prot · FW0961 · 1973-12-31 00:00:00 — När handikapporganisationerna, säkerligen med myckel storkraft, påpekat för socialministern alt deras administrativa bidrag frän stateninle räcker till, så kan del ju tänkas alt socialministern har resoneratungefär som så atl administrativa kostnader för organisationerna inte är någolväsentligt när man skall försöka hjälpa de handikappade. Men det är ändå så attsjälva organisationen betyder väldigt mycket, och har betytt väldigt mycket,för all lyfta fram de handikappades problem och försöka lösa dem. Vi tillhörlitet till mans olika organisationer politiska, ideella etc. och har varitmed om alt försöka läcka utgifterna som alllid viU vara större än de inkomsterman har. Vi har sysslat med lotterier och annat sådant i olika sammanhang. Dethar också de handikappade tvingats till, och de kommer kanske i fortsättningenatt tvingas till del i större utsträckning än tidigare, om man inle låter demfå de administrativa bidrag som de behöver. Jag skulle också kunna tänka migalt del är extra svårt för en sådan organisation alt få medlemmarna all ägnasig ål en verksamhet av delta slag - inte därför att de saknar intresseför det ulan av helt andra skäl. Jag tror atl de som i deltafall har velat "plussa på" socialministerns höjning av bidraget tillde handikappades organisationer är väl värda att satsas. Jag upprepar än engång att det inle är fråga om något överbud ulan om en prioritering från vårthåll, där vi har ansett all dessa medel behövs för organisationsarbetet. Jag vill vidare instämma i de synpunkter som anförts närdel gäUer anslagen till de dövblinda. har slälll sig bakom enhöjning med för vad som kan kallas administrativa kostnader fören grupp, som har mycket långt till en jämlik status i vårt samhälle. Dövblinda upptäcks ju i olika sammanhang de kan oftavara medelålders eller äldre och även i fall där man inte hade trott atl deskulle kunna tillägna sig någonting av det som vi lär oss i vårt samhälle hardel visat sig att, bara man fått klart för sig atl del är dövblinda man har attgöra med, det visserligen är svårt men icke för sent att lära dem alt levabland oss andra på ett rimhgt sätt. Den sista av de reservationer som jag skall yrkabifall till handlar om färdtjänst. Jag vill understryka all denkommunalekonomiska utredningen har lyckats ställa till med en del trassel pådelta område. Jag beklagar inle alt den är tillsatt. Den är tillkommen eftermyckel tjatande från oppositionen och efler ell stort motstånd inledningsvisfrån finansministern. Jag vill inle beklaga att den finns och arbetar med dessafrågor, men det är beklagligt atl den får sådana följdverkningar och tar sådanlid som den har gjort. Färdtjänsten ute i kommunerna har onekligen blivit lidandedels på grund av den lid som utredningen lar på sig, dels på grund av del somjag har påpekat , nämligen alt denna fråga trots all den ärangelägen blivit stoppad genom del kommunala skattestoppel. Kommunerna tvingasvisserligen att dra in på olika punkter, men jag anser att de borde göra det påandra områden än de sociala. Del tillhör inte regeln all kommunerna har betettsig på det sättet, men del är illa nog all de inte har kunnat bygga utfärdtjänsten i den takt som man hade hoppals och trott. Här behövs del alltså,herr socialminister, ett snabbt ingripande med statsbidrag, även omkommunalekonomiska utredningen inte har kommit frarn till något resultat . Det var rned stort intresse jag lyssnade tillsocialministerns ställningslagande till Fokusulredningen, som jag självuppmärksamt har följt . Jag vet vad Fokusbostäderna betyder iförsta hand för de handikappade, i andra hand för de kommuner som har hjälpttill att få fram dem, och jag tror all såväl de inneboende som personalen ochkommunerna med stort intresse kommer atl ta del av del besked som tydligen nukommer från . Jag skall själv studera det noga, och jaghoppas alt del kommer att bli sådant att alla de tre berörda för resten ävensocialdepartementet kommer alt vara tillfredsställda. , herr talman, skall jag också uttrycka minliUfredsställelse med atl gruppen för översyn av de allmännakommunikationsmedlen äntligen kommer att tillsättas. Det är tredje gången somjag hör alt gruppen med det snaraste skall tillsältas. Första gången vid någottillfälle av kommunikationsministern, vid en Handikappvård, arbetsmiljö m. m. Handikappvård, arbetsmiljö m. m. handikappkonferensoch tredje gången . var del litet klarare linjer. Om jag fattade rätttillsätts gruppen , och jag tror att del är hög lid attdet sker jag kan väl citera del gamla ordspråket: "Bättre sent änaldrig." Jag delar också socialministerns uppfalting att myckelåterstår för alt hjälpa de handikappade. Vi har, som sagt, på vissa punkter prioriteratnågot annorlunda än , och det har tagit sig ullryck i sexreservationer tUl socialutskottets betänkande nr 5. Till de reservationerna,nämligen nr 28, 29, 30, 31, 32 och 33, ber jag, herr talman, att få yrkabifall. I övrigt yrkar jag bifall till ulskollets hemställan. Jag vill nämna någol om reservationen 30 vidpunkten 46. Den gäller frågan om alt statsbidrag skall utgå till kostnader förpersonell elevassislans i särskolan. Det märkliga förhållandet råder nu att när det gällerskolundervisning av rörelsehindrade barn som inte är utvecklingsstörda utgårstatsbidrag tUl elevassistent för praktiska uppgifter. Men när det gällersärskolan utgår inte statsbidrag ens för rörelsehindrade utvecklingsstörda. Jagtycker alt vanligt sunt förnuft borde säga oss alla all det är orikligt. Vi reservanter tycker atl del är rimligt alt statsbidragutgår till kostnaderna för personell elevassislans vid särskolor. Krav på dettahar också framförts av . Jag yrkar bifall till reservationen30. När del gäller reservationen 32 om anslag till verksamhetför dövblinda vill jag understryka alt de verkligen är en grupp människor sombehöver vår omsorg i högsta grad. Men vi konstaterar också all De blindasförening för innevarande budgetår fått från anslaget Bidrag tillhandikapporganisationen och att delta anslag räknas upp med förnästa budgetär. Det bör ge utrymme för en sådan förbättring av bidraget till all medel för verksamheten bland dövblinda på det sättet börkunna frigöras. Vi förutsätter alt så sker, och del är anledningen till atlmoderata samlingspartiets representanter inte har gäll med på reservationensförslag. (vpk): Det har tidigare i debatten poängterats alt synfel är etlallvarligt handikapp, och jag vill livligt instämma i del. Mer än en tredjedelav befolkning använder glasögon. Det har också konstateratsatt ytterligare en tredjedel skulle behöva glasögon. De förändringar som skett i arbetslivet tekniskt sett göratl allt större krav ställs på de anställda jusl när det gäller synen. Detgäller såväl inom verkstadsindustrin som inom nästan alla andra arbetsområden.Man kan t. o. m. omplaceras från del arbete man har haft ellerhänvisas till omskolning på grund av synfel. Del kan gälla skador som manådragit sig i arbetslivet. Dessa människor måste absolut använda sig avglasögon. kommunisterna har i motionen 115 tagit uppdessa problem och yrkat atl hos regeringen hemställer atl denpågående utredningen om bidrag till s. k. slarrglasögon m. m. erhåller kompletterandedirektiv om att även förutsättningslöst pröva frågan om all glasögonkoslnadengenerellt infogas i sjukförsäkringssystemet, eventueUt enligt regler orn vissmaximering av bidraget härför. Vi anser del väl motiverat all merparten av kostnadernaför glasögon skall bekostas av samhäUet och inle av den enskilde individen somhar drabbats av del i många fall allvarliga handikapp som etl synfel utgör.Kostnaderna för glasögon kan för många - speciellt för dem som har del sämstställt - bli ytterst betungande. Del finns också exempel på länder där man har löst fråganpå sådant sätt som föreslagits i motionen 115. I utgår ell allmäntbidrag, som i princip läcker kostnaderna för anskaffande av glasögon, dvs.kostnaden för själva glasen och kostnaden för normalt utformade bågar tillglasögonen. Den som önskar ett mera lyxbetonat utförande av bågarna får självbekosta mellanskillnaden. Del utgår således ett grundbidrag som i huvudsakläcker kostnaderna för anskaffande av glasögon. Samma förhållande gäller iDanmark och . Vi anser all det inte skulle vara omöjligt atlgenomföra någol sådant även här. 1 utskottets belänkande har majoriteten uttalat allmotionärernas önskemål i viss utsträckning skulle vara tillgodosedda i och medatl den hjälpmedelsgrupp som är tillsalt fått i uppdrag atl utreda behovet avbidrag lUl glasögon för barn och ungdom. Del är naturligtvis riktigt i vadgäller det som i motionen sagts om all kostnaderna för glasögon för specielltbarnfamUjer kan bli en kännbar utgiftspost. Det är den meningen som har blivitliUgodosedd i utskoltsbetänkandet. Motionsyrkandet innebär dock ett meralångtgående krav. Vad som yrkats kan inte anses tillgodosett, eftersom fråganom bidrag tiU kostnaderna för anskaffande av glasögon generellt inle kommer attutredas av den verksammma gruppen. Förhållandet att människor som i arbetslivet är hänvisadetill de tyngre kroppsarbetena byggnadsarbetare, varvsarbelare och andra inommetallindustrin, skogsarbetare, stuveriarbelare och arbetare med liknandearbeten oftare än andra grupper i samhället förstör sina glasögon ochhärigenom också får en högre kostnad understryker ytterligare kravet på attersättning för normalkoslnaden för anskaffande av glasögon bör infogas isjukförsäkringssystemet. Vår representant i utskottet har inte kunnat acceptera utskottetsskrivning. Kamral har därför reserverat sig mot ulskollsmajoriletensmening, och jag vUl yrka bifall tUl reservationen 27 vid punkten 44. Handikappvård, arbetsmiljö m. m. HerrGUSTAVSSON i (c): Reservationen 30 ansluter till motionen 1199avherrar i Lane-Herrestad och Mallsson i - del gällerstatsbidraget till särskolorna. Motionärerna har påtalat delförhållandel alt för skolundervisnmg av rörelsehindrade barn, som inte ärutvecklingsstörda, utgår statsbidrag tUl elevassistenter för praktiskaarbetsuppgifter, men i särskolan utgår inte sådana statsbidrag ens närrörelsehindrade är utvecklingsstörda. Vi vel atl det mom särskolan finnsett betydande antal barn som också har Handikappvärd, arbetsmiljö m. m. Anledningen till atl denna ordning gäller förstatsbidragen skulle vara atl personell assistans åt elever inom särskolan, somstatsrådet uttryckte det statsverksproposition, utgör en del avvårdansvaret som åvilar huvudmannen, dvs. Jag måste säga atl delslarkl kan ifrågasättas om huvudmannaskapet skall vara avgörande för om statsbidragskall utgå eller inte. Vägledande för utbetalande av statsbidrag måste väl istället vara behovet av elevassistans. När vi fick den nya omsorgslagen gick det ut anvisningarfrån , där del bl. a. heter: "Utöver lärare som krävs för undervisningenföreligger i allmänhet behov av personal, som kan ge assistans åt eleverna avsåväl pedagogisk som vårdande natur, biträda läraren genom att hjälpa elevenvid undervisningen, plocka fram materiel, hjälpa till vid studiebesök och videlevernas förflyttning inom och utom skolsalen, hjälpa till vid mållider, gjordes en undersökning,av vUken ganska klart framgår att en stor del av elevassistenternas arbeteavser såväl förberedelse av undervisning som pedagogiska uppgifter.Allteftersom åren gått sedan vi fick den nya omsorgslagen har del också visatsig all det finns ett ökande behov av dessa elevassistenter. Då jag har kontaktmed den verksamheten på landslingsplanel vet jag atl man från lärarhåll begäratt få elevassistenter, och vi har försökt att tillgodose del önskemålet. Menjag är medveten om att vi inte har lyckats med den saken i tillräckligutsträckning. Behovet finns alltså, och då kan jag inte förstå varför man inleskall kunna ge statsbidrag till den verksamheten, när bidrag utgår tillliknande verksamhet inom det övriga skolväsendet. Vi har som sagt följt upp motioneni reservationen 30, och jag ber, herr talman, all få yrka bifall till denreservationen. HerrKARLSSON i (s): Den redovisning som socialministern inleddedenna debatt med tycker jag var värdefull, eftersom den konkret speglade denväldiga utveckling som skett på handikappområdet under de senaste tio åren.Siffrorna som ger belägg för utvecklingen i det fallet visar att det harsatsals enormt på de handikappade, och det är någol som vi alla hälsar med stortUlfredsställelse. Vi hoppas också all del inte är slut med vad som gjorts,ulan atl det skall kunna bli ytterligare reformer i fortsättningen. Men del ärangeläget atl här slå fast atl del inte är några småsaker som skett på dettafält. Om man jämför område efter område skall man finna att samhäUet jusl påhandikappsidan har gjort en av de allra kraftigaste satsningarna . Innan jag går in på reservationerna och därmedsammanhängande frågor vill jag säga några ord om handikapporganisationernasverksamhet. Det är alldeles uppenbart att handikapporganisationerna har varitmycket starkt pådrivande i arbetet på alt förbättra situationen för denna gruppmänniskor, som har del besvärligt och som därför är förtjänta av ett bättrestöd än man tidigare haft av samhället. Vi skulle aldrig ha lyckats så väl somfallet varit, om det inte hade funnits människor som med organisationensom medel hade helhjärtat gått in för atl skapa förutsättningar för ettintensivt reformarbete. När man en gång skriver handikappverksamhetenshistoria tror jag organisationernas insatser kommer att få en myckelframskjuten plats och att organisationerna själva kommer att framstå som denmonumentala pelaren i del arbetet. Det är egentligen inga stora saker som reservanterna förfram i de reservationer som finns fogade till utskottets betänkande. Vad fråganom glasögonen angår är del givetvis en kostsam sak alt skaffa sig glasögon, ochför många människor innebär ett glasögonköp utan tvivel ell ekonomiskt ulläggsom det är svårt atl klara av. Men om man å andra sidan ser påinkomslutvecklingen i samhället kan man säga att människorna har lättareför atl köpa glasögon än vad fallet var tidigare. Den saken är ovedersäglig.Jag kan hålla med om att vissa yrkesgrupper genom sill arbete harstörre åtgång på glasögon än andra, men om så är gäller del väl för dem att fåarbetsgivarna med på atl betala både skyddsglasögon och vanliga glasögon. Del låter också mycket bra alt genom en försäkringsreformklara av glasögonköpen åt människorna, och jag vUl inle utesluta atl den tankenkan förverkligas. Men jag tror inte alt man utan vidare skall ta förhållandenai som exempel. Man skall nog inte ta riktigt så lätt på den saken somherr gjorde, när han redogjorde för hur det är ordnat i . Det är hjälpmedelsgruppen som har hand om glasögonsidan,och del viktigaste är självfallet alt man ser till att familjer med barn fården hjälp och det stöd som kan behövas. Det är där vi skall sälta in vårtarbete på all hjälpa: där hjälpen bäst behövs och där kostnaderna onekligen,genom atl barnen ofta får byta glasögon, är störst. Man får börja med att byggaupp även den här verksamheten successivt, och då är det ingen tvekan om alt manskall börja med att stödja barnfamUjerna. Hur del skall organiseras får vi senär hjälpmedelsgruppen är färdig med sitt arbete. Del förslag som föreligger om bidrag tUl starrglasögonbygger på den redovisning som hjälpmedelsgruppen har lämnat. Man haransett att samma princip bör gälla för starrglasögon som exempelvis för inköpav ortopediska skor, där i botlen skall ligga kostnader för ett ordinärtskoinköp. I botten i detta fall skall alltså ligga kostnaden för etl normaltglasögonköp. De principerna har således varit vägledande. Fröken i sade alt hon inle kan förslåatt inte utskottet kunde ha gått med pä framställningarna i reservationerna.Men vi kan inte gå med på alla förslag som väcks, utan vi tvingas välja, och dåhar vi hamnat i den situationen att vi inte kunnat tUlgodose de önskemålen. Hontog också upp frågan om all vi inte ville rubba cirklarna förhjälpmedelsgruppens verksamhet. Nej, det vill vi inte. Vi tycker att man skalllåta hjälpmedelsgruppen arbeta i lugn och ro. Sedan har del förts ett resonemang beträffandesärskolorna, som jag bara skall säga ett par ord om. Utskottet hållerbeträffande yrkandet om ersättning av elevassistans, som tidigare behandlats avriksdagen och avslagits, på samma linje som . Motiveringen är atlelevassistans måste ingå i den vanliga elevvården och handhas av huvudmannen.Jag anser inle att jag kan ändra uppfattning med anledning av det anförande Handikappvård, arbetsmiljö m. m. Handikappvård, arbetsmiljö m. m. som herrvice ordförande i utskottet i höll: Det är juhuvudmannen som har hand om hela vårdsidan, och det är riktigt attelevassislans får ingå som etl av leden i det arbete som huvudmannen bedriver.Utskottet anser att det inte finns någon anledning tUl ändratståndpunktstagande i det avseendet. I fråga om anslaget tUl handikapporganisationerna har herrHamrin fört ett resonemang om överbud eller icke överbud. Vid denhär liden skall jag försöka vara snäll mot , men jagvågar säga: Hade socialministern föreslagit inle som han nugjort utan hade följden naturligtvis blivit all folkpartietökat på anslaget till . Det ingår i del partietsprincipiella uppläggning när det gäller alt driva politisk verksamhet att manalltid vUl bjuda något över. Jag anklagar inte för detta, men när man harsett hur det har gått lUI finner man alt del är samma mönster sompartiet här använder. Jag föreställer mig att om socialministern nästa årföreslår 3,5 mUjoner kronor dvs. en höjning med kommerfolkpartiet atl, lägga fram förslag om höjning lUl . Det baraär så! Det är inte fråga om några speciella principer, utan man använder denmetoden när det gäller del politiska arbetet. Jag tycker alt ökningen på ärvärdefull. På den liden då jag var förbundsordförande i De handikappadesriksförbund och de sammanlagda anslagen kanske höjdes med omåret, så betecknade vi del som ett väldigt stort framsteg. Man måste ändå säga all den ökning som gjorts ärvärdefull. Del är klart att de dövblinda har problem av en räckviddsom vi vanliga människor inte kan fatta. Det är den ena sidan av saken. Mensedan är frågan vem som skall betala den föreslagna uppräkningen av anslagetunder Kostnader för viss verksamhet för blinda. De dövblinda är organiserade iDe blindas förening. Jag vill här betona atl De blindas förening under förraåret fick av det stora gemensamma handikappanslagel. Därutöverfick De blindas förening till kurs- och studieverksamhet och till konsulentverksamhet. Motionärerna vill höja det anslag som gårtill bl. a. depåverksamhet och utbildning av ledarhundar och liknande. Men härgäller del all ge ett anslag till ett administrativt ändamål. Vi anser att demedel som tilldelas De blindas förening också skall kunna användas just tUladministration när det gäller verksamheten bland de dövblinda. Man har här diskuterat färdtjänsten. Jag vill gärnaunderstryka atl färdtjänsten är en av de viktigaste åtgärderna när del gälleratl bryta de handikappades isolering och göra det möjligt för dem att hakontakter med andra människor. Men jag vill myckel starkt betona att det ärkommunernas skyldighet all klara den saken. Del var intressant all lyssna tillde föregående talarna, som klagar över alt man fört över frågan om anslagtill färdtjänsten till den kommunalekonomiska utredningen. sade attdel har ställt lUI trassel. Jag höll på atl säga: Hade väntatnågonting annat? Först föreslår man att staten skall la över delar av denkommunala verksamheten och proponerar gång efter annan atlfrågan skall utredas. När man sedan får sina önskemål i det avsendettUlgodosedda, säger man alt del ställer till trassel och begär extra anslagtill färdtjänsen milt under den kommunalekonomiska utredningens pågåendearbete. Jag tycker med förlov sagt atl del är etl egendomligtsyslem ni tUlämpar. Här slåss ni med näbbar och klor för att utredningen skalltillsättas, och när den väl är tUlsatt har ni inte tid att vänta på resultatetulan vUl ge specialanslag. Jag skulle respektera den borgerliga oppositionenom den, när den fåll igenom ell utredningskrav, avvaktade atl förslagen iekonomiskt avseende blev vederbörligen övervägda av utredningen. Jag tyckeratt det finns skäl all säga detta. Jag vill understryka atl det inte är på det sättet altalla kommuner drar sig för atl satsa på färdtjänsten. Enligt Kommunförbundelsutredning har 260 av 417 kommuner inrättat färdtjänst. Det lyder på atlkommunerna har tagit denna fråga på allvar och försöker göra någonting avdetta. Men det finns tyvärr snåla kommuner i landet, och del är de som inle harföljt med utvecklingen. Jag skulle kunna tänka mig atl färdtjänsten på nyåret1974, när de sä golf som sista kommunsammanläggningarna är klara, kommer atlöka lUl de delar av nya slorkommuner-na som inle har haft sådan. Delblir nog kontentan av den utveckling som här äger rum. För att inle någon skall missförstå mig vill jag ännu engång starkt understryka att färdtjänsten är en av de viktigaste insatserna närdet gäller att byta de handikappades isolering. Så ett par ord om , eftersomsocialministern tog upp den saken. Här vUl jag bara säga atl jag hälsar medtillfredsställelse atl socialministern nu kratsar kastanjerna ur elden inteför dem som har hittat på del här, utan för de kommuner som har engagerat sig idel. Det kanske ändå bör sägas ett litet varningens ord om all det innebär enfara alt alltför lättsinnigt sälla i gång med arrangemang av det slaget. Detlåter visserligen bra när man gör TV-insamling i Röda fjäderns tecken,men den insamlingen gav bara en spottstyver av vad del kostar atl slutligendriva verksamheten. Dä är det samhället som måste träda in och hjälpa lUI. Jagär lacksam för alt socialministern nu har sett till all kommunerna erhåller ettövergångsanslag, men sedan är det kommunerna själva som får ta hand omverksamheten. Delta är alltså slutet på den visa som spelades upp i TVför . Jag yrkar bifall tUl utskottets hemställan. Handikappvärd, arbetsmiljö m. m. FrökenANDERSSON i (c): i tog uppreservationen 29, som gäller bidragsreglerna för slarrglasögon. Han åberopadedärvid del beslut angående bidraget till orlopediska skor som fattadei fjol och som innebar alt de som behöver ortopediska skor själva skall betalaen viss kostnad, motsvarande vad del ändå skulle ha kostal dem atl köpa skor. är del emellertid en viss skillnad mellan skor ochglasögon, . Skor har alla, och det är därför rätt naturligt all enkostnad som motsvarar vad del skulle ha kostat all köpa vanliga skor drabbarden den 4 aprU 1973 Handikappvård, arbetsmiljö m. m. som köperorlopediska skor, men glasögon har ju inte alla människor. Glasögon bär manbara när man har en synskada, och glasögon är etl lika oumbärligt hjälpmedelför den som drabbas av skador på synen som andra hjälpmedel är, såsom jag sadei mitt tidigare inlägg. Vi har alltså svårt att förstå vad som motiverar etlavsteg från den princip som gäller andra handikapphjälpmedel, nämligen atl manskall få full kostnadsläckning. Sedan gällde det statsbidrag lUl färdtjänsten. Del tillhörkommunernas skyldigheter all svara för färdtjänsten, säger . Dethar jag inte bestritt. Jag sade också detta i mitt första inlägg, men jagnämnde att det också finns andra områden, där staten ger stimulansbidrag tillkommunal verksamhet. Detta är ell område där del skulle behövasstimulansbidrag. Det är nog inle så, alt del bara är faltiga kommuner som harsvårt för all klara en väl utbyggd färdtjänst; jag tror alt vetdel. Det tråkiga är och del är delta som har föranlett motionen ochreservationen - atl det är de handikappade själva som drabbas. HerrGUSTAVSSON i (c): Utskottets ordförande sade i början av sittanförande atl del inte är några stora saker som vi har tagit upp ireservationerna. Jag vill svara: Det är del inte, och del har jag heller intepåstått. Men, , man bör inle underskatta de små tingen! Sedan sade alt socialdemokraterna intarsamma ståndpunkt i utskottet nu som tidigare och alt mitt anförande inte givitherr anledning all ändra sitt ställningslagande.