prot · FW0941 · 1973-12-31 00:00:00 — § 1 Justerades protokollet för den 2 innevarandemånad. § 2 Ang. reklamen för statliga lotterier Herr finansministern erhöUordet för att besvara ' (fp) i kammarens protokoU för den 2 marsintagna fråga, m 124, och anförde; har frågat mig om jag anser attstatliga lotterier i sina annonser bör locka med "skattefria" pengar. I fråga om skattepliktiga lotterier, t. ex.penninglotteriet, dras skatten på vinsterna av redan vid källan, dvs. innanvinsterna betalas ut. Jag anser inte att det ligger något fel i att devinstbelopp som betalas ut presenteras för allmänheten som skattefria. Ang. reklamen för statliga lotterier HerrROMANUS (fp): "Att vinna en halv miljon skattefritt,det låter som musik. Och att vinna 100 000, 50 000 eller 10 000 klingar välockså skönt." Så lockar det statliga människor att satsa100 kronor eller mer för att få en arbetsfri och skattefri inkomst. När säger att det måste löna sig att arbeta,då rynkar finansministern på näsan. När vi kritiserar ett system som bara gernågra tior kvar av en inkomstökning på , då tycker han att viöverdriver, att marginalskatterna inte är något problem. Men när statligaföretag framför den skattefria inkomsten som något särskilt åtråvärt, då harhan inget att invända. Jag är tacksam för svaret som jag har fått avfinansministern. Det är mycket belysande. Det speglar en förvånande inställninghos den som har ansvaret för landets ekonomi. Hur tror finansministern attmänniskor, som arbetar och sliter för att få inkomsten att räcka och som märkerhur svårt det är att öka den, reagerar inför den här dubbla attityden frånstatens sida? Den här reklamen är ett tecken bland många på hurmänniskor uppfattar situationen på skatteområdet. När detta statligaföretag skall tänka ut något som verkligen slår, ett attraktivt budskap attlocka människor med, då vinkar man med "skattefria pengar". Man utgåralltså i detta statliga företag från att människor är så trötta på vårtnuvarande skattesystem, att det mest åtråvärda som finns är att slippa betalaskatt på sina inkomster. Man kunde ju annars tänka sig att staten skuUe lägga sigvinn om att betona hur riktigt och hur viktigt det är att var och en betalarskatt; att det kunde vara särskUt motiverat att just den betalar skatt som fåttsin inkomst pä ett så lättvindigt sätt som genom en lotterivinst. Ang. reklamen för statliga lotterier Jag vet att man betalar skatt på lotterivinster. Det ärinte det som jag har tagit upp. Men att ett statligt företag försöker få människoratt tro att man slipper skatt och att detta är den högsta lyckan på jorden, detär beklämmande. Jag är litet överraskad över det härinlägget. fick för sig att han skulle moralisera gentemot finansministernför alt vi över huvud taget använder oss av penninglotterier här i landet. Detvar ju innebörden i vad han sade. De här penninglotterierna är säkerligen lika gamla somherr och ännu äldre, och de har ju använts i det i och för sig respektablasyftet att skaffa pengar tUl statskassan, som naturligtvis använder sina pengarefter kloka beslut av denna kammare. a. använder man den här möjlighetenatt skaffa pengar för att bygga ut kulturverksamheten i landet. Jag har aldrig funderat över om den härannonseringen skulle ha något samband med vår skattepolitik. Vad jag däremotvet är att personer, när vi tillämpade det gamla systemet, först läste itidningarna att de hade vunnit en respektabel summa och sedan kom fram för atthämta pengarna och blev ytterligt besvikna när man drog av skatten från densumma som de hade räknat med att få ut. Det var helt enkelt anledningen tUl attjag tyckte det var en ärligare annonsering gentemot allmänheten att tala om attni får ut så och så mycket för skatten är redan avdragen. Dä är det ju en formav skattefria pengar som man får ut. Det är den enkla förklaringen i dettafall, och det är inte alls så djuplodande som hade för sig. HerrROMANUS (fp); Jag tror säkert att både finansministern ochalla andra uppfattade att mitt anförande inte var något angrepp påpenninglotteriet utan att det gällde sättet att marknadsföra penninglotteriet.Inkomsterna går förvisso i stor utsträckning till önskvärda ändamål. Men hurman kan undgå att sätta denna annonsering i samband med vårt skattesystem ärför mig en gåta. Att man lockar med skattefria pengar på det mycketuppseendeväckande sätt, som jag visade på bUdskärmen, har naturligtvis ettsamband med att man vet, att människor är negativt inställda tUl vårtskattesystem. lockar man med att människor kan slippa undan beskattning. Detanmärkningsvärda är att inte de statliga organen, ja inte ens finansministern,tycker att det i stäUet är angeläget att betona för människor att de skallbetala skatt på sin inkomst, och att det är motiverat att göra det även på enlotterivinst. Det förvånar mig att finansministern inte har någon känslaför att människor som inte vinner på lotterier, som helt enkelt inte har rådatt köpa lotter för , utan som arbetar med ekonomiska problem av enhelt annan storleksordning än den halva miljon kronor som det här talas om, kanuppfatta det som htet märkligt, att inte finansministern ställer sig på derassida. När dettalas om att det skall löna sig att öka sin inkomst genom arbete ärfinansministern skäligen ointresserad, men när det däremot gäller att man skallkunna vinna en halv mUjon på ett sätt som uppfattas som skattefritt, tycker hanatt det är helt i sin ordning. Finansministern borde inte vara så oförståendeinför denna reaktion som han är. Jag tycker att krånglar till detför sig på ett alldeles orimligt sätt, AUa är vi väl medvetna om att folk intetycker om att betala skatt men att det är nödvändigt att de gör det, om vi överhuvud taget skall kunna styra vårt land som kammaren anser att det skallstyras. Jag lägger mig inte i reklam- och försäljningsformerna för de olikalotterierna - det må gälla eller det speciellt kulturbeto-nadelotteri där en lottsedel kostar . Visst kan det vara synd om folk somsatsar och sedan inte vinner, men människan är ju sådan till sinnatur att hon frivilligt satsar dessa för en chans, som någonenstaka gång kan resultera i vinst men som i allmänhet inte gör det. Hoppet ärju det sista en människa ger upp, och man fortsätter följaktligen att köpalotterna i förhoppningen att det skall ge ett resultat. Detta har ingenting medskattepolitiken att göra - det är helt andra värderingar som är drivkraften tiUatt människorna inhandlar lorter. Ang. reklamen för statliga lotterier säger herr finansministern att han intelägger sig i dessa annonser, men i det svar jag har fått på min fråga sägerherr Sträng att han anser att det är helt i sin ordning att man annonserar pådetta sätt. Det är det som jag har angripit. Vi får väl hålla oss till det svarfinansministern givit på min fråga. Vidare tycker finansministern synd om de människor somsatsar och inte får någon vinst i lotteriet. Jag måste säga att jaginte delar denna inställning. Var och en borde veta att man kan förlora när mansatsar pengar i ett lotteri. De som jag tycker synd om i detta sammanhang, ochsom säkerligen inte är förtjusta över finansministerns svar, är de som inte harråd att satsa på lotterier, utan som genom en vanligarbetsinsats försöker öka sin inkomst. De får minsann betala skatt. De tänkeratt de måste betala skatt på- sin inkomstökning, så att de kanske bara får ettpar tior kvar av en intjänad 100-lapp, medan de som vinner på lotteri skall fågöra det skattefritt. Så uppfattar man den reklam somdetta statliga organ bedriver. Det duger inte att säga att de här sakerna intehar med varandra att göra, ty för vanliga människor är inte staten en massaolika av varandra helt oberoende delar, som handlar var och en för sig. Närindustriministern har sagt att den statliga företagsamheten skall vara ettföredöme, så tror människorna att regeringen också tar ansvar för den statligaföretagsamheten. Det är naturligtvis ingen motsättning mot vadjag i övrigt har hävdat när jag säger att jag inte lägger mig i formerna förhur Om bättre överensstämmelse mellan skatteinbetalningsterminernaoch tidpunkterna för folk-pen sionsu t betalning Penninglotterietsäljer sina lotter, I det här speciella fallet har jag sagt att jag inte anserdet vara något fel i annonsen. Där sägs att vinsten är skattefri, och faktum ärju att vinnaren får lyfta den beskrivna vinsten utan att det därifrån räknas avnågon skatt, ty den är redan avklarad. Jag har tidigare talat om motivet föromläggningen tUl en sådan ordning. Sedan tror jag nog att jag är vänligast mot ,om jag inte utvecklar hans senaste inlägg ytterligare. Jag hade en känsla avatt det skulle kunna leda till en debatt om vad som helst marginalskatter,näringspolitik, industridepartementets angelägenheter eller något annat. Ochdet var väl ändå inte avsikten med frågan? Jag tror att människor i allmänhet uppfattarväldigt klart att regeringen har uttalat att den statliga företagsamheten skallvara något slags föredöme här i samhället. Då får regeringen också ta ansvarför vad de statliga företagen har för sig och inte säga; Det där lägger jag miginte i. Överläggningen var härmed slutad. § 3 Om bättre överensstämmelse mellanskatteinbetalningsterminerna och tidpunkterna för folkpensionsutbetalning Herr finansministern erhöUordet för att besvara i (c) i kammarens protokoU förden intagna fråga, nr 132, och anförde: i har frågat mig omjag vill medverka till en bättre tidsmässig överensstämmelse mellanskatteinbetalningsterminerna och folkpensionsutbetalningarna. Frågan torde närmast avse möjligheten för folkpensionärermed preliminär B-skatt att betala skatten som pensionen lyfts, dvs.vanligen den 15 i stället för under uppbördstermin, som normalt infaller undertiden den 613 . har senast förra åretställt sig avvisande till en sådan senareläggning av skattebetalningarna. Entidigare utbetalning av folkpensionerna är inte tekniskt möjlig. Jag kansåledes inte medverka till sådana ändringar som åsyftas i frågan. Jag ber att få tacka för svaret på min enklafråga. Vid de kontakter som jag har haft med folkpensionärer har önskemålframkommit om en bättre tidsmässig överensstämmelse mellan skatteinbetalningsterminernaoch folkpensionsutbetalningarna. Skatteinbetalningarna skall ju ske senast den13 , med undantaget att om den 13 är så blh sistainbetalningsdagen den 14. Pensionen får lyftas tidigast den 15 iutsändningsmånaden. Är den 15 eller helgdag eller lördag, fårpensionen lyftas tidigast närmast som ej är lördag. Tyvärr är det en stor olägenhet för de pensionärer sominbetalar skatt att det inte är en bättre samordning mellanfolkpensionsutbetalningen och skatteinbetalningen. Pensionärerna får i mångafaU svårighet att betala sin skatt inom föreskriven tid. Många pensionärerförvarar pengar i sina lägenheter för att använda till skatteinbetalningen.Genom att de har pengarna hemma utan att dessa ligger i skyddat förvar riskerarde att bli bestulna. Skulle man inte kunna tänka sig, herr finansminister, attskattskyldiga pensionärer kunde få ut särskilt markerade debetsedlar,innebärande att den skattskyldige fick utsträckt tid för inbetalning av sinskatt, t. ex. tUl den 20 i stället för som den 13 ? Jag är medvetenom att har ställt sig avvisande tiU en sådan senareläggning, men idatateknikens tidevarv borde det vara möjligt att införa en sådan ordning. Jagär övertygad om, herr finansminister, att många folkpensionärer skulle hälsamed allra största tillfredsställelse om de kunde få en senareläggning av sinaskatteinbetalningar. Överläggningen var härmed slutad. Om åtgärder mot byggarbetslösheten i § 4 Om åtgärder mot byggarbetslösheten i Herr inrikesministern ordet för att besvara () i kammarens protokoU för den 20februari intagna fråga, ru-102, och anförde: har frågat om regeringenöverväger några ytterligare åtgärder för att avhjälpa den mycket storabyggarbetslösheten i , Utvecklingen inom byggnadssektorn i liksom påmånga andra håll kännetecknades under större delen av av kraftigexpansion, vilket bl, a. förde med sig en betydande tillströmning avarbetskraft till byggnadsarbetarkåren. När byggandets omfattning nu minskarblir sysselsättningsproblemen särskilt framträdande. Jag är medveten omUmeåområdets problem härvidlag. De arbetsmarknadspolitiska åtgärderna motbyggarbetslösheten har stor omfattning i och i hela Västerbottenslän, Utlokaliseringen av statlig verksamhet torde på litet äveninnebära ökad byggsysselsättning. Vissa andra större byggnadsprojekt planerasockså komma i gång i länet. Regeringen har vidtagit särskUdaåtgärder för att minska de negativa verkningarna för den enskUde av ett minskatbyggande. Ytterligare åtgärder bl, a, enligt byggarbetsgruppens förslag kommeratt aktualiseras . Dessa åtgärder bör gynnsamt påverkasysselsättningen även inom . HerrNYGREN (s): Jag ber att få tacka för svaret. Låt mig barahelt kort få beskriva byggarbetarnas sysselsättningssituation i förnärvarande. Om åtgärder mot byggarb etslösheten i Umeäområdet För sedan hade avdelning 37 av 696arbetslösa medlemmar. Det var en ökning med 50 jämfört med en räkning en veckatidigare. Därmed var drygt var fjärde - eller - av avdelningensyrkesverksamma medlemmar utan arbete. Detta kan jämföras med var tionde iByggnadsarbetareförbundet som helhet. Om ingenting nu oförutsett kan görasräknar man med att om någon månad var tredje byggarbetare i skallvara arbetslös. Mellan 30 och 35 kommer att utförsäkras och aprUmånader. Utförsäkringen kommer att fortsätta . Varsel omfriställningar har utfärdats för ytterligare 80 man. har byggarbetslösheten i mer änfördubblats. Detta har sin orsak i dels den stagnation som kommit att vidlådauniversitetet, dels den kraftiga nedskärningen av bostadsbyggandet - det senaretUl stor del en följd av det förra. Vad som är aktuellt och som skulle lindra situationen voreom regeringen kunde gå in och ge klartecken för det planerade lärarhögskolebyggeti och forcera färdigställandet av lokalerna för skogshögskolan, som inomkort skall flytta till , Ett förslag om SCA:s planerade kraftlinerbruk iObbola, ett par mil utanför , lär komma tiU regeringen förbehandhng. Jag hoppas att prövningen kan göras med stor skyndsamhet. Det är ettprojekt som beräknas ge 500 jobb . Likaså har frågan omen flyttning av aktualiserats som ett tänkbart projekt. Byggnadsarbetarna i är medvetna om attyrkeskåren måste bantas ned kraftigt. De är också beredda att ta annatjobb, men finns varken industrijobb eller ytterligare beredskapsarbetenatt få. Stor oro råder också för pågående beredskapsarbeten i avveckling. Jagvill passa på tillfället att fråga inrikesministern om regeringen räknar medatt förlänga stoppdatum för årets beredskapsarbeten till någon tid efter den 1juni. För någon månad sedanhade vi kontakter med när det gälldeberedskapsarbetena, och vi har signalerat ökade anslag på tilläggsstat för attmöjliggöra en förlängning av vissa beredskapsarbeten. Jag kan naturligtvis intepå detta stadium uttala mig om huruvida just de beredskapsarbeten som herrNygren tänker på kan komma i fråga, men jag förutsätter att de ökade anslag somarbetsmarknadsstyrelsen får för att kunna undvika att alltför hastigt dra nedberedskapsarbetena skall utnyttjas på de platser där sådana arbeten bästbehövs. HerrNYGREN (s); Jag ber alt få tacka för det tillägget till svaret; jagtror att det kommer att stärka hoppet om att den akuta situationen skall kunnaklaras, I inrikesministerns svar redovisas en del planer päbyggnadsprojekt i , andre ordförande studeradeen dag arbetslöshetsproblematiken bland byggarbetarna Efter det besöket vädjade han i en tidningsintervju tillregeringen om att den skulle påskynda byggnationerna för de statligautlokaliseringarna. Jag skulle tro att bakom uppgifterna i statsrådets svarligger förhoppningar om att så skaU kunna ske. Även jag hoppas att de planernaskall kunna förverkligas. Överläggningen var härmed slutad. Ang. statligt stöd till nyetablering inom skidindustrin § 5 Ang. statligt stöd till nyetablering inomskidindustrin Herr inrikesministern ordet för att besvara i (fp) i kammarens protokoUför intagna fråga, nr 118, och anförde: i har frågat mig om jaganser att det trots överkapacitet inom skidindustrin är motiverat att statligtstöd ges till nyetablering inom denna bransch. Vid bedömningen av den svenskaskidproduktionens omfattning får man ta hänsyn till inte bara den inhemskaefterfrågan på skidor utan också tUl möjligheterna av ökad export.Exportförutsättningarna har berörts här i i ett svar somindustriministern lämnade på en fråga av . På grundvalav tillgänglig information om branschen bedömer jag liksom industriministernutsikterna för den svenska skidindustrin som förhållandevis goda. Prövningenav ansökningar om lokaliseringsstöd får ske mot denna bakgrund. Att det råder betydande svårigheter för denredan etablerade skidindustrin i att finna avsättning för sinaprodukter är väl rätt klart. Enligt träindustrins branschorganisation finns deten outnytdad överkapacitet inom skidtillverkningen. Vad man är rädd för är attnyetablering inom branschen skall medverka tUl att de redan befintligaskidfabrikerna får svårt att sysselsätta sin personal och tvingas görafriställningar. Ar 1971 behandlades i näringsutskottet och i kammaren ettärende som gällde SVETAB:s etablering i . Utskottet framförde betänkligheteri fråga om en sådan företagsetablering, eftersom det inom stödområdet fannsskidfabriker som hade svårt att upprätthålla full sysselsättning. Utskottetansåg då att det redan i befintliga företag inom stödområdet fanns sådanoutnytdad kapacitet att förutsättningar förelåg för motsvarande produktion medförhållandevis ringa investeringar. Utskottet hade i det sammanhanget kontaktmed branschen' och med kommunerna, och det visade sig att man både i ochi var orolig för en nyetablering. Av statsrådets svar framgår att den tillgängligainformationen tydligen visar att läget har förändrats. Man har fått klart försig - jag vet inte om det är genom någon marknadsundersökning att det finnsstörre möjligheter för ökad export. Enligt upplysningar som jag har fått hardet mte gjorts någon marknadsundersökning - jag vet inte om jag är Ang. statligt stöd till nyetableruig inom skidindustrin felinformeradi det avseendet. Trots allt är det så, att har man inte marknad för en produkthar man inte heller anledning att satsa på en ökad produktionskapacitet. Vi kan vara överens om att man skaU skapa sysselsättningför människor på olika sätt, men det kan starkt ifrågasättas - om det nu ärproblem inom den här branschen att man skall satsa statliga pengar på attskapa sysselsättning inom ett område, när det kan medverka till svårigheter attupprätthåUa fuU sysselsättning inom andra områden och i stödområdet, där detfinns moderna fabriker som har svårt att sysselsätta den redan anställdapersonalen. Detta är självfallet en avvägningsfråga, men jag har inteblivit övertygad av svaret, för det har inte företetts någon form av marknadsundersökningom huruvida man har möjligheter till en ökad export. Det vore rätt intressantom statsrådet kunde ge mig det beskedet att man gjort en marknadsundersökning iCanada och , som den här företagaren talar om. Om i hade haft tUlfälleatt lyssna på det meningsutbyte som förekom mellan och industriministern,hade kanske frågan varit överflödig. Att en branschorganisation eller kanske isynnerhet ett enskilt företag känner sig bli utsatt för konkurrens genom att enny industri kommer till är inte så ovanligt. Vi möter ofta påpekandet; "Vihar kapacitet så att vi skulle kunna bygga ut," Om en duktig företagare, som framför allt har visat sig haförmågan att sälja sina produkter ute i världen, kommer och säger att han harmöjligheter att sälja den här produkten, då skall man sanneriigen vara ytterståterhållsam och försiktig om man avvisar det tillfället att få ett företag somdock ger ett betydande sysselsättningstillskott i en landsända där vi välbehöver arbeten. Jag skall inte gå in på frågan vidare. Men om herrAndersson hade sett på statistiken när det gäller försäljning av skidor, skullehan ha märkt att vi har haft en väldigt gynnsam utveckling här i , Är1969 exporterade vi skidor, men 1972 var vi uppe i en export på . Om jag sedan lägger till att våra nordiska grannländerexporterar mera än vi gör och att vi i verkligheten har en marknad på det härområdet, där naturligtvis inte bara de nordiska länderna uppträder som säljare,vågar jag säga att jag inte ser projektet som förenat med så stora risker skall avstå från att ge tillstånd till etablering av en fabrik. Detförhällandet att någon protesterar mycket högljutt får inte göra att vi avstårfrån att ge stöd åt en företagare, som har dokumenterat sin förmåga att säljasina produkter. Vi har verkligen inte anledning att avvisa honom därför attandra kanske inte har lyckats så bra i sina försäljningsansträngningar. i (fp): Det är väl riktigt som statsrådet säger inte skall avvisa en företagare som är duktig. Att man kan räkna med att fåkritik från annat håll är jag också fullt på det klara med när det gällersådana Men trots allt har det uttryckts oro inte bara frånföretagarhåll utan även från de anställda inom facket och från de kommuner somhar redan befintliga skidfabriker. Det är självklart att man genom en ökad marknadsföringborde få en ökad avsättning, men en försäljningsdrive har väl i regel föregåttsav en marknadsundersökning. Såvitt jag vet har inte så skett i detta fall. Jagär fortfarande inte övertygad om att företaget kommer att ha en så storframgång, även om det är en duktig företagare, något som jag inte villifrågasätta. Men den oro som man har hyst på de olika orter som harskidfabriker är såvitt jag kan förstå berättigad, Samma företagare som fårstadigt stöd fick avslag 1970; sedan kom han igen i samband med etableringen avSVETAB, Vid de tUlfällena blev det avslag men har det tydligen lyckats.Fortfarande är jag, som sagt, inte övertygad om att marknaden är så gynnsam somhär görs gällande. Ang. statligt stöd till nyetablering inom skidindustrin Vi kan naturligtvis inte gå och fråga varjeriksdagsledamot om han är övertygad om att ett projekt kan realiseras. Jag kan fortsätta att ge siffror, om dem. Vi har en export tUl av skidor. Den uppgick till 3,5miljoner kronor , kunde tiU sälja skidor för 18,3miljoner kronor. har vade år exporteratdubbelt så mycket skidor som kunnat exportera. Vad är det som motsäger, , att vi skulle hamöjlighet att hävda oss på väridsmarknaden? Jag tror inte att våra produkter ärsämre. När det gäller en företagare som har dokumenterat sitt intresse att utei världen sälja de produkter han redan har, finns det verkligen anledning attta fasta på möjligheten att etablera en industri. Jag är ledsen om inte herrAndersson, trots de exempel jag har gett, kan stilla sin oro på den härpunkten. i (fp): Vid utskottsbehandlingen av frågan ometablering av skidfabrik hade utskottsledamöterna också självklart tillgångtill dessa sifferuppgifter, med undantag exportsiffror, AMS har, som redan nämnts, tidigare inte varit pigg pådetta projekt, men är man det trots den överkapacitet som finns. Jag frågarmig om de befintliga företagen är så dåliga exportörer. De borde rimligtvisgenom den nya satsningen på ha samma möjligheter att gå ut med enmarknadsföring, Överiäggningen var härmed slutad. Ang. behandlingen av ärenden rörande utlänningar somvistas i behandlingen av ärenden rörande utlänningar som vistas i Herr inrikesministern ordet för att besvara i (vpk) i kammarens protokoUför den intagna fråga, nr 120, och anförde: i har frågat mig omenligt min mening några slutsatser bör dras av att falska eller fabriceradeanklagelser och domar i hemlandet kan läggas till grund för negativ behandlingav ärenden rörande utlänningar som kommit in i . Prövning av fråga om tillstånd för utlänning att komma tUlSverige och att bosätta sig här sker i första hand från sådana allmännasynpunkter som rådande arbetsmarknads-, försörjnings- och bostadsförhållanden.Endast i vissa fall, framför allt när utlänningen påstår sig vara politiskflykting, blir det aktuellt att närmare bedöma utlänningens förhållanden ihemlandet före ankomsten hit.