prot · FW0937 · 1973-12-31 00:00:00 — En gemensam konsekvens av de båda metoderna för direktaval är att kommundelsråden kommer att uppvisa skillnader i partifördelningjämfört med fördelningen i fuUmäktige. Detta är, som jag ser det, en fördel.Man kommer därigenom att bättre kunna spegla skilda lokala opinioner än ompartifördelningen överaUt blev densamma i alla kommundelsråd, vilket skullefölja av indirekta val. Från sida förordar vi därför lösningen meddirekta val, och vi uppfattar frågan om valen av kommundelsråden som såväsentlig att vi på den här punkten inte har kunnat ansluta oss till de resonemangsom finns i motion nr 966, till vilken centerpartisterna ikonstitutionsutskottet har hänvisat. Vi har varit pådrivande i den här frågan ettantal år. Vi vUl fortsätta att vara det - inte på det viset att vi vUl tvinganågra kommuner att införa kommundelsråd, utan genom att statsmakterna skallerbjuda de kommuner som så önskar möjligheten att införa direktvaldakommundelsråd. 1 och för sig tycker jag att det kunde ha varit rimligt attbegära ett förslag av den här innebörden. Vi har emellertid, medhänsyn tiU de uppgifter vi har fått om arbetet i utredningen om den kommunalademokratin, avstått från att ställa det kravet och nöjt oss med att yrka på attarbetet inom utredningen i det här avseendet skyndas på. Jag ber,herr talman, med detta att få yrka bifall till reservationen 2. i (fp): har vi vid upprepadetillfällen nåtts av uppgifter om folkomröstningar eller opinionsundersökningar,som i kommuner anordnats för eller emot en förestående kommunsammanläggning.Man har upptäckt att en folkomröstning i en stor och viktig fråga kan innebäraen betydelsefull fördjupning av den kommunala demokratin, ett nytt sätt för deenskilda människorna att uttrycka sin mening och att påverka besluten. Menkommunerna själva får inte ordna folkomröstningar. I stället har en särskildorganisation måst tillskapas, trots att kanske samtliga fullmäktigeledamöter ikommunen har varit ivriga förespråkare för tanken på en folkomröstning. Underde är det framför allt i fem kommuner som sådana opinionsundersökningareller folkomröstningar har ägt rum. , , , ochRiseberga är de mest kända fallen. Om man ser litet närmare på dessa fall - jag tar falletMullsjö som exempel - kan man konstatera att deltagandet i folkomröstningen därvar , alltså en siffra som väl kan mäta sig med siffrorna vidallmänna val. Vidare fick man där en mycket klar opinionsyttring; 93,5 procentav de i valet deltagande röstade för att man skulle bibehålla som egenkommun och inte göra en kommunsammanläggning med kommun, vilket var denfråga som folkomröstningen gällde. Det påvisade faktiska värdet av ett kommunalt folkomröstningsinstitutstår enligt vår uppfattning i klar kontrast mot den snäva behandling som fråganhar fått i direktiven tUl utredningen om den kommunala demokratin. Där redovisas endast nackdelar men inga fördelar med kommunalafolkomröstningar, och följdriktigt har utredningen givit den delen av sittarbete låg prioritet. Visserligen säger utskottet i förevarande betänkande attutskottet har erfarit att utredningen tar upp denna fråga i samband medhuvudparten av utredningsarbetet, dvs. års val, men deuppgifter som utskottet har haft tillgång till pekar på att man kommer att tadenna fråga bland de senare i utredningsarbetet. Och med hänsyn tUl attutredningen är omfattande och har många stora och viktiga frågor att handläggaär det inte säkert att utredningen med den låga prioritering man givit åt denkommunala folkomröstningen kommer att hinna bli färdig med den frågan inom denförutsedda tiden. Från sida hävdar vi att rådgivande kommunalafolkomröstningar är ett betydelsefullt komplement tUl det representativasystem, som den kommunala självstyrelsen vilar på, och vi vill därför attfrågan om kommunala folkomröstningar dels ges en mera positiv behandling iutredningsarbetet, dels att behandlingen påskyndas. Folkomröstningen kan varadels en ny kanal mellan väljarna och beslutsfattarna, dels ett sätt attaktivera den lokala opinionsbildningen även mellan de allmänna valen. Likasåkan folkomröstningen vara ett medel för en kommun att för överordnademyndigheter påvisa tyngden av och förankringen i en åsikt som kommunen hävdar ien viktig fråga. Maj:t tar visserligen exempelvis i dekommunsammanlägg-ningsärenden som har varit föremål för folkomröstning formelltbara hänsyn till fullmäktigebeslut, men det vore märkligt om Kungl. Maj:t intei praktiken har påverkats i sina ställningstaganden av de opinionsundersökningarsom har gjorts. 1 fallet och har ju Kungl. Maj;t också beslutatatt den sammanläggningen inte skall genomföras. Om den glädjande ökningen avintresset för kommunala frågor skall kunna fortsätta, måste nya vägar prövasför att ge väljarna möjlighet att delta i den kommunala beslutsprocessen ävenmellan kommunalvalen. Rådgivande folkomröstningar kan härvid vara ettvärdefullt instrument, ett bland flera men aUtför viktigt för att skjutas undani det pågående utredningsarbetet. Jag yrkar bifall till reservationen 3 vidkonstitutionsutskottets betänkande nr 7. HerrJOHANSSON i (s): När denna fråga behandlades framhölljag att vi bör sträva efter att ha en fungerande mellanvalsdemokrati. Deträcker inte att medborgarna är aktiva i valen, de bör vara det även mellanvalen. Som de främsta instrumenten för medborgarnas aktivitet mellan valenpekade jag redan då på de politiska partierna och de andra folkrörelserna. Det är inget tvivel om att de utgör det viktigasteinslaget i vår mellanvalsdemokrati. Flera organisationer har ett nät avföreningar över hela landet, där medborgarna kan utveckla sin aktivitet, där dekan delta i samhällets beslutsprocesser och över huvud taget medverka isamhällsarbetet. Kanske kan jag få sammanfatta dessa partiers ochfolkrörelsers roll i tre punkter. För det första utgör de demokratiska miljöer,där man lär sig demokrati genom att praktisera den. För det andra är de kanalerför medborgarnaspåverkan på stat och kommun. För det tredje ger de åt sina medlemmar inflytandepå förhållandena utanför stat och kommuner genom organisationernas egenverksamhet och genom påverkan. Vid sidan av detta framträder företagsdemokratinsom ett mycket viktigt inslag i mellanvalsdemokratin. En fördjupadföretagsdemokrati betyder ökat inflytande för de många i samhället. Ytterligare en sida av mellanvalsdemokratin representerasav de goda kontakterna meUan väljarna och de valda. Sådana kontakterförutsätter information, och den bör gå i båda riktningarna. Medborgare sominte har kommunala och andra förtroendeuppdrag bör få information, men det ärlika viktigt att de får möjlighet att ge tUl känna sina meningar för de valda. i debatten har förekommit en del uttalanden, somjag gärna vill ta upp i detta sammanhang. använde sig nu som ofta annars av uttryck somkan missförstås. Man kan få uppfattningen att han själv har de meningar som hanlägger i andras mun. Han talade även nu om att det finns de som anser att devalda förtroendemännen befinner sig högt över huvudet på och avskilda frånväljarna. Det vore bra om kunde förklara att han inte delar denuppfattningen. När talade om de stora kommunerna i dettasammanhang, skulle jag vilja be att fundera något över situationeni . Endast ett fåtal av de nya kommunerna får ett befolkningstal som gårupp tUl det som har haft tillbaka. Har inle denindirekta, den representativa demokratin fungerat i ? manade fram den fara som kunde ligga i attväljarna inte upplevde sig som representerade av de valda representanterna.Givetvis finns det en sådan fara, och den ökar påtagligen ifallriksdagsledamöter och andra talar om att det finns klyftor faslän dessa inteexisterar; ett sätt att skapa ett avstånd är att ständigt tala om att det finnsstora klyftor. Vi skall naturligtvis utveckla kontakterna mellan väljarna ochde valda och försöka föra dem så nära som möjligt. På det kommunala områdetarbetar kommunaldemokratiutredningen för att finna lösningar på dessa problem. I en fungerande mellanvalsdemokrati utgörmassmediapolitiken ett myckel väsentligt inslag. Till den frågan skall jagåterkomma här i kammaren . Sedan kommer jag då till frågan om man behöver bygga utden kommunala verksamheten med nya organ av typen kommundelsråd och kommunalafolkomröstningar. Frågan om dessa organ är en detalj i ett stort sammanhang.Självfallet skall vi slå vakt om den kommunala självstyrelsen och demokratin.Men här gäller det ju att pröva om dessa former tillför den kommunala demokratinsådana värden att de bör införas. Med tUlfredsställelse konstaterar jag att vi numera tycksvara överens om att det endast skall röra sig om frivilliga institutioner ochatt de alltså inte skall påtvingas någon kommun. Då kommer den här frågan i ettannat läge; det blir inte så särskilt mycket det gäller. Kommunernakan införa kommundelsråd, men dessa har endastrådgivande befogenheter, och de måste väljas av fullmäktige. prövas heladenna fråga av kommunaldemokratiutredningen. Från utskottets sida betraktar vifrågan som betydelsefull, och därför vUl vi också ha den utredd. När man lar del av de reservationer som fogats tillutskottets betänkande och som talare nu har pläderat för kan man konstatera denskillnad som finns mellan å ena sidan centerpartireservationen och å andrasidan den reservation som folkpartister och moderater tillsammans har avgivit.Folkpartiet har ju sin egen metodik när det gäller reservationer den har vilärt oss , och den förvånar mig inte längre - nämligen att man skall fattabeslut under pågående utredningar. har slagit följe medfolkpartisterna. Lägg märke till att vad man föreslår i reservationen är altutredningen får i uppdrag att skyndsamt framlägga förslag som möjliggör förkommunerna att införa direktvalda kommundelsråd och att frågan därefterframläggs så att beslut kan fattas års val. Bifalles dettaförslag innebär del att de olika alternativ, som föreslås icenterpartireservationen och som talade för, ärbortspolade; det finns bara delta. När frågan kommer igen från utredningen harriksdagen redan träffat sitt val; man skall ha direktvalda kommundelsråd. Ingenhär vet vilka befogenheter dessa kommundelsråd skall få, när skallbesluta . Centerpartireservationen har jag uppfattat pä det sättetalt man vUl markera ståndpunkter i denna fråga. Naturligtvis kundeherr som ledamot av kommunaldemokratiutredningen ha utvecklat dessasynpunkter inför utredningen, och jag föreställer mig att kommer attanvända många tillfällen att göra det. Vi kommer att uppmärksamt lyssna tillhonom. Men tydligen vill han genom denna reservation göra klart att även hansparti står för dessa ståndpunkter. Det blir alltså en markering. Men det är välomöjligt för oss andra att så där ulan vidare ställa oss bakom centerpartietsprogram i dessa frågor. Det hknar den metod som de moderata begagnade sig avunder diskussionerna om grundlagen. Då hände det att man bjöd in oss i kammarenatt ställa oss bakom högerprogrammet i grundlagsfrågorna. Jag säger avsiktligt"högerprogrammet", eftersom det hette . Deninbjudan avvisade vi alla och tyckte att det programmet kunde högern bära fram.Det program det nu är fråga om kan väl föra fram, ulan all viandra i nödvändigtvis behöver ställa oss bakom det. Beträffande frågan om de kommunala folkomröstningarnaupphör jag aldrig att förvåna mig över sätt att tala omdirektiven. berättade om direktivens innebörd och om vadutredningen hade redovisat för utskottet. Trots detta fortsätter först herrWerner och därefter att tala om att direktiven skapar svårigheter.Jag vet inte hur jag för försökt tala om direktivensinnebörd och vad utredningen arbetar med. Men jag hoppas att i privatasammanhang minne inte skall vara så kort som i de politiska. En annan sak när det gäller omröstningarna är att man harhänvisat till att partierna i vissa kommuner ordnat omröstningar och att mångahar deltagit idessa omröstningar. Egentligen vore det väl förvånansvärt, om det bara vore ettfåtal deltagare i dessa omröstningar, eftersom de ju utgör kulmen påopinionsrörelser som har förekommit i dessa kommuner. Med dessafolkomröstningar har man velat manifestera sin enighet. Men görfolkomröstningarna till ett vanligt instrument i den kommunala vardagen, då enmajoritet eller kanske t. o. m. en minoritet i fullmäktige kan lägga ut enfråga till folkomröstning. Hur många möter då upp och hur stort intresse kommerdå att finnas för detta? Även dennafråga skall utredas. Den kommer igen. TiU sist, herr talman, vill jag ta upp ett annatperspektiv på detta ärende. SärskUt markerade att man borde skyndapä denna utredning. är vi alla inom utredningen överens om att arbeta på ettsådant sätt att förslag kan läggas fram i så god tid att åtgärder kangenomföras i anslutning tUl val efter vederböriig remissbehandling,propositionsskrivning och riksdagsbehandling. kan man inte komma meddetta. Menar att vi nu skulle påskynda denna fråga på ett sådantsätt att beslut skulle fattas, innan denna riksdag åtskiljs? Det betyder skjuter ål sidan kommunerna, vilkas mening vi ändå bör höra i en fråga somdenna. Men det är heller inte utredningstekniskt möjligt. Vi kommer fram till1975, innan ett förslag kan framläggas av utredningen. Snabbare går det inte.Vårt sekretariat arbetar föredömligt snabbt och effektivt. Vi har fått enrad promemorior som gör det möjligt att relativt snabbt ta ställning tillfrågan om kommundelsråden. Jag hoppas det även skall bli möjligt att relativtsnabbt ta ställning till frågan om kommunala folkomröstningar. Såvitt jagförstår lägger också ledamöterna ned ett betydande arbete för att utredningenskall kunna arbeta snabbt och effektivt. kan ta ett samtal med en avsina bänkkamrater och få detta bekräftat. Med det anförda ber jag få yrka bifall tillutskottets hemställan. HerrWERNER i (m) kort genmäle: i säger att det ärväsentligt att folket får reagera,mellan valen. Det är helt riktigt. Därvidlaghänvisar han till de politiska partiernas och folkrörelsernas aktivitet. Menherr vet mycket väl att det är en ganska blygsam procent av svenskafolket som vi får med i partierna med en liten reservation försocialdemokraterna, som fortfarande har möjlighet att kollektivansluta mycketfolk. Detta tiU trots är det ändå en rätt liten grupp människor som verkligenär aktiva i partiarbetet; de flesta medlemmarna känner sig väl mest förpliktadeatt ekonomiskt stödja verksamheten. menar också att jag framför meningar som ärskrämmande när jag säger att det finns en distans mellan väljare ochbeslutsfattare. Han undrar om det är mina egna åsikter liksom han ställer sigundrande till min syn på den representativa demokratin över huvud taget. Jagframhöll i mitt anförande att den representativa demokratin naturligtvis ärkorrekt och riktig, men det är ju inte bara fråga om hur v/' upplever systemet,, utan om hur medborgarna de många väljarna, gemene man -upplever systemet med denna representa- tivademokrati sådan den nu är utformad. Jag tror säkert att också iTrollhättan har mött människor som känner sig utanför och som upplever attbesluten fattas över deras huvuden. Varför i all världen skulle man annars hakonstituerat byalag och andra sådana opinionsrörelser? Varför har vi protestersom jag nämnde, om vägar genom bokskogar, om Fållan osv? De är tecken på upplever distansen tUl den grad att man inte vet vad beslutsfattarna harbeslutat. Vad gäller den representativa demokratin i menar jagpå samma sätt; visst fungerar den, men den kan bli bättre. AUting kan blibättre, t. o. m. i , ! Jag är tacksam för vänliga omtanke om mittminne. Jag måste tillstå att mitt minne är vad det har varit; sågår det utför med oss alla. Men på denna punkt kontrollerade jag mitt minnejust nu genom att läsa direktiven. Där står det uppenbart beträffande kommunalafolkomröstningar att man "i första hand skall undersöka andramöjligheter". 1 mitt inlägg poängterade jag att. utredningen kommer att taupp detta, men direktiven måste väl ha en viss genomslagskraft även ifortsättningen. () kort genmäle: i inledde sittanförande med att säga att riksdagsledamöter som titt och tätt talar om avståndmellan folket och dess representanter bidrar till att undergräva demokratin nämligen om det inte finns några sådana avstånd. Detta är naturligtvis riktigtoch skulle kunna vara en allvarlig anklagelse mot mig. Jag vill då börja med att säga att jag är övertygad om attdet finns många människor här i landet som har en känsla av att de inte fårvara med och bestämma i tillräcklig utsträckning. Jag tycker att de delvis harrätt; jag tycker att man bör finna ytterligare vägar för människorna att varamed och bestämma. Det finns också undersökningar som tyder på att folk hardenna inställning. gjordes en sådan undersökning i avFolkpartiets ungdomsförbund. Men jag måste dä rikta frågan tillbaka till : Tror att alla är nöjda? Tror han att de människorsom vill ha möjlighet att vara med och påverka sin miljö i större utsträckningegentligen inte är missnöjda, utan att de faktiskt anser sig få vara med om attbestämma i full utsträckning? Antingen menar i attallt faktiskt är väl bestäUt, eller också att så inte är faUet. Om han inteanser det, bidrar han ju genom sin argumentation till att sopa dessa viktigaproblem under mattan. Sedan säger att vi kräver förslag omdirektvalda kommundelsråd. Det är riktigt, och det gör vi därför att justformen direktval kräver en lagändring, medan den andra formen, indirekta val,går att genomföra redan med nuvarande lagstiftning, varför det där inte behövsnågot förslag. Sedan kommer i tillbaka tillfolkpartiets "egen utredningsmetodik". Det har man gjort flera årtidigare och precis det uttrycket använde i debatten den I 5mars 1972. Får jag bara lämna en uppgift. En undersökning visar, att av de motionersom väcktes under allmänna motionstiden motiverades avslag i 481 fall medsittande utredningar - 481 idéer kunde alltså avvisas med angivande av sittandeutredningar! Det är socialdemokratins beslutsmetodik. Jag frågade i debatten och i debatten i mars1972: Var slår socialdemokraterna? Är ni för eller emot den kommunala närdemokratin?Är ni med på att inrätta direktvalda kommundelsråd eller i varje fall att gekommunerna den möjligheten? Är ni för eller mot kommunala folkomröstningar? Jagfick inget svar 1971, inget svar 1972 och inget svar 1973. Det ärsvårt att befria sig från tanken att ni är mol, ni vill inte vara med att pådet här viset sprida makten och ansvaret till de många människorna. () kort genmäle: Först en kommentar till tidigareinlägg. Han sade alt indirekta kommundelsråd skulle representera en annanpolitisk sammansättning än som kommit till uttryck vid de allmänna valen. Jagvill erinra om att i sin motion och i reservationen 1 klartslagit fast att det skall vara en metod som garanterar att rådenspartipolitiska sammansättning överensstämmer med valutslaget i respektivekommundel vid senaste allmänna kommunalval. Det är alltså den modell viförordar och den kräver också en lagändring. När i säger att frågan omkommundelsråd är en detaljfråga, kan jag för min del inte vara med om denbedömningen. Den kommunala självstyrelsens lokala förankring på det sätt somdessa modeller ger utrymme för är inte någon detaljfråga. Den är väsentlig. Jagvill bara erinra om att diskussioner om någon typ av kommundelsråd är i gång,inte minst i . Jag vill också erinra om att man i inomkommunen beslutat införa någonting som man kallar "bydelsutvalg",vilket betyder att man även där är inne på samma tanke att förankra denkommunala självstyrelsen på detta sätt. Jag tror sålunda att denna fråga ärmycket viktig och alls ingen detaljfråga som gav uttryck för. Det är riktigt, , attcentern velat markera sin linje i dessa betydelsefulla frågor. Den kommunalasjälvstyrelsen är oerhört viktig, och naturligtvis har vi från underårens lopp funnit anledning att i olika sammanhang bestämt markera vår viljaatt ge förutsättningar för en vidareutveckling av den kommunala självstyrelsentill gagn för de många människorna ute i kommunerna. HerrJOHANSSON i (s) kort genmäle: frågade mig om jag trodde att allavar nöjda i . Milt svar är nej, absolut inte. Men sen kommer frågan; Hur skall människorna få möjlighetatt påverka förhållandena så att de förbättras sett ifrån deras utgångspunkter?Ja, då är fortfarande den viktigaste vägen den som många här i landet har valtsedan årtionden tillbaka, nämligen att bilda organisationer eller ansluta sigtill organisationer, till politiska partier, till andra folkrörelser. Den vägherr , och andra anvisar är att man skall ha kommundelsråd.Jämför antalet människor som får vara med i samhällsarbetet genom de storafolkrörelserna och den lilla skara som deltagarna i kommundelsrådetrepresenterar! Jag har studerat det. I vissa kommuner har man t. ex. tioledamöter i vade råd. Ställ detta mot de stora fackföreningarna, de storajordbrukar-organisationerna, de stora partierna i samma kommun! Lägg ocksåmärke till att när det gäller vissa frågor som blir aktuella, bildar manaktionsgrupper, precis som man bildade folkrörelserna. Ingentror väl att om man har ett kommundelsråd i ett område, därmed alla aktioner ärslut, byalagens verksamhet bli överföldig osv. Vad är ett kommundelsråd? Jo,ett representativt, kommunalt organ med ett mycket begränsat antal människor. talade om utredningsmetodik. Detär möjligt att jag har använt samma ord som jag använde , men det ärsamma metod och då är det kanske inte så farligt att ha samma ordval. Jag fördömer den metodiken fortfarande. Densocialdemokratiska utredningsmetodiken, som frågar efter, är att manförst utreder och därefter beslutar. Den folkpartistiska tycks vara att manförst beslutar och därefter möjligen utreder. Jag är mycket angelägen om att vi har en fungerandemellanvalsdemokrati, eller för att använda ett ord som kanskeförstår bättre, en närdemokrati. Även jag är anhängare av detta. Vadvi nu undersöker och prövar är inte detta, utan det är formerna för den. Innanjag tar ställning vill jag ha fullgjort utredningen. Jag skulle här kunna presentera en rad modeller och ta uppinvändningar och skäl som talar för de olika modellerna. Men det vill jag väntamed tills vi utrett färdigt. Del är betydelsefullt med kommundelsråd och därmedsammanhängande frågor men, herr talman, det är ändå endast en del av den storafrågan om mellanvalsdemokrati. i (m) kort genmäle: i haruppenbarligen inte någon entusiasm för kommundelsråd. Han framhåller nu att detkommer alt bli en väldigt liten skara i förhållande till de stora grupper somfinns i fackföreningar, folkrörelser o. d. Men det är ju inte riktigtjämförbara storheter. är ju en grupp som står i nära kontaktmed människorna och problemen i just den kommundel där de agerar. har medborgarna en naturlig kanal för sina idéer liksom ocksåför sin information, så alt man kan hinna påverka del som sker i just den deldär man bor. Har man förlorat 100 000 kommunalaförtroendemän, måste det ändå mellan beslutsfattarna och medborgarna ha blivitett tomrum som på något sätt måste fyllas. () kort genmäle: Jag förstår inte riktigt vad det är förglädje med alt ställa kommundelsråden mot partier, organisationer och byalag.Det är naturligtvis inte så alt den som talar för en vidgning av den kommunala demokratindärmed är emot partiernas, organisationernas eUer byalagens verksamhet. När detgäller byalagen är det väl så att en del av de uppslag som förts fram avbyalagen skulle snabbare och bättre ha kanaliserats till de kommunalabeslutsfattarna om det hade funnits kommundelsråd. Jag ser kommundelsråden somett bland ganska många medel för att förbättra den kommunala demokratin. i (s) kort genmäle: I mitt första inlägg ställde jag frågan om vibehöver ha kommundelsråden som ett komplement till övriga inslag i mellanvalsdemokratin.Det är fortfarande min uppfattning, men den frågan ligger under prövning iutredningen om den kommunala demokratin. Vi får vänta tills den är färdig medsitt arbete, innan vi tar upp saken. Det tycker jag är så naturligt alt jaginte behöver utveckla det mera. Sedan fanns ett inslag i anförande som varmycket intressant.