prot · FW09100 · 1973-12-31 00:00:00 — 1. att med avslagpä propositionen 1973:76 punkten 1 hos regeringen hemställa om skyndsamutredning rörande formerna för statlig produktion av läromedel i enlighet medvad som i motionen anförts, 2. att med avslagpå propositionen 1973:76 punkten 2 som sin mening uttala attläromedelsgranskningen borde ske under medverkan av lärare, elever och folkligaorganisationer i enlighet med motionens förslag, 3. att med avslagpå propositionen 1973:76 punkten 5 uttala att avvecklingen av länscentralernaför pedagogiska hjälpmedel skulle anstå i avvaktan på att kommunerna byggde upperforderlig organisation pä detta område, 1973:1904 av m. (fp, c, m) vari hemställts att beslutade 1. attavvecklingen av länscentralerna för pedagogiska hjälpmedel (LPH) ej skullegenomföras tidigare än andra i propositionen 1973:76 föreslagna ändringar, dvs.den 1 juli 1974, 2. att uppdra åtskolöverstyrelsen att i samarbete med länsskolnämn-derna utarbeta och utfärdaanvisningar för tillvaratagande och nyttiggörande av de resurser som f. n.fanns samlade pä länscentralerna för pedagogiska hjälpmedel, 1973:1905 av iStaffanstorp m. fl. (c) vari hemställts att beslutade 1, att eleverna som gåva borde fä läromedel förutom i vadsom i propositionen 1973:76 förordats också i ämnena teckning och musik. 2, att tryckta utbUdningsmaterial underställdes sam- Nr 100 ma objektivitets- ochfaktagranskning som övrigt undervisningsmaterial, Predaeen den 3, att ge Kungl, Maj:t till känna vad som i motionen anförts beträffandebibehåUandet av länsskolnämndernas pedagogiska hjälpme delscentraler. 4, att ge Kungl, Maj:t till känna vad som i motionen anförts läromedelsområdet beträffande anbudsförfarande, 5, att uttala attde statliga läromedelsföretagen borde vara pris-pressande, 6, att ge Kungl,Maj;t till känna vad som i motionen anförts beträffande nödvändigheten av atthålla kommunerna informerade om den tekniska utvecklingen på läromedelsområdet, 1973:1906 av iLjusdal (fp) vari hemställts att beslutade att musik, teckning, slöjdoch gymnastik jämställdes med övriga ämnen i fräga om utdelningen av frialäromedel, 1973:1907 av m. (fp) vari hemställts att beslutade 1. att uttala attutveckling och produktion av läromedel borde ske i fri konkurrens pä likavUlkor mellan enskilda, kooperativa och statliga förtag, 2. att elever igrundskolan skulle erhålla minst ett centralt läromedel i de ämnen därläroböcker förekom, dvs. även i ämnen som teckning och musik, 3. att avslåförslaget om försöksverksamhet med anbudsförfarande för utveckling och produktionav läromedel, 4. attförhandsgranskningen av objektiviteten i centrala läromedel isamhällsvetenskapliga ämnen tills vidare skulle gälla under en försöksperiodpå , 5. attorganisationskommittén i samverkan med radionämndsutred-ningen skulle utredafrågan om objektivitetsgranskningen av utbildningsprogram i radio och TV, 6. attverksamheten med centralt läromedelsregister inskränktes till att gälla enförsöksperiod omfattande och tre ämnen, 7. attavvecklingen av länscentralerna för pedagogiska hjälpmedel senarelades, 8. attorganisationskommittén skulle framlägga förslag om lämplig tidpunkt, 9. att de nyabestämmelserna om fria läromedel skulle träda i kraft den , dels följande under den allmänna motionstiden väckta motioner: 1973:1296av i Lane-Herrestad m, fl, (c), 1973:1328av () och i (c) samt 1973:1334av i (fp). 1. att riksdagenbeträffande läromedelsproduktionen med bifall tUl propositionen 1973:76 och medavslag pä motionerna 1973:1903, 1973:1905 och 1973:1907 i denna del godkände ipropositionen förordade riktlinjer för samhällsinsatser, 2. att riksdagenmedgav att förslagsanslaget Bidrag till driften av grundskolor m. m. underåttonde huvudtiteln fick tas i anspråk under /74 förproduktionsstöd avseende läromedel, 3. att riksdagenbeträffande praktisk prövning och utprövning av läromedel med bifaU tillpropositionen 1973:76 och med avslag på motionen 1973:1868 i denna del godkändei propositionen förordade riktlinjer, 4. att riksdagenbeträffande anordnande av objektivitetsgranskning av läromedel isamhällsorienterande ämnen med bifall till propositionen 1973:76 och medanledning av motionen 1973:1907 i denna del som sin mening gav Kungl. Maj:ttill känna vad utskottet anfört beträffande redogörelse för , 5. att riksdagenbeträffande anordnande av objektivitetsgranskning av läromedel i andra ämnen ände samhällsorienterande med bifall tUl propositionen 1973:76 och med avslag påmotionen 1973:1868 i denna del godkände i propositionen förordade riktlinjer, 6. att riksdagenbeträffande granskning av skolprogramverksamhet med bifall tUlpropositionen 1973:76 och med avslag på motionerna 1973:1868, 1973:1905 och1973:1907 i denna del godkände vad som förordats i propositionen, 7. att riksdagenbeträffande central granskning i övrigt med bifall till propositionen 1973:76och med avslag på motionerna 1973:1868 och 1973:1902 i denna del godkände ipropositionen förordade riktlinjer, 8. att riksdagenbeträffande inrättande av en läromedelsnämnd med bifall till propositionen1973:76 och med avslag pä motionerna 1973:1902 och 1973:1903 i denna delgodkände i propositionen förordade riktlinjer för nämndens verksamhet m. m., 9. att riksdagenbeträffande information om läromedel genom central registrering med bifall tillpropositionen 1973:76 och med avslag på motionen 1973:1907 i denna del som sinmening gav Kungl. Maj:t till känna vad utskottet anfört i anledning av motionen1973:1868, 10. att riksdagenmed bifall till propositionen 1973:76 och med avslag på motionen 1973:1868 idenna del godkände att en central myndighet för läromedelsinformation med ipropositionen angivna uppgifter inrättades den , 11. att riksdagenbeslutade att statens läroboksnämnd skulle upphöra vid utgången av , 12. att riksdagenmed anledning av propositionen 1973:76 och motionerna 1973:1903 och 1973:1907 idenna del samt med bifall till motionen 1973:1904 och med avslag pä motionen1973:1905, sistnämnda båda motioner i motsvarande del, beslutade attlänscentralerna för pedagogiska hjälpmedel skulle avvecklas vid utgången avjuni 1974, 13. att riksdagenbeträffande resurserna hos länscentralerna för pedagogiska hjälpmedel skulleavslå motionen 1973:1904 i denna del, 10. att riksdagenbeträffande försöksverksamhet med anbudsförfarande med bifaU tUl propositionen1973:76 och med avslag på motionen 1973:1907 i denna del beslutade om sådanverksamhet samt som sin mening gav Kungl. Maj:t till känna vad utskottet ianledning av motionerna 1973:1868 och 1973:1905 anfört om försöksverksamheten, 11. att riksdagenbeträffande läromedlens tekniska utförande m. m. skulle avslå motionen1973:1296 samt motionen 1973:1905 i denna del, 12. att beträffandetillhandahållande av fria läromedel med anledning av propositionen 1973:76 ochmotionerna 1973:1868 och 1973:1905 i denna del samt med bifaU tUl motionerna1973:1837, 1973:1869, 1973:1906 och 1973:1907, sistnämnda motion i motsvarandedel, beslutade godkänna de riktlinjer för tillhandahällande av fria läromedelåt elever i fr. o. m. den som utskottet förordat, 13. att riksdagenbeträffande precisering av begreppet län skulle avslå motionerna 1973:1328 och1973:1870, 14. att riksdagenbeträffande urvalet av böcker till skolornas bibliotek skulle avslå motionen1973:1334. Samhällsinsatser pä lärom edelsom rade t a. av i (vpk) som ansett attutskottet under I bort hemställa, att i anledning av propositionen 1973:76 och medbifall till motionen 1973:1903 i denna del samt med avslag på motionerna1973:1905 och 1973:1907 i motsvarande del som sin mening gav Kungl. Maj:t tUlkänna vad reservanten anfört beträffande utredning om statiigläromedelsproduktion, b. av herrar (),() och Nordstrandh (m) samt () som ansett att utskottet under I bort hemstäUa, att med bifaU tUl propositionen 1973:76 och medavslag på motionerna 1973:1903 och 1973:1905 i denna del godkände i propositionenförordade riktlinjer för samhällsinsatser samt med bifall till motionen1973:1907 i motsvarande del som sin mening gav Kungl. Maj:t till känna vadreservanterna anfört om fri konkurrens på lika villkor mellan enskUda,kooperativa och statliga föriag, 2. beträffandeobjektivitetsgranskning av () och () som ansett att utskottet under 5 bort hemstäUa, att beträffande anordnande avobjektivitetsgranskning av läromedel i andra ämnen än de samhällsorienterande ianledning av propositionen 1973:76 och motionen 1973:1868 i denna del som sinmening gav Kungl. Maj:t till känna vad reservanterna anfört, 3. beträffande Radiosskolprogramverksamhet av herrar (). (), Nordstrandh (m), Elmstedt (c) och i Skärstad (c), () samt i (c) som ansett att utskottet under 6 bort hemställa. a. med avslag på propositionen 1973:76 samt med bifalltill motio nerna 1973:1868 och 1973:1905 i denna del och med anledning av motionen 1973:1907 i motsvarande del besluta att tryckta läromedel skulle underkastas samma centrala granskning som skulle ske beträffande övriga läromedel, b. med bifaU till motionen 1973:1907 i denna del och ianledning av motionen 1973:1868 i motsvarande del som sin mening ge Kungl. Maj:t till känna vad reservanterna anfört beträffande utredning av frågan om granskning av eterburna skolprogram. 4. beträffandeläromedelsnämndens sammansättning av son i (vpk) som ansett att utskottet under 8 bort hemställa, att beträffande inrättande av en läromedelsnämndmed bifall till i propositionen 1973:76 förordade riktlinjer för nämndensverksamhet som sin mening gav Kungl. Maj:t till känna vad reservanten med bifaUtiU motionen 1973:1903 i denna del och i anledning av motionen 1973:1902 imotsvarande del anfört om läromedelsnämndens sammansättning, 5. beträffandecentralt läromedelsregister av herrar (). (), Elmstedt (c), i Skärstad (c) och i (c) som ansett att utskottet under 9 bort hemställa, att beträffande information om läromedel genomcentral registrering i anledning av propositionen 1973:76 och med bifall tillmotionen 1973:1907 i denna del samt med avslag på motionen 1973:1868 imotsvarande del beslutade om försöksverksamhet i enlighet med vad reservanternaförordat, 6. beträffandeförsöksverksamhet med anbudsförfarande a. av herrar ()och () som ansett att utskottet under 14 bort hemställa, att beträffande försöksverksamhet medanbudsförfarande med bifall till motionen 1973:1907 och med avslag päpropositionen 1973:76 samt motionerna 1973:1868 och 1973:1905 i denna delbeslutade uttala att sådan försöksverksamhet inte borde komma till stånd, b. avherr Nordstrandh (m) och () som ansett att utskottet under 14 bort hemställa, att med bifaU tUlmotionerna 1973:1868 och 1973:1907 i denna del samt i anledning avpropositionen 1973:76 och motionen 1973:1905 i motsvarande del som sin meninggav Kungl. Maj:t till känna vad reservanterna anfört angående utredning omanbudsförfarande. HerrWIKSTRÖM (fp): Utvecklingen och produktionen av läromedelutmärks av en balansgång mellan tvä motstridande krav. Å enasidan ställer den nya skolan stora krav pä kvalificerade läromedel. heltenkelt en av förutsättningarna för att syftet med skolreformerna Nr 100SkaU uppnås. Å andra sidan har skolkostnaderna stigit så kraftigt under predaeen den att det är förstäehgt att kommuner och andra huvudmännu 25 mai 1973 försökerhäUa dem tillbaka. har detta krav på-------------- återhåUsamhetsärskUt gått ut över den del av kostnaderna som avser SamhäUsinsatser pa läromedel läromedelsområdet Från utbildningssynpunkt är detnuvarande läget kritiskt. Mycket talar för att kommer att präglas aven skola, som i skOda former mer och mer satsar pä individuella studiegångar,där större hänsyn kan tas till den enskilde elevens fömtsättningar, behov ochambitioner. kommer sannolikt lärarrollen att kraftigt förändras. Närdet gäller exempelvis stora delar av vuxenutbUdningsfältet mäste lärarennyorien-tera sig och finna former för att arbeta tUlsammans med elever som harskiftande bakgrund och studieinriktning. Skall dessa förändringar kunnagenomföras krävs med nödvändighet ett läromedelsutbud som är mer kvalificeratän . I ett läge där utbUdningskostnaderna tycks ha nätt ettmaximum är det naturligt att stat och kommun försöker finna möjligheter attspara och vägar att bättre utnyttja tillgängliga resurser. Åtgärder med sådantSyfte får emellertid inte leda till att skolan får svårare att fullgöra sinapedagogiska uppgifter eller stå i strid med viktiga utbildningsmål. En aUtförlångtgående återhåUsamhet på läromedelssidan kan lätt fä sädana följder. Attknappa in på de pedagogiska redskapen kan dessutom skapa enundervisningssituation där övriga anordningar i skolan blir mer eller mindreverkningslösa. Den sparsamhet på läromedelssidan som många kommuneriakttar är knappast resultatet av en samlad bedömning av pä vilken punkti skolbudgeten man kan göra de största inbesparingarna utan att äventyraskolans möjligheter att fungera tUlfredsställande. Läromedelskostnaderna svararför närvarande för av de samlade utgifterna för skolan exklusiveinvesteringar och för av den kommunala skolbudgeten. De vinstersom finns att hämta på denna sektor är därför relativt begränsade i förhållandetUl de besparingar som skulle kunna göras på andra områden. Att läromedelskostnaderna likväl kommit att stå i centramför besparingsintresset sammanhänger i stället, åtminstone till en del, medfördelningen av skolkostnaderna mellan stat och kommun. Med nuvarandestatsbidragsbestämmelser har kommunerna inga möjligheter att väga t. ex.lärarinsatser och läromedelsinsatser mot varandra när det gäller att mötakostnadsökningar. Eftersom en stor del av de kommunala utgifterna för skolandessutom är bundna, t. ex. för lokaler, kommer besparingsansträngningarna attinriktas på icke bundna kostnader inom områden som svarar för en relativt litendel av skolkostnaderna, vilket fär tiU följd att dessa områden drabbas hårdareän vad som kanske blivit faUet vid en mer samlad bedömning. Ett sådant utsattområde blir lätt läromedlen. En annan och friare utformning av statsbidraget,vilket vid upprepade tillfällen begärts av , bör ge kommunernastörre möjligheter att väga alla kostnader inom skolväsendet mot varandra. Sparsamhetenpå läromedelssidan har bl. a. resulterat i att det blivit "3 alltvanligare att eleverna inte får behålla sina läroböcker utan endast erhållerdem som län. Frän kommunernas sida har man länge efterlyst större frihet attsjälva avgöra vUka böcker som skall lämnas som lån respektive gåva. Framväxtenav läromedelssystem, där olika media kombineras, motiverar i och för sig enändring av nuvarande bestämmelser. Uppenbarligen finns det läroböcker somaldrig tas fram eller kommer tUl användning sedan de en gång nyttjats iundervisningen. I dessa fall är otvivelaktigt ett låneförfarande motiverat.Samtidigt måste dock garantier skapas mot att ett lånesystem blir så utbrettatt det fär negativa effekter frän utbUdningssynpunkt. Att inte kunna gåtUlbaka för att repetera passerade avsnitt, att inte kunna utnyttja tidigareanvända läroböcker som uppslagsverk kan lätt fä sådana följder. Den starkasatsning pä studieteknisk träning, som karakteriserat utvecklingen inom helaskolväsendet , riskerar att saboteras av en missriktadsparsamhet som berövar eleverna deras viktigaste redskap i skolarbetet.Dessutom kan det lätt få sociala snedeffekter: vissa föräldrar, som har starktstudieintresse eUer gott om pengar, köper böckerna tUl sina barn, medan andraelever blir utan. Fömtsättningen för att kommunerna skall ges den störrehandhngs-frihet som föresläs i propositionen och utskottsbetänkandet är att detsamtidigt slås fast att de grundläggande läroböckerna i varje ämne skall varaelevernas personliga egendom. 1 vissa ämnen räcker det då inte med att elevernabara erhåller en bok. 11, ex. språken mäste både textbok och i förekommandefaU - grammatikbok räknas tiU de grundböcker som eleverna bör få behåUa. Undantagna frän regeln att eleven skall få minst ettcentralt läromedel per ämne var i propositionen ämnena musik, teckning, slöjdoch gymnastik. SärskUt med tanke pä den bredare inriktning som de bådaförstnämnda ämnena numera har är en sådan inskränkning svårmotiverad ochoacceptabel. I ämnet musik t. ex. används sängböcker och läroböcker imusikhistoria och musikteori som är av stort värde för att stimulera elevernaatt upprätthäUa sitt musikintresse även efter skoltiden. Rätten att erhåUaminst ett centralt läromedel som gåva bör därför gälla samtliga ämnen därläroböcker används i undervisningen. Ett enigt utskott har här gått emot denprincip utbUdningsministern föreslog i propositionen. Även om pedagogiska synpunkter mäste väga tyngre änekonomiska när det gäller skolans försörining med läromedel är det självklartatt aUa ansträngningar bör göras för att håUa nere läromedelskostnaderna sämycket som möjligt. Från denna synpunkt har dock de förslag som läggs fram ipropositionen föga att ge. Några nya vägar för att pressa läromedelskostnadernaanvisas knappast. Däremot föresläs läromedelsförlagen bli belastade med en radavgifter och kostnader, vilka kommer att fördyra utvecklingen och produktionenav läromedel. I det långa loppet kommer detta med all sannolikhet att resulterainte i lägre läromedelspriser utan i högre. Vid flera tUlfällen har starka krav rests pä ettförstatligande av läromedelsproduktionen eller åtminstone en kraftig utbyggnadav det statliga inflytandet över läromedelsmarknaden. Senast vid den socialdemokratiskapartikongressen framfördes en rad yrkanden med a. krävde arbetarekommun i ett yttrande Nr 100 "att samhället i princip bör svara för all produktionav läromedel för p -j Ap skolväsendet". Från liberala utgångspunkter måste dock varje tanke på ettstatligt läromedelsmonopol bestämt avvisas. Otvivelaktigt finns det problem ochSamhällsinsatser pa brister pä läromedelsområdet, men dessa undanröjes knappastmed ett läromedelsområdet förstatligande av läromedelsproduktionen. En socialisering rymmer tvärtom faror som saknas omenskilda, kooperativa och statliga förlag tillåts tävla i fri konkurrens pålika villkor. En monopoliserad läromedelsmarknad innebär ingen garanti förlägre kostnader men däremot risk för styrning och likriktning och minskadvalfrihet i undervisningssituationen. Att sådana farhågor har fog för sigframgår inte minst av läromedelsmotionerna tUl den socialdemokratiskapartikongressen, där den oftast återkommande kritiken går ut på att dagensläromedel ger uttryck för "fel" värderingar. De "förmedlarborgerliga värderingar, könsroUsfördomar och västerländskt kapitalistisktvärldsperspektiv, inte minst på utveckhngen i . Läromedel med ensocialistisk utgångspunkt för sina resonemang lyser däremot med sin frånvaro.Till denna bild skall läggas en lärarkår som vanligtvis inte omfattarsocialistiska värderingar. Det är inte svårt att föreställa sig attläroplanernas chanser att bli förverkligade är nära nog minimala med ett sådantutgångsläge", heter det exempelvis i en av motionerna. Det är således intefräga om att eftersträva större balans och allsidighet i läroböckerna. Först omde präglas av en socialistisk grundsyn kan intentionerna med den nya skolanuppnäs. En annan risk med ett statligt läromedelsmonopol harformulerats av professor : "På få områden av samhäUsUvet är följderna avbyråkratiskt stelnande mera ödesdigra än inom det nuvarandeutbildningsväsendet. Det förnyelsearbete som där pågår är till sitt väsenantibyråkratiskt och informellt. Frågan om statligt eller privat inomläromedelssektorn gäller därför ingalunda socialism kontra kapitahsm kontroUav den senares excesser har vi i värt land, om någonstans, lärt oss etablera utan centrahstisk uniformitet kontra fritt initierad förnyelse." Mot denna bakgrand är det tUlfredsställande att kunnanotera att såväl läromedelsutredningen som departementschefen avvisar tanken påatt staten ensam skaU svara för aU läromedelsproduktion. Däremot ärdepartementschefen mindre klar i sina uttalanden när det gäller propåerna omen långtgående statlig styrning av läromedelsproduktionen. Naturligtvis fordrasinsatser från statens sida för att tillse att läromedel finns i tUlräckligutsträckning på aUa nivåer och att de uppfyller -vissa minimUcrav i fråga ompris och kvalitet. Detta bör dock ske genom på förhand uppställda regler, genomproduktionsstödjande"åtgärder m. m. Ett alltför långtgående statligtingripande i själva läroboksproduktionen kan lätt fä samma negativa effektersom ett totalt förstathgande. Enligt vår mening utgör en fri och effektiv konkurrensmellan olika typer av läromedelsförlag, kombinerad med en aktiv prisövervakning och bestämda krav från avnämarna i fråga om läromedlens tekniska ut formning och kvahtet, den bästa prispressen. Varje monopohsering av 65 5 protokoll 1973. läromedelsmarknaden- statlig eller enskUd resulterar ofelbart i högre priser. Det är dettafolkpartiet tUlsammans med slår fast i reservation 1 b. Det anbudsförfarande vid utveckhng och produktion avläromedel som föresläs i propositionen och som utskottsmajoriteten accepterarskapar enligt vår mening förutsättningar för en sådan styrning som vi, som jagnyss sagt, a-wisar. Syftet med propositionens förslag sägs vara dels attförsöka få fram bra läromedel tUl låga priser, dels att försöka mmska antaletparalleUa läromedel. Själva anbudsförfarandet skaU tUlgä sä att man i en förstaetapp pä grundval av ett underlag frän SÖ begär in anbud "som omfattar kostnadernadels för att utveckla läromedlet" "dels produktionen av en vissupplaga av läromedlet, dels att utpröva läromedlet på konstruktionsstadiet".Bland inkomna anbud skaU sedan tre utses för fortsatt prövning, bl. a. medutgångspunkt frän priset. Av dessa tre väljs slutligen det eUer de som visarsig bäst från pedagogisk synpunkt. I en andra etapp läggs så en bestäUning uthos producenten på det antal exemplar som kommunerna förklarar sig villiga attköpa. Vid detta förfaringssätt mäste möjligheterna att utvecklaoch sälja läromedel för dem som efter inlämnat anbud ej utvalts bedömas somsmå, eftersom systemet för att fungera kräver en nära samverkan mellanskolöverstyrelsen och köparna, dvs. Därmed kommer förlagensmöjligheter att utveckla och producera läromedel i reahteten att bli heltberoende av SÖ, vUket skapar möjligheter för styrning och gynnande av vissaförlagstyper, något som vi inte kan acceptera. De grandläggande idéerna bakomanbudsförfarandet är också utomordentligt diskutabla. Strävan är att begränsaantalet parallella läromedel i varje ämne i extremfallet skall detuppenbarligen finnas endast ett läromedel i varje ämne. Det innebär enuppseendeväckande begränsning av den valfrihet som lokala ämnes- ochstadiekonferenser, läromedelskommittéer och skolstyrelser haft. OmmodeUen med anbudsförfarande genomförs pä bred basis riskerar dessa lokalainstanser att förlora sitt egentliga inflytande över läromedelsvalet. Realismen i förslaget och dess genomförbarhet kan ocksådiskuteras. Det förutsätter nämhgen att ett antal producenter skulle varaberedda att investera betydande belopp dels i ett långvarigt och kostsamtutvecklingsarbete för produktion av den upplaga som krävs för utprövning, delsi den följande utprövningen som erfarenhetsmässigt är ganska kostsam. Alladessa kostnader skuUe förlagen alltså ta på sig för att få fram ett läromedelsom efter ett särskilt urvalsförfarande skall konkurrera med ytterligare tväläromedel om att antas för användning i skolorna. För de förlag som inte färsina läromedel antagna måste kostnaderna täckas på andra håll i verksamheten,vUket normalt innebär höjda priser på andra läromedel. Och därmed har helaanbudsförfarandet motverkat sitt eget syfte. För mindre förlag med begränsadtUlgång till riskvilligt kapital innebär förfarandet att de riskerar att snabbtslås ut från marknaden. yrkar följaktligen avslag på denna del avpropositionen, dvs. bifaU tUl reservation 6. Dennaproposition om läromedelsfrågor vittnar för övrigt starkt om hursvårbehandlad denna materia egentligen är. Det är inte möjligt att hävda attutbUdningsministern i propositionen lyckasts presentera några glänsande ellerens särskUt genomtänkta lösningar på de många problem som är aktuella på dettaområde.