prot · FW0979 · 1973-12-31 00:00:00 — Förhandlingarna leddes till en början av herr tredje vicetalmannen. Rätt tiU ledighet och lön vid deltagände isveiisk-undervisning för invandrare § 1 Rätt till ledighet och lön vid deltagande i svenskundervisning för invandrare Föredrogs inrikesutskotlelsbetänkande nr 15 i anledning av propositionen 1973:43 med förslag lill lag omändring i lagen (1972:650) om räll lUl ledighet och lön vid deltagande isvenskundervisning för invandrare jämte motioner, I propositionen 1973:43 hade Kungl,, under åberopande av utdrag av statsrådsprotokoUel över inrUcesärenden förden , föreslagit atl anta i propositionen framlagdaförslag liU lag om ändring i lagen (1972:650) om rätt tUl ledighet och lön viddellagande i svenskundervisning för invandrare. Beträffande propositionens huvudsakliga innehåll anfördesföljande: "Lagen (1972:650) om räll ledighet och lön vid deltagande isvenskundervisning för invandrare, som träder i kraft den 1 juh 1973, ärtillämplig endast på sådan utländsk arbetstagare som påbörjat sin förstaanställning här i landet efter utgången av , Enligt lagen är sådanarbetstagare berättigad till såväl ledighet från ordinarie arbetstid i 240timmar för atl della i svenskundervisning som till lön för deltagande i 240limmars undervisning, oavsett om denna bedrivs under arbetstid eller ej, Ipropositionen föreslås att lagen, med vissa avvikelser, görs tillämplig även påutländsk arbetstagare som före tagit anställning här ilandet. Rätten liU ledighet och lön föreslås dock bh behovsmässigldifferentierad tUl alt omfatta 160 eller ," I detta sammanhang hade behandlats motionerna 1973:1643 av m, fl. (m) vari hemställts altriksdagen skulle avslå Kungl. Maj;ls proposition 1973:43, 1973:1644av m. fl. (m), 1973:1645av m. fl, (s) saml 1973:1646 av (vpk) och (vpk)vari hemställts alt i 1 § av förslaget till lag om ändring i lagen omrätt lUl ledighet och lön vid deltagande i svenskundervisning för invandrarebeslutade införa sådant tillägg all lagen utvidgades att gälla även utländskasjömän på svenskt fartyg. 9 protokoU 1973. Rätt tiU ledighet och lön vid deltagande i svenskundervisningför invandrare 1, alt riksdagenskulle avslå motionen 1973:1643, 2, att riksdagenmed avslag på motionen 1973:1646 skulle bifalla propositionen 1973:43 i frågaom 1 § förslaget till lag om ändring i lagen om rätt lill ledighet och lön viddellagande i svenskundervisning för invandrare, 3, atl motionen1973:1645 inte föranledde någon åtgärd, 4, att riksdagenskulle anta lagförslaget i den mån del inle behandlats under 2, 5, all riksdagenskulle avslå motionen 1973:1644, 1, beträffande avslag på propositionen av herrar () och () som ansett all utskottet under 1 bort hemställa, alt med bifall tUl motionen 1973:1643 skulleavslå propositionen 1973:43, 2. beträffande utvidgning av lagenatt gälla även utländska sjömän av (vpk) som ansett att utskottet under 2 bort hemställa, att med bifall tUl motionen 1973:1646 saml medförklaring alt viss ändring borde göras i 1 § lagförslaget skulle antaparagrafen med av reservanten föreslagen lydelse. Till betänkandet hade fogats ellsärskUl yttrande beträffande anordnandet av undervisning av herrar iArvika (fp), i (c). Stridsman (c), (), i (c) och Carlslröm (fp). Sä sent som antog enlag om rätt lill ledighet och lön under 240 limmar för deltagande isvenskundervisning för invandrare, Lagen ägde dock tillämpning endast förinvandrare som påbörjat sin första anställning här i landet efler ingången avär 1973, I propositionen 43 som vi nu behandlar göres lagen tillämplig även förinvandrare som tagit anställning här i landet före den , I en reservation som och jag fogat tillinrikesutskotlels belänkande nr 15 har vi yrkat avslag pä propositionen.Grunderna för vårt avslagsyrkande är följande. För del första: Om lagen genomföres, kommer näringslivet,vilket alla vet redan förut är hårt pressat, att belastas med ytterligare storakostnader. Särskilt betungande blir kostnaden för de mindre och medelstoraförelagen. Det antal utländska arbetstagare i vårt land som beräknas ha behovav undervisning i svenska uppgår enligt propositionen lill 75 000. Beroende påde förkunskaper vederbörande har är han eller hon berättigad till ledighet ochlön under 160 eller 240 limmar. Enligt förslaget skall arbetslagaren successivt beredas tillfälle alt delta i svenskundervisningen. Orn viantar atl halva antalet av de studieberättigade har rättighet alt delta i 240limmar och återstoden i 160, blir medeltalet 200 limmar per deltagare. 75 000 x200 ger ett undervisningsbehov av inle mindre än eller 3miljoner timmar . Om vi beräknar kostnaden för arbetsgivaren till 20 kronorper timme, som jag tycker är en rimlig summa, ger detta en kostnad av inlemindre än 60 mUjoner kronor , en hård belastning på ett redan tungtpressat näringsliv, och enligt vad jag förstår kommer den alt få till föhd attdet blir ännu färre sysselsättningstillfällen. För det andra vill vi reservanter därutöver framhålla desärskilda problem som de små och medelstora företagen råkar ul för. Förutom dedryga kostnaderna för ersättning de språkstuderande kommer dessa företagatl få besvärande störningar i form av ryckighet i produktionen när en ellerett par man bland ett fåtal anställda lämnar arbetet för att delta i undervisningen.Problemen kan bli mycket svåra all bemästra för alla företagare men mestframträdande för de mindre och framför allt för de små förelagen med ell fåtalanställda. För det tredje: Hur ställer det sig för de utländskaarbetstagarna själva? Det torde väl framstå som helt klart att en arbetsgivare,som har atl väha mellan en svensk arbetstagare och en utländsk sådan, väljerden inhemske framför den utländske; den utländske kommer ju alt för företagetmedföra extra kostnader utöver de problem i form av produklionsrubbningar inomföretagel som jag har berört. Lagförslaget kan komma all medföra attdet blir svårare för den utländska arbetskraften atl få anställning aUtså ennegaliv effekt för denna arbetsgrupp. I såväl motionen frän moderata samlingspartiet somreservationen har vi framhållit atl vi är helt överens med propositionensprincipiella uppfattning atl invandrarna på alla områden skall varalikaberättigade med svenska medborgare inom samhälle och arbetsliv. Det ärangeläget atl invandrarna för att bli accepterade på arbetsplatsen har kunskapi svenska språket och också har kännedom om hur det svenska samhället fungerar.Men i likhet med invandrarutredningen anser vi reservanter atl kommunen börvara huvudman för svenskundervisningen för utlänningar liksom samhället haransvar för övrig grundutbildning. Invandrarutredningenanför i silt betänkande på s. 97 följande: "IU:s förslag innebär att kommunens skolstyrelseskall ha alt sörja för att grundutbildning anordnas för i kommunen bosattavuxna invandrare. Skolstyrelserna skall ha ansvaret för ulbUdningensadministration och kvalitet." Men enligt propositionens förslag nu liksom vid riksdageni höstas skall undervisningen handhas av studieförbunden i samverkan med defackliga organisationerna. Med anledning härav är tUl utskottets betänkandefogat ett särskilt yttrande av de borgerliga ledamöterna i utskottet. Principenatt fritt välja studieförbund har varit gällande även för utlänningardä det varit fråga om svenskundervisning, och invandrareleverna har ocksåvarit spridda över praktiskt taget alla studieförbund. Men med denna frihettorde det nu vara slut. Eller hur skall man tolka LO:s skrivelse till allafinska, grekiska och serbokroaliska invandrare i ? Jag citerar ur skrivelsen: "Del är ABF, , som skall svara för Rätt tiU ledighet och lön vid deltagande i svenskundervisningför invandrare Rätt tiU ledighet och lön vid def tagande i svenskundervisningför invandrare utbildningenav invandrare som är medlemmar i de LO-anslutna fackförbunden. Del är nästanalla invandrare. Undantagna är de som är med i etl . Då är del TBVsom svarar för undervisningen." Litetlängre ner i skrivelsen heter det: "Arbetsgivarna vill att andra studieförbund skallsvara för undervisningen. Det har LO och fackförbunden sagt nej lill." Dessa uttalanden ger inte, efter vad jag kan förstå, denenskilde individen, invandraren, stora möjligheter att fritt välja annatstudieförbund än ABF eller i undantagsfall TBV. Den personliga fri- ochrättigheten att fritt välja förbund är icke lill finnandes. Detta vänder vi ossemot, och del strider mot folkbUdningsarbetets princip atl etl eller flerastudieförbund gynnas på de andras bekostnad. Det är vad som här kommer alt blifallet. Jag skulle gärna vilja höra av ulskollsmajoriletenstalesman om han vill ställa sig bakom skrivelsen och om han anser att det ärriktigt alt man kräver att undervisningen i svenska för invandrai-e endast fårbedrivas av ABF och i vissa fall av TBV. Med della ber jag alt få yrka bifall lill denr-eservalion som är fogad till utskottets belänkande. HerrHÄLLGREN (vpk): I propositionen 1973 med förslag till lag om ändringi lagen om rätt till ledighet och lön vid deltagande i svenskundervisning förinvandrare har utländska sjömän på svenska fartyg undantagits genom altlagförslaget fått formuleringen: "Denna lag gäller här i landet bosallutländsk arbetstagare, som har arbetstillstånd." Del har inle de utländskasjömännen. Härigenom uteslängs närmare 5 000 utländska sjömän av icke-nordisknationalitet. kommunisterna har ansett detta vara enbrist i lagförslaget. Vi har därför motionerat om all 1 § skulle få etttillägg. Lagtexten föreslås kompletterad med orden "samt utländska sjömänpå svenskt fartyg". Detta har ulskottsmajoriteten inte accepterat. Utskottsmajoritelen skriver i sill belänkande alt den kaninstämma i vad motionärerna anfört och alt skäl talar för att även utländskasjömän, oaktat de inte genom bosättning har anknytning till vårt land, fårmöjlighet att delta i svenskundervisning. Vidare sägs: "Frågan äremellertid komplicerad och olika lösningar, bl. a. avlalsvägen, är länkbara. "Sedan hänvisar utskottet till en pågående utredning och förutsätter att denaktualiserade frågan las upp i utredningsarbetet. Men den utredning somåberopas har inte fått uppdraget all ta upp frågan om svenskundervisning. Utskotlsmajorilelen har avstyrkt motionsyrkandet på myckelvaga grunder enligt vår mening. Nödvändigheten och behovet för utländska sjömänatl kunna göra sig förstådda på landets språk och själva förstå svenska stårutom all diskussion. Det har utskottsmajoritelen heller inte bestritt. Vidvarje anlöp i svensk hamn är det nödvändigt atl besättningen kan svenska,eftersom den i sitt arbete ofta kopplas samman rned hamnarbetare och andraarbetarkategorier. Förhållandel all besättningsmän ofta får utföra arbete ilastrummen i samband med lossnings- ochlaslningsarbele, exempelvis anbringande av skyddsnät och annal skyddsarbete,borde vara ell direkt skäl för att de skulle få undervisning i svenska. Del ären absolut nödvändighet all sjömännen och hamnarbelar-na kan förstå varandrajust i dessa viktiga detaljer när det gäller skyddsarbetet. Språkkunskaper ärsåledes en nödvändighet från skyddssynpunkt. Sedan vill jag nämna att det dessutom finns bestämmelser igällande avtal beträffande vinschkörning. Besättningsman som beordrats tillsådant arbete skall ha nödvändiga kunskaper i skandinaviskt språk. Det är enligt vår mening helt naturligt atl dessa sjömändå måste ha samma rättigheter till svenskundervisning som alla andra invandraresom anställs och utför arbete här i landet, även om arbetet utförs ombord påetl fartyg. Ätt av formella skäl avstyrka molionsyrkandel som skett ochutestänga en sä stor grupp utländska arbetare från svenskundervisning är inteförsvarbart. Av skäl som anförs i utskoltsbetänkandet har utländskasjömän varit utestängda från tilläggspension. Här har man i varje fallkommit till den uppfattningen alt något måste göras. I en nyligen avgivenproposition föreslås atl utländska sjömän skall få möjlighet att intjäna allmäntilläggspension. I denna proposition föreslås nämligen att bosättningskravetslopas. Man har mot bakgrund härav svårt alt förslå utskottsmajoriletensställningstagande all hålla fast vid bosätlningskravet när det gällersvenskundervisningen, som enligt vår uppfattning måste betraktas som en mindreomfattande fråga än exempelvis tilläggspensionen. Vi baklagar atl utskottsmajoritelen endastsett formellt och inte praktiskt på denna fråga. Jag yrkar därför bifall lillreservationen 2 vid inrikesutskotlels belänkande nr 15. Rätt tiU ledighet och lön vid deltagande i svenskundervisningför invandrare HerrCARLSTRÖM (fp): 1 etl särskilt yttrande lillinrikesutskottets betänkande nr 15 har de icke-socialistiska partiernasrepresentanter i utskottet velat betona vikten av studieförbundens jämställdhetnär del gäller undervisning i svenska för invandrare. Vi har dessutom, ilikhet med invandrarutredningen, uttalat atl huvudmannaskapet förundervisningen bör föras över till kommunerna, men dä den frågan behandlats avutbildningsutskottet, har vi icke närmare velat utveckla våra synpunkter påden. representanter får ju tUlfälle att motivera sinaståndpunkter om , när kammaren behandlar utbildningsulskottetsbelänkande nr 24. Jag vill dock uppehålla mig vid tankegångenom jämställdhet mellan de olika studieförbunden vilket vi särskilt vill tryckapä. När invandrarundervisningen behandlades i utskottet skrevutskottet alt del förutsattes jämställdhet mellan studieförbunden vad gällerrätten all anordna undervisning. Delta poängleras i utskottets skrivning även iår. har emellertid inträffat incidenter som tyder pä attspråkundervisningen för invandrare förbehålles endast etl par av studieförbunden.Delta har föranlett en interpellation i av . Han harfrågat inrikesminister om denne anser all språkundervisning isvenska för invandrare skall Rätt tiU ledighet och lön vid deltagande i svenskundervisningför invandrare kunna gesav alla de av staten erkända studieförbunden. Statsrådet hänvisadetUl det beslut fattat beträffande jämställdhet mellanstudieförbunden och hade ingen erinran mot all sä skedde även i verkligheten. Det är då någol förvånande alt LO sänt ut information tillfinska, grekiska och serbokroatiska invandrare i att det är ABF somskall svara för språkundervisningen av de invandrare vilka är medlemmar i deLO-anslutna fackförbunden. Undantagna är de invandrare som är med iTCO-förbund, i vilket fall del är TBV som svarar för undervisningen. Delta äricke i enlighet m'ed beslut och kan vara vilseledande förinvandrarna. Man frågar sig, som gjorde, huruvida del ärlegitimt om en invandrare med katolsk eller ortodox tro vill följaundervisningen i någol av de kristna studieförbundens regi. Man undrar också omden betydande erfarenhet som även övriga studieförbund har avinvandrarundervisning helt skall negligeras. Jag vill poänglera all jag icke har några som helslanmärkningar att rikta mot vare sig ABF, TBV eller övriga studieförbund i derassätt att sköta sina uppgifter. För mig och övriga, som står för del särskildayttrandet, är del angelägel alt i klartext framhålla atl det eller destudieförbund som från invandrarnas synpunkt omhänderhar undervisningen på delmest ändamålsenliga sättet också bör få förtroendet alt fortsättningsvis skötadensamma. Någon ensamrätt för ett eller annal studieförbund vUl vi ickeacceptera. Det är delta, herr lalman, vi velat understryka med vårt särskUdayttrande. HerrOLSSON i (s): Den fråga som diskuteras behandladesgrundligt vid förra årets riksdag, när vi antog det förslag som skall träda ikraft och som gäller de invandrare som har börjat sin förstaanställning här i landet efler utgången av . I inrikesutskoltets betänkande nr 15, som behandlas,föreslås att lagen - med vissa avvikelser - görs tUlämplig även på utländskarbetstagare som före tagit anställning här i landet. Delberäknas att ca 75 000 utländska arbetstagare har otillräckliga kunskaper isvenska. De skall, beroende pä förskunskaper, beredas ledighet från arbetet medräll lill lön under 160 eller . Det föreslås atl undervisningensuccessivt genomförs av . I samband med beslut uttalade såväldepartementschefen som inrikesutskottet att den då antagna lagen var en förstaetapp för alt lösa invandrarnas språkproblem. Vi hälsar därför medtillfredsställelse att redan nu har möjlighet all la ställning tillnästa steg som ger utländska arbetstagare - oavsett tidpunkten för den förstaanställningen i landet - rätt till ledighet och lön vid behövhg undervisning isvenska språket. Del nya förslaget avviker på ett par punkter från denförra lagen. Det sägs i lagförslaget att ledighet skall beredas och rätt tilllön föreligga under 160 eller 240 limmar, beroende på vilka förkunskaperinvandrarna har. Genom undersökningar har konstaterats atl behovet avsvenskundervisning inte är lika självklart för tidigare anställda invandraresom del är för demsom anställts efter den och i regel är nya i landet. Utöver detidigare beslutade undantagen föreslås nu atl lagen inle skall gälla invandraresom fått svenskundervisning i samband med exempelvis arbetsmarknadsutbildningeller i för flyktingar. Den ordning i vilken arbetstagare skall få ledighet föralt delta i svenskundervisning regleras inte i lagen. I förslaget förutsättsalt den frågan löses genom kollektivavtal. För undervisningens anordnandeförutsätts nära samråd med studieförbunden. Som tidigare nämnts kan de som redan har tillräckligakunskaper i svenska inte göra anspråk på förmånen enligt lagen. Det har uppdragitsål skolöverslyrelsen alt utarbeta förslag lill ordning för bedömning av dessaförkunskaper. Bestämmelser om denna kunskapsprövning kommer att meddelassenare. Det förutsätts att arbetsgivarna och de fackliga organisationerna pålokal nivå medverkar vid kunskapsprövningen för urval av dem som skall fåundervisning. Två reservationer har fogats lill utskottels betänkande.Den ena reservationen står för, och den är identisk med den somavlämnades vid höslriksdagen, när detta ärende behandlades. Man vänder sig och del har understrukit även - mot de extra kostnader somgenom lagen åläggs förelagen, och man anser att en undervisning av del härslaget är en samhällelig uppgift. Jag är medveten om all kostnaderna ochproduktionsstörningar kan kännas betungande, särskilt för vissa småföretagare,men jag tror alt del är ett alltför begränsat resonemang atl se baranackdelarna i förslaget. Om man genom bättre språkutbildning för invandrareskulle kunna nedbringa omsättningen av invandrare inom förelagen, ligger barahäri stora förtjänster för företagen. Vissa händelser , t. ex. i ochTrollhättan, visar ju vad som kan hända när grupper av anställda genom dåligaspråkkunskaper inle är tillräckligt informerade om fackliga avtal och omsamhällets funktion. Sådana händelser kan kanske undvikas lill gagnför såväl företagen som de anställda. Kostnaderna blir inte så allvarligt, omman ser på de fördelar förslaget innebär. Vi får inte heller glömma bort atlsamhället även i fortsättningen kommer att ha stora kostnader för dennaverksamhet. kommunisterna vill i sin reservation attlagen skall gälla även utländsk anställd ombord på svenskthandelsfartyg. Denna reservation grundar sig på en socialdemokratisk molion avherr Rosqvist m. fl. samt pä en kommunistisk motion av och fruNordlander. Som mycket riktigt nämnde har utskottetinstämt i motionärernas uttalande all skäl talar för all även utländska sjömän,oaktat de inle genom bosättning har anknytning till vårt land, bör fåmöjligheter alt dellaga i svenskundervisning. Frågan är emellertid kompliceradoch olika lösningar, bl. a. avtalsvägen, är tänkbara. a. frågan om arbetstillstånd förulomnordiska medborgare vid anställning på svenska fartyg. Dettautredningsarbete beräknas bli slutfört . Utskottet har tagit hänsyntill detta och Rätt tiU ledighet och lön vid deltagande i svenskundervisningför invandrare Rätt till ledighet och lön vid def tagande i svenskundervisningför invandrare förutsätter,att de av motionärerna aktualiserade frågorna las upp i samband med atl Kungl.Maj:ts kansh bereder del väntade utredningsförslaget. Med det anförda, herr talman, ber jag all få yrka bifalltill inrikesutskoltets betänkande nr 15 och avslag på reservationerna. () kort genmäle: i säger atl man inte baraskall framhålla nackdelarna utan också fördelarna i detta sammanhang. Det ärjag helt överens med om och del gjorde jag också i milt anförande.Jag sade bl. a. atl vi är överens om alt invandrarna behöversvenskundervisning. Genom en sådan kan de lättare anpassa sig och bättre kommatill rätta med problemen i värt samhälle, och det skapar både trivsel ochharmoni. Sedan är det fråga om kostnaderna, som herrOlsson tyckteinte var så farliga. Nej, om del nu bara vore fråga om de 60 miljoner kronorsom jag räknat fram visserligen myckel approximativt men ändå med ganska storgrad av säkerhet - som skall belasta näringslivet, skulle det kanske i ochför sig inte vara så farligt. Men jag tror att lika väl som allaandra ledamöter av kammaren är medvetna om att detta bara är en del av denbelastning vi utsätter näringslivet för genom de beslut fattar i vår. Låt mig bara nämna tandvårdsförsäkringen, som vi för alldel är överens om men vars kostnader ändå drabbar näringslivet med mellan 250och . Vi har vidare sjukpenningreformen, som drar ungefärsamma kostnader för näringslivet. Och vi har i inrikesutskottel alldeles nyssbehandlat arbetslöshetsförsäkringen, som medför kostnader för det svenskanäringslivet på . Lägger vi ihop dessa summor är vi uppe i över I miljard,och då tror jag vi kan vara överens om att del verkligen gäller betänkligakostnader. Varje krona låt mig uttrycka del så som man därefter lägger päkan bli den droppe som får hela bägaren alt rinna över. Då får vi, som jagockså sade i mitt anförande, ett resultat som inte är till fördel ulan tillnackdel både för invandrare och för .svenska arbetstagare, nämligen enminskning av antalet arbetstillfällen. Invandrarna skall självfallet ha svenskundervisning, menden kan bedrivas och har bedrivits med hjälp av det avtal som harträffals mellan och LO och som sedan har följtsupp av lokala avtal. Denna möjlighet finns fortfarande kvar, och även genom denkan invandrarna få en god svenskundervisning. HerrROSQVIST (s): I molion 1645 har vi frånsocialdemokratiskt håll tagil upp frågan om svenskundervisningen för utländskasjömän på svenska fartyg. Vi har gjort det mot bakgrunden av att det lagförslagsom nu föreligger i praktiken ej omfattar yrkesgruppen sjömän. fanns, enligt uppgift från , ombord på svenska båtar 6 915 av förbundels medlemmar sominle var svenskar. Räknar man bort danskar och norrmän, finner man att ca 5 500 sjömän omlagen gällt även för ombordanstäUda skulle ha omfattats av den. Det är 40proceni av medlemsantal. Jag har hört den här frågan ställas: Varför skall ensjöman av asiatisk, afrikansk eller sydamerikansk härkomst kunna svenska därföratt han jobbar på en svensk båt, som ändå aldrig går lill utan hållersig långt borta i trafik? Inom parentes kan här sägas att det finnsbl. a. ca I 000 spanjorer, 200 sydamerikaner, 500 asiater och 200 afrikanerbland Sjöfolksförbundels medlemmar. Och det är klart att har man denuppfattningen atl svenska språket av den utländske sjömannen endast skallanvändas vid besök i hamn, då är frågan kanske motiverad. Men del är ju inledär som problemet med språkförbistring ligger. problemet finns ombord på fartygen - i samband medarbetet men även . Det gäller all hjälpligl förstå eller göra sigförstådd för att undvika olyckor, för sig själv, för andra och för det fartygman befinner sig på. Mer än många andra platser är ett fartyg en arbetsplatsdär del krävs säkerhetsbestämmelser - och att de kan förslås och följas. Detskulle kunna lämnas många exempel på olyckor - och svåra sådana - som berott påfelaktigt uppfattade order, på missförstånd orsakade av språkförbistring. Sjöfolketvar genom sin organisation först här i landet med att framföra krav på attanställd utlänning skulle ges språkundervisning, detta speciellt i anledning avolycksrisker vid ordermottagning. Det finns ju också avtal och anställningsförhållanden som skallkunna begripas av den som de omfattar.