prot · FW09142 · 1973-12-31 00:00:00 — Vi hade snabbt kunnat ta till ved eller torv, föratt ta nägra exempel. Så ett par korta funderingar om de åtgärder regeringenföreslagit. Jag vill här uppehålla mig särskilt vid . Uttalanden ipressen tyder på att det inte är så lätt att uppnå nägonbegränsning av oljekonsumtionen med denna åtgärd. Det krävs juridiska ochtekniska åtgärder, och såvitt jag vet har heller icke flera avvärmeproducenterna, t. ex. , som ju står för en avsevärddel av oljekonsumtionen, varit med i förberedelserna. De har inte heller klartför sig hur man skall förfara när det gäller för alla de hushållsom är uppeldade genom fjärrvärmeverk. Jag fär idenna omgång begränsa mig till detta. Det är alltid roligt att höra en representantför moderata samlingspartiet välkomna ransoneringar och regleringar. När herrWijkman ställde sin fråga, var alls icke relativt ensamt om att haavstått från ransonerings- och regleringsåtgärder. Läget var snarare attflertalet europeiska länder dä hade inriktat sig på hastighetsbegränsningar,rekommendationer osv. Ännu är det inget land, som infört en regelrättransonering av t. ex. bensin. är, såvitt jag vet, det enda större landi som planerar en sädan ransonering. synpunkter på planering och beredskap är välvärda beaktande. Jag tycker nog att upplevelserna gördet angeläget för oss att på nytt allvarligt begrunda vär beredskapssituation. Vad gällermina uttalanden vill jag tala om för att när vi presenteradesparkampanjen konstaterade jag i en presskommuniké att redan de nedskärningarav oljetillförseln, som var beslutade och som vi dä kunde överblicka och sombara gällde december, var så stora, att vi måste räkna med att ytterligareminskning av oljeförbrukningen skulle bh nödvändig, om nedskärningen skullebestå in . Därför vidtog vi åtgärder för uppnåeende av fullberedskap för en ransonering av olja och bensin. Beredskapen var i det lägetalltså densamma som den var när vi sedan genomförde den. Vad beträffar utfärdade vi i förrgår enrekommendation för att pröva, om man kunde minska förbrukningen där sä ärpraktiskt möjligt. Vi inser att det finns en rad svårigheter, men vi anser ickedesto mindre att den frågan måste allvarligt prövas. Såvitt jag förstår får jagnästa vecka tillfälle tUl resonemang om denna fråga både med fastighetsägarnaoch hyresgästorganisationerna. Det går naturligtvis att brodera mycket påstatsrådets inledande kommentar om ransoneringar och regleringar. Det äralldeles uppenbart att vi i ett läge, där vi om nägon månad kanske får en2530-procentig nedskärning i vär oljetUlförsel, mäste införa regleringar ochransoneringar. Det säger sig självt. Jag tror att alla politiker, oavsettpartitillhörighet, är överens om detta. Sedan uppstår frågan om hur man skallutforma ransoneringarna och hur man skall kvotera. Därtill finns anledning attåterkomma. Statsrådet säger att är det enda land, som vidtagitåtgärder när det gäller oljan för uppvärmningsändamål. Jag kan inte uttala migom detta men tar statsrådet på orden. Vi har en något annan fördelning av våroljeförbrukning än en mängd länder pä kontinenten. Där har man tydligen störreproblem med bensintUlgångarna på kort sikt. Sedan säger herr statsrådet att dä sparkampanjen drogs igäng förutsades att det skulle kunna komma ytterligare åtgärder. Det äralldeles riktigt, men det var alltså bara mellan dessa tillfällen. Jaghar ett bestämt minne av att herr statsrådet i det sammanhanget, precis någradagar innan sparkampanjen drogs i gäng, uttalade sig i mycket positiva ordalagoch även sade till massmedia: Skräm nu inte upp folk, det är inga störreproblem! Det är alldeles uppenbart att kanske informationsfiödetblivit fylligare , stär det i pressen att anklagaroljebolagen för dålig Information, Bakgrunden härtill har jag ingen möjlighetatt bedöma, men det är beklagligt när man från den ena veckan till den andraändrar inställning i så pass väsentliga avseenden som det här gäller. Det var därför jag tog upp frågan om ochfjärrvärmeverken, som förser ungefär 2 miljoner människor med varmvatten ochvärme . Om det inte går att komma fram på detta sätt med frivilligavstängning av utan man måste ändra sig igen efter ytterligare envecka, då kommer ju folk att bli ännu mer förvirrade. Jag är helt överens med statsrådet om att vi behöverbesparingsåtgärder och att vi skall hjälpas åt att försöka gå igenom den härkrisen. Om ransoneringsåtgärder med anledning av oljekrisen Om ransoneringsåtgärder med anledning av oljekrisen vill barapeka pä att här har, enligt mitt sätt att se och enligt många presskommentarer,varit en viss virrighet. Jag hävdar bestämt att planeringen och beredskapenicke har varit tillfredsställande. Jag kan inte säga att något oppositionsparti har varitsärskilt pä alerten, men vi har inte det direkta regeringsansvaret som herrstatsrådet har. Det har alldeles rätt i - Ni harinte ansvaret. De uttalanden som gjorts baserade sig på information från desvenska dotterbolagen och de svenskägda oljebolagen. Jag har inte anklagat demför dålig information. De har, hoppas jag, givit mig all den information dehar. Vad jag däremot förgäves sökt efter är den överblick överdet internationeUa läget som vi tror att de intemationeUa oljebolagenshuvudkontor skuUe kunna hjälpa oss med. Det uttalande jag gjorde pä grundval av den informationbolagen kunde lämna mig och som bara avsägdecember månad, observera det! var att såvitt angick bensinen såg det ut somom vi skulle klara oss hela december utan ingrepp. Vi har inte heller ingripitmed några regleringsåtgärder . Däremot anser vi att läget fram blir sådant attingripanden är nödvändiga, men vi rekommenderar icke desto mindre bilisternaatt redan nu börja spara, därför att de kan ha glädje av det längre fram närdet gäller hårdheten i den ransonering som sätts i kraft. Avslutningsvis tror jag hörde fel - jag sadeatt är det enda land som förbereder bensinransonering. Däremot ärdet flera länder som infört kvotering av eldningsoljaoch olja till industrin, vilket senare jag hoppas vi slipper göra. Under detta anförande övertog herrtredje vice talmannen ledningen av kammarens förhandhngar. Jag håller med om det sista: vi skall i detlängsta försöka hälla produktionen i gång. Arbetslöshetsproblem har vi hafttillräckligt av, och de bör inte förvärras om vi kan undgå detta. Därför är det naturligt att konsumenterna får ta dessabesparingsåtgärder i första hand. har statsrådet i två inlägg gått förbi frägan omvarmvattnet, som jag tycker är central. Jag tror inte att vi på deenminutersinlägg vi har kvar kan reda ut detta, men jag menar att det ärrelativt anmärkningsvärt att man går ut och pekar på just detta som en storsparmöjlighet att kan stängas av . Sedan får manfrän fastighetsägarhåll och frän en av de stora distributörerna veta att dettaär bäde tekniskt och juridiskt utomordentligt svårt att klara av. Fjärrvärmefolket,som jag haft kontakt med , säger att de vet inte ens om det ärmöjligt i stora fjärrvärmeeldade omräden att stänga av bara tillbad och disk utan att därmed också stänga av den övriga uppvärmningen. Ang. fördelningen av anslaget för u-landsinformation Går man ut och säger att det går att spara av Nr 142 oljeförbrukningen, men har sä dåligtunderlag, dä är det ganska allvarligt. 1 Övrigt ärjag helt med på att vi måste vidta åtgärder. är illa underrättad. Vi haraldrig hävdat att det går att spara med . Däremot vet vi att vi troligen måste skära ned tillförselnav eldningsolja . Att göra det enbart med en minskning avinnetemperaturen i bostäderna kan i många fall bli svårt. Därför kände vi det som en skyldighet att peka päavstängning av som ett alternativ. Vi var väl medvetna om att det förelåg svårigheter. Detframgick av att vi bara gav en rekommendation och sade att man får studeradetta och göra det där det är praktiskt möjligt. Vi var väl medvetna om att fjärrvärmeverken måhända intekan göra detta. Det finns dock en rad fall där det tekniskt gär att göra, ochdet finns en rad fall där saken eventuellt kan lösas efter förhandlingar. Jagsade att vi kommer att ta kontakter med berörda organisationer i olika formerför att se om detta är en framkomlig väg. Folk mäste till slut välja hur kalltman skall ha i lägenheterna respektive hur mycket varmvatten man vill ha. Manskall ha möjlighet att välja emellan dessa båda vägar. Överläggningen var härmed slutad. §25 Ang. fördelningen av anslaget för u-iandsinformation Fra statsrådet erhöU ordet för att besvara herrWerners i (m) i kammarens protokoU för intagna fråga, nr320, och anförde: i har frågat om jag avseratt låta överse fördelningen av det för u-landsinformation avsedda anslaget medhänsyn till den aktivitet respektive organisationer utvecklat. Direkta bidrag till folkrörelsernas informationsverksamhetom och utvecklingssamarbete utgår nu för andra budgetåret. Regeringensförslag i statsverkspropositionen om att skall fördelasmellan folkrörelserna för Information om och utvecklingssamarbetetInnevarande budgetär bifölls utan särskilda kommentarer av . Ansvaretför att fördela dessa medel mellan de olika organisationerna åvilar SIDA.Fördelningen genomförs i nära samförstånd med berörda organisationer. Såsom förutskickades i statsverkspropositionen harregeringen inrättat en särskild beredning för u-landsinformation. I beredningeningår representanter för folkrörelserna samt för UD och SIDA. En avberedningens uppgifter är att följa och fortlöpande ge råd vid fördelningen avbidraget till folkrörelsernas informationsverksamhet. När erfarenheterna avhittills lämnade bidrag redovisats kommer dessa självfallet att ingå som enfaktor vid bedömningen av fördelningen av fördelningen av anslaget för u-landsinformation bidragenför ett kommande budgetår. Den översyn efterlyser kommer alltså ifortsättningen att ske fortlöpande. i (m): Jag ber att få tacka statsrådet för svaret.Vi är naturligtvis helt överens om att motivationen för vårt u-landsengagemangmäste fördjupas. Det sker genom kunskap och förståelse för u-landsproblematiken. Men när det gäller tUlgäng tUl statliga bidrag föru-landsinformation tUl dessa olika organisationer, har organisationerna mycketolika möjligheter. Löntagarorganisationerna och studieförbunden disponerar avde 4 mUjonerna hela 3,4 miljoner, medan de övriga endast har 0,6. De stora organisationerna, löntagarorganisationerna ochstudieförbunden, har generella bidrag. De behöver inte prestera nägondetaljerad förhandsplanering. De andra organisationerna jag tänker då ocksåpå de stora humanitära organisationerna måste prestera en detaljplanering ochäven i viss mån svara för ekonomin och de personliga resurserna. Det tycker jagär ett underligt förhållande, som man redan nu i den beredning som statsrådetomnämnde bör observera. Inget ont om studieförbund och löntagarorganisationer, mende humanitära organisationerna som själva bedriver ett omfattandebiständs-arbete måste också bedriva en omfattande och målmedveten informationsverksamhet,som syftar till ett väsentligt engagemang. Annars kan de inte fortsätta sombiståndsorganisationer. Dessa organisationer utför enligt min mening ett församhället mycket viktigt arbete - de inte bara förmedlar kunskap utan de skaparengagemang för dessa saker. och mission, som tillsammansomsätter över 50 miljoner satsar också ett par miljoner påinformationsverksamhet men får praktiskt taget inget bistånd fränstatsmakterna. Jag tycker inte att det är rimhgt att dessa organisationer, utanvilka vi hade haft en mycket mindre opinion för u-landsbistånd än vad vi har , inte skall fä tillgäng till statsmedel i den utsträckning som ärnödvändig. Kan man utgä frän, fru statsråd, att Ni i denna beredningför dessa saker på tal att de humanitära organisationerna har kommit päundantag? Det är riktigt som i sägeratt den här fördelningen finns. Medlen tUl studieförbunden förmedlas efter enganska komplicerad metod, men det är studieförbunden själva som är överens omdenna. Medlen till löntagarorganisationerna fördelas efter medlemsantal, och iövrigt finns ett bidrag som disponeras för andra organisationer till särskildaprojekt. De organisationer som har kyrklig anknytning, som jagförstår att talar för, kan få bidrag både frän den pott som gär tUlstudieförbunden och frän den som går till särskilda projekt. När man talar omatt man skall skapa ett engagemang kring dessa frågor tycker jag att det ärväldigt viktigt att man också fördjupar diskussionen och engagemanget bland destora breda grupperna inom löntagarorganisa- tionerna.Jag tycker alltså att det är helt riktigt att man gör denna fördelning och gerbidrag tUl löntagarorganisationerna, som bedriver en mycket omfattandeinformationsverksamhet totalt sett och också har informationsverksamhet kringinternationella frågor. Jag tycker att det är en riktig avvägning att man gerdem bidrag enligt de beräkningsgrunder som skett. När det gäller enskilda projekt kan jag nämna att detstörsta belopp som har betalats ut var som betalades ut tUlekumeniska veckan. Man har i brev till mig frän centralrådskrivit att SIDA tUldelade u-veckan sä stort bidrag som nägot annatinformationsprojekt. Man har alltså uttryckt sin tacksamhet över detta. i (m): Jag är fullt medveten om att de kyrkligaorganisationerna har möjligheter att få bidrag genom sina respektivestudieförbund. Men vi skall veta att det är många medlemsorganisationer som pådet sättet är anknutna till studieförbunden, och därför blir det inte så myckettill varje organisation. Jag kan förstå talet om att löntagarorganisationernabehöver stora bidrag för att åstadkomma det nödvändiga engagemanget. Men deorganisationer som redan har fått i gång detta engagemang och visat möjligheteratt bygga ut det ytterligare bör man väl satsa pä likafullt. Det bör vara likaväsentligt. Vad sedan gäller anslaget till u-landsveckan är vinaturligtvis tacksamma för det, men det är ett tillfälligt arrangemang. Det ärdet kontinuerliga arbetet som bedrivs i de humanitära organisationerna veckaefter vecka genom det tryckta ordet och genom andra informationskanaler somkostar pengar, men det är också det som har den stora betydelsen för opinioneni vårt land. När det gäller anslagen till studieförbunden,om vilka jag sade att de själva bestämmer enligt vilken metodik pengarna skallfördelas, kan jag nämna att under innevarande budgetår har fått , KFUK:s och 12 700kronor och kyrkliga studieförbund . Löntagarorganisationerna representerar vidare en mycketstor grupp människor. LO har drygt 1,7 miljoner medlemmar, TCO över 800 000medlemmar osv. Inom löntagarorganisationerna ryms också människor av olikakategorier. Inom dessa medlemsgrupper finns även människor frän kristnaorganisationer, som alltså via löntagarorganisationers information får del avdessa anslag. i (m): Eftersom fru statsrådet tog upp LO, är detväl ändå värt att nämna att denna löntagarorganisation har tillsitt förfogande som får 922 500 kronorför sin verksamhet. Det är väl ändå en rätt väsentlig samverkan mellan ABF ochLO. Överläggningen var härmed slutad. fördelningen av anslaget för u-landsinformation Nr 142 § 26 Meddelande ang. enkla frågor 79november 1973 Meddelades att följande enklafrågor denna dag framställts, nämligen Nr 347 () till herr kommunikationsministernom ökade möjhgheter att resa tUl och frän arbetet med tåg; Har statsrådet i dessa energibristens dagar uppdragit åtstatens järnvägar att , i anslutning till normala arbetstider, sätta in nyatägförbindelser eller låta befintliga tåg stanna på flera stationer än förnärvarande för att på detta sätt ge människorna exempelvis i Göteborgs-regionenökade möjligheter att åka koUektivt till och från arbetet? Nr 348 () till herr handelsministern ominskränkt helgdagsöppethållande i butiker: Är statsrådet beredd att som en åtgärd i energibesparandesyfte inskränka på helgdagsöppethällning i butiker och varuhus? Nr 349 i (vpk) till herrinrikesministern angående följderna för de anställda vid eventueU begränsning itillverkningen av flygplanet : Föranleder den ifrågasatta begränsningen i tillverkningenav flygplanet några åtgärder från statsmakterna för att bereda deanställda civila sysselsättningsalternativ? Nr 350 (vpk) till herr socialministern omskärpning av skyddsbestämmelserna vid tillverkning av kemiska preparat: VUl statsrådet medverka tiU sådan skärpning avskyddsbestämmelser vid tiUverkning av kemiska preparat av typen växtgiftereUer jämförbara, att en snabbare reaktion i form av tillverkningsstopp uppnässä snart allvarliga tecken pä skadeverkningar pä de anställda ger sig tillkänna? Nr 351 i (s) till herrkommunikationsministern om bättre samordning mellan olika trafik- ochtransportmedel: Är statsrådet, mot bakgrund av bl. a. samhällsekonomiskakonsekvenser som följer oljeförsöqningskrisen, beredd att ta initiativ för attpå exempelvis postbefordrans område främja en bättre samordning meUan oUkastatliga trafUc- och transportmedel samt meUan landsvägs-och järnvägsburnatransporter? Nr 352 () tUl herr finansministern ombefrielse för idrottsföreningar från skattepälagor: Tänker finansministem befria idrottsföreningarna från deskatte pälagor, vilka drabbat verksamheten och starkt försämrat dess 88 ekonomi? Nr 353 Herr jVi7mo/2 i Agnas (m) tiUherr utbildningsministern angående Nr 142 museets nybyggnader: den redovisa läget då det gäller museets Nr 354 Fra () till herrkommunikationsministern angående resultatetav 1973 ärs havsföroreningskonferens i : Mot bakgrunden av den interpellationsdebatt som ägde rum ikammaren under vårsessionen rörande förarbetet årshavsföroreningskonferens i detta år, är kommunikationsministernberedd att inför kommentera resultatet av denna konferens? § 27 Kammaren åtskUdes .