av (). Beträffande skattepolitikensaUmänna inriktning all skulle avslå motionen 1973:1022, B. Beträffandemarginalskallesänkningar m. m. alt skulle avslå 1. motionen1973:129, 2. motionen1973:558, 3. motionen1973:1002, 4. motionen1973:1022, Beträffande folkpensionärernasbeskattning att skulle avslå motionen 1973:561; Beträffande faktisksambeskaltning att skulle avslå 1. motionen1973:386, 2. motionen1973:558, 3. motionen1973:566, .._ 4. motionen1973:1022, 5. motionen1973:1053, - .,, Beträffande förvärvsavdragen m.m. atl skulle avslå 3. motionen1973:258, 4. motionen1973:558, 5. motionen1973:582, 6. motionen1973:1022, 7. rnotionen1973:1060, F. Beträffande vissa andra avdrag att skuUe avslå 1. motionen1973:15, 2. motionen1973:399, 3. motionen1973:1020, G. Beträffandeskattereduktion m. m. altriksdagen skulle avslå motipnen 1973:1022, H. Beträffande indexreglering avskattesystemet alt skulle avslå att skulle avslå motionen 1973:1064, K.Beträffande tjänstemannataxering attriksdagen skulle avslå motionen 1973:15. Reservationer och ett särskilt yttrande hade avgivits beträffande skattepolitikens allmänna inriktning ' 1. avfru andre vice talmannen () saml herrar Josefson i Arrie (c),i (fp), () och i (c) somansett att utskottet under A bort hemställa, alt med bifaU tiU motionen 1973:1022 gav Kungl.Majt tiU känna vad reservanterna anfört, 2. av herrar i (m)och i Trobro (m) (särskilt yttrande), beträffande marginalskallesänkningar m. m. 3. av fru andre vice talmannen () samtherrar Josefson i Arrie (c), i (fp), () och i (c) som ansett att utskottet under B 4 bort hemstäUa, alt med bifall lill motionen 1973:1022 i dennadel hos Kungl. Maj:t begärde förlursbehandling inom 1972 års skalteutredningjämväl av frågor om justering av marginaleffekterna i skatte- ochbidragssystemet, 4. av herrar i (m)och NUsson i Trobro (m) som ansett att utskottet under B 2 bort hemställa, alt med bifall motionen 1973:558 skullefatta principbeslut om all en fyraärsplan för marginalskattesänkningar bordeutarbetas, 5. av herrar i (m) och i Trobro(m) vilka ansett atl ulskoltel under C bort hemställa, att med anledning av motionen 1973:561 hosKungl. Maj:t skulle anhålla om förslag om ökade grundavdrag för ålders- ochförtidspensionärer fr. o. m. taxering i enlighet med vad i motionenanförts, 6. av herrar i (m) och i Trobro(m) som ansett att utskottet under D 2 bort hemställa, alt med bifall tUl motionen 1973:558 i denna delskulle anta av leservanterna framlagt förslag till lag om ändring i kommunalskallelagen(1928:370), Översyn av skattesystemet, m. m. 1. av fru andre vice talmannen () samtherrar Josefson i Arrie (c), i (fp), () och OlofJohansson i (c) som ansett att utskottet under D 1 och D 3-5 borthemställa, Översynav skattesystemet, m. m. attriksdagen med anlediiing av motionerna 1973:386, 1973:566, 1973:1022 och1973:1053 hos KungL skulle anhålla om förslag tiU höstriksdagbeträffande individueU beskattning i de faU, då äkta makar båda var verksammainom jordbruk, småindustri, hantverk, handel eller annan rörelse, 8. avherrar i (m) och i Trobro (m) som ansett att utskottet under E 2 bort hemstäUa, attriksdagen med bifaU tiU motionen 1973:558 i motsvarande delar skulle anta avreservanterna! framlagt förslag tUl lag om ändring i kommunalskattelagen(1928:370), 9. av fru andre vice talmannen ()samt herrar Josefson i Arrie (c), i (fp), () och i (c) som ansett att utskottet under E 4 bort hemstäUa, attriksdagen med bifaU tiU motionen 1973:1022 i denna del gav Kungl. tiUkänna vad reservanterna anfört, 10. av herrar i (m) och iTrobro (m) vUka ansett att utskottet under E 2 bort hemstäUa, attriksdagen med bifaU till motionen 1973:558 i denna del hos Kungl. skuUeanhåUa om skyndsam utredning och förslag angående rätt tiU avdrag för tiUsyn avsjuk eUer åldrig nära anhörig, beträffandeskattereduktion mj m. 11. avfra andre vice talmannen () samt herrar Josefson i Arrie (c), i (fp), () och i (c) som ansett att utskottet under G bort hemställa, [ attriksdagen med bifaU tiU motionen 1973:1022 i denna del hos Kungl. Mäj:t begärdeatt skatteutredning med förtur behandlade frågan om bidrag i ställetför nuvarande avdrag på den slutliga skatten för hemmavarande make, 12.av i (m), fru andre vice talmannen () samtherrar Josefson i Arrie (c), i (fp), (), iTrobro (m) och i (c) som ansett att utskottet under Hbort hemställa, attriksdagen med anledning av motionerna 1973:558 och 1973:1022 hos Kungl. Maj:tskuUe anhåUa om tiUäggsdirektiv tiU skatteutredningen i syfte att med förturutreda frågan angående inflationsskydd av skattesystemet eUer andra åtgärder isyfte att förhindra att en fortgående inflation skuUe skärpa skattetrycket ienlighet med vad reservanterna anfört. HertMAGNUSSON i (m): betänkande nr 19 behandlar bl. a. moderatasamUngspartiets skattemotion. , liksom under föregående år, begärvi en genomgripande förändring av skatteuttaget för att åstadkomma en lägrebeskattning. Dels begär vi mer långsiktiga beslut, dels har vi krav påomedelbara lagstiftningsåtgärder som genast skulle rätta tUl uppenbaraorättvisor i beskattningen, som vi menar icke kan vänta på sin lösning tUlsutredningen är färdig. Det långa socialdemokratiska regeringsinnehavet harinneburit att vi fått allt högre skatter. Moderata samlingspartiethar i sina återkommande stora partimotioner på skattepolitikens områdevarnat för denna utveckling, som vi menat kommer att leda fram tUl stagnation itUlväxten och en ökad risk för arbetslöshet. Tyvärr har de senasteåren verkligen visat att vi haft fuUt fog för våra varningar. Våra krav påskattelindringar har kaUsinnigt avslagits av majoritet. Det grundläggande felet är naturligtvis att man låter deaUmänna utgifterna stiga på ett så ohämmat sätt. Våra krav på besparings- ochrationaliseringsåtgärder är därför mycket befogade. Nog finns det möjlighet tUlbesparingar i den offentliga förvaltningen. har vi varnat för destigande kommunalskatterna, och partiet har uppmanat sina ledamöter i kommunalaförsamlingar att verka för större sparsamhet. I den vädjan fick vi underföregående år hjälp av självaste finansministern, som gjorde en överenskommelsemed om en vädjan tiU kommunerna att icke ytterUgare höjakommunalskatterna. Var det så enkelt att bromsa upp det kommunalaskattetrycket, varför går det då inte att göra detsamma med det statliga? Dettakrav är så mycket mer befogat sedan finansministern låtit förstå att stoppetför kommunalskattehöjningar skall bestå även efter utgången av de två berördaåren. Naturligtvis går det att sänka de statliga utgifterna bara vUjan finns.Det är nödvändigt att stat och kommun kräver samma sparsamhet av sig själva somde nu kräver av barnfamUjerna i vårt land genom det hårda skattetrycket. Felet med det nuvarande skattesystemet är framför allt attdet endast tar ringa hänsyn tUl skatteförmågan och att skatten är för hög förde nya ökade inkomsterna. Vi befinner oss nu i ett sådant läge, att det inte längreär möjhgt för enskilda människor att genom ytterligare arbete eller tagande avstörre ansvar förbättra sin inkomstsituation. Därmed har vi tagit bort deteffektivaste medlet tUl framåtskridande. Detta har vi sagt många gångertidigare. Men börjar man t. o. m. på LO-håll inse att så är förhållandet. Dehöga marginalskatterna har blivit en realitet för alla inkomsttagare i vårtland. Det är naturligt att man reagerar när vanliga arbetsinkomster drabbas aven marginalbeskattning på . Inte säUan blir marginaleffektenännu högre genom kombinationen av stigande priser, höga marginalskatter ochbortfallande bidrag. En skattepohtik som tvingar aUt fler människor att blibidragstagare måste det uppenbarligen vara något fel på. Sedan den socialdemokratiska regeringen nu uttömtmöjligheterna att öka skatterna genom direkt och indirekt skatt har man kommitunderfund med att det går att få in pengar genom att lägga en skatt på arbetet.Särskilt i av ovanligt stor arbetslöshet är det anmärknings- Översyn av skattesystemet, m. m. Översyn av skattesystemet, m. m. värt atlskattehungern är så stor, atl man t. o. m. har mod atl fördubbla denna skall.Det är verkligen att på grymmaste sätt driva arbetslöshetspo-Ulik. Så gör denregering som sagt sig vara en garanti för den fulla sysselsättningen. Denna åtgärd ansåg man sig tvungen atl vidta för att rättalill någol av alla de misslyckanden som skattebeslut medförde, tUlvilket moderata samlingspartiet sade ell bestämt nej. Del som med stort skrytskulle bli en skattesänkning blev i stället en stor skattehöjning. Särskiltbarnfamiljerna kom i kläm. har emellertid alla fält skattehöjning,trots alla försök till ändringar och trols alla felaktiga påståenden i annonsero. Situationen är mmst sagt förvirrad på skaltefronten. Nuföreslår LO-ekonomerna all man skaU höja löneskatten ytterligare för att fåmedel atl dela ul i bidrag eller skatteavdrag så atl människorna inte skallmärka hur hög beskattningen i verkligheten är. Nej, del går säkerligen icke attmed några medel eller omregleringar av skalleullag trolla bort den högabeskattningen. Känningarna av denna är alltför uppenbara för folk för atl detskall kunna gå. Det blir ändock det arbetande svenska folkel som får betalaaUtsammans, vare sig det gäller direkt skall, indirekt skall,arbetsavgivaravgifl, miljövårdsavgift eller prisstegringar som orsakas avinhemska åtgärder. Jag skall säga några ord om de olika reservationerna somfinns fogade lUl delta utskottsbetänkande.