prot · FW09129 · 1973-12-31 00:00:00 — § 1 Justerades protokollet för . Omförslag till angående lättnader i familjeföretagens arvs-ochförmögenhetsbeskattning §2 Meddelande ang. sammanträdestider Talarlistanför den aUmänpolitiska debattens fortsättning vid dagens sammanträde upptar ensammanlagd taletid av 6 1/. Det synes därför föreligga möjlighet attföre middagspausen börja behandlingen av de på föredragningslistan som tvågånger bordlagda upptagna utskotts-betänkandena. Kvällssammanträdet kommer attfortsättas längst till omkring . Behandlingen av de ärenden som därvideventuellt inte medhinnes uppskjutes till kammarens sammanträde onsdagen den 14november. Detsamma gäUer de konstitutionsutskottsbetänkanden som påföredragningslistan upptagits som en gång bordlagda. blir ett bordläggningsplenum och tar sin början . Behandlingenav de ärenden, som enligt ärendeplanen skall avgöras onsdagen den , beräknas ta , vartill kommer fråninnevarande vecka uppskjutna ärenden. Torsdagssammanträdet blir aUtså ettarbetsplenum. §3 Om förslag till angående lättnader i familjeföretagens arvs-ochförmögenhetsbeskattning Herr finansministern erhöU ordet för attbesvara () i kammarens protokoll för intagnafråga, nr 283, och anförde; har frågat mig när det förslag kan väntas som aviseradestiU angående lättnader i famUjeföretagens arvs- ochförmögenhetsbeskattning. Minavsikt är att riksdag skaU föreläggas förslag om justeringar av de år1970 beslutade provisoriska reglerna om lättnader i kapitalbeskattningen förägare av mindre och medelstora företag. HerrHOVHAMMAR (m); Jag ber att fä tacka statsrådet för svaret på den fräga som jag tUlåtitmig ställa. Anledningen tUl frågan är att i den propositionsförteckning somtilldelades från regeringen aviserades "lättnaderi famUjeföretagens kapitalbeskattning" i form av proposition tillriksdagen . Ang. fusionen mellan bruk I efterföljande propositionsförteckningar har förslaget helt enkeltinte funnits med. Inte heller fanns ärendet med i den förteckning somtUlstäUdes vid höstsessionens början . Många egenföretagare har gått och väntat, men hittillsförgäves. har vi emeUertid fått ett svar av finansministern. Jag tyckerdet var ett klart och positivt besked, nämligen att riksdag kommeratt läggas fram ett förslag till justeringar som innebär lättnader i kapitalbeskattningenför ägare av mindre och medelstora företag. Det är ju speciellt den grappen dethär handlar om. En sänkning av arvsskatten, som i sin nuvarande utformningleder tUl engenerationsföretag, är mycket brådskande. Gällande ordning hotareffektivt familjeföretagens existens som familje- eller fåmansbolag. Vi ser förövrigt exempel på hur det och det företaget har övergått tUl deneUer den koncernen ibland också till multinationella företag. Det kan intevara rimligt att skatten på en arvslott av I miljon kronor mellan föräldrar ochbarn utgör hela . I den mån för kapitalförsäkringarbetalas för att täcka företagarens framtida arvsskatt vUket numera sker i enhel del fall för att man skall kunna klara av situationen bör dessa görasavdragsgilla. Vår arvsskatt är den högsta i , Vi bör kunna få ensådan ändring och jag hoppas att det är innebörden i svaret att denåtminstone anpassas till en genomsnittlig europeisk nivå. Den härda förmögenhets- och arvsbeskattningenbetyder att många företag vid generationsväxling tvingas till fusioner medandra företag. Jag sade att det finns mänga exempel på detta. Vi harkonstaterat att det 1969-1970 försvann ungefär 250 familjeföretag. DärtUlkommer att siffran för nyetableringar är mycket läg. Vi tycker därför att manbör gå in för en annan linje på detta område. Jag tackar än en gång för det positiva beskedet i frågan.Jag avvaktar med intresse vad som skaU hända 1974. Överläggningen var härmed slutad. § 4 Ang. fusionen mellan bruk Herr industriministern ordet för att besvara () i kammarens protokoU för den 30oktober intagna fräga, nr 277, och anförde: har frågat mig om jag, somuppgivits i pressen, tagit initiativet tUl eller eljest främjat den s. k.cementfusionen mellan . Som svarvill jag anföra följande. För drygt ett är sedan hade jag samtal med företrädare förIndustrivärden om en eventuell vidgning av statens engagemang i Gullhögen.Därvid kom också strukturproblemen för cementindustrin in i diskussionen. Viden närmare granskning av hithörande problem hade man anledning beakta debetydande, framtida investeringar i branschen som kunde förutses. Avhuvudsakligen detta skäl awisade vi tanken på att övertaGuUhögens cementrörelse. Fråga uppstod om möjligheterna till samordning mellanCementa och Gullhögen. Från vår sida restes ingen invändning mot en sådandiskussion under vissa förutsättningar, nämUgen en för samhället och därmed förbostadskonsumenterna och förbrukarna av cement tUlfredsstäUande insyn iverksamheten. Dessa överväganden innefattade frågor om prisövervakning,leveranssäkerhet, styrelserepresentation och revision samt rimhga hänsyn tillde anställdas intressen vid eventuella strukturförändringar. Industridepartementet har icke deltagit i någraförhandlingar mellan Cementa och Industrivärden och regeringen har inte haftatt godkänna den sålunda genomförda affärstransaktionen utifrånstatens delägarskap i Gullhögen. Överläggningarna mellan industridepartementet och Cementai syfte att undersöka möjligheterna att finna en konstruktion för avtal som kantillgodose de intressen vi finner angelägna avbröts och har nuåterupptagits. Det är min förhoppning att de bör kunna avslutas inom en månad.Om avtal träffas kommer detta i vanlig ordning att underställas vårriksdagen1974. Ytterligare kommentarer är inte möjliga under pågåendeöverläggningar. Jag räknar med att kunna ge en utförligare redovisning förehöstriksdagens avslutning i samband med besvarandet av i ämnet ställdainterpellationer. Ang. fusionen mellan bruk Jag ber att få tacka statsrådet för detmöjligen något orakelmässiga svaret på min enkla fråga. Jag har i och för sig förståelse för att det kan varakänsligt att uttala sig om pågående förhandlingar, särskilt om man därigenomskulle kunna komma att påverka deras materiella innehåll. Men det förhållandetatt industriministern Inte vill lämna ett rakt svar - ett ja eller ett nej påden nu aktueUa frågan ger faktiskt näring ät spekulationerna om att regeringenpä ett eller annat sätt offensivt har främjat tUlkomsten av ett monopol, som avmänga däribland både ordförande ochnäringsfrihetsombudsmannen har betecknats som i viss mån samhäUsskadligt. Om det verkligen skulle förhålla sig så, vore det mycketbeklagligt, särskilt som intresset för åtgärder mot konkurrensbegränsningarinte heller har varit påfallande stort på socialdemokratiskt häll. Dåett utländskt företag rätt köpte upp , ville industriministern ien debatt lugna mig med att och böndernas organisationersvarade för sä stor del av produktionen att monopolfaran vore obetydlig. Dä jagi en debatt här i kammaren argumenterade för lagstiftningmot konkurrensbegränsning och för statliga interventionsmöjligheter fick jagett mycket svalt gensvar från socialdemokratiskt håll. Debatten hölls mot bakgrundenav den då aktuella Växjöaffären. .Arets vårriksdag avslog min och andrasfolkpartimotioner som krävde härdare tag mot monopol och karteller. Det voreen stor framgång för de liberala strävandena om tillkomsten Om flyttning av till avcementmonopolet åtminstone finge den väckarklockeeffekten i kanslUiuset attregeringspartiet nu med allvar och skyndsamhet tar itu med denna brännandesamhällsproblematik. TUl sist, herr talman; man får vara glad över attaktiesäljarna åtminstone inte tiU råga på aUt medges någon skattebefrielse. JagvUl uttrycka den förhoppningen att de nu pågående förhandlingarna inte syftartUl att i någon form, direkt eller indirekt, på skattebetalarnas bekostnad gekompensation för den uteblivna skattebefrielse som man uppenbarligen har haftanledning att räkna med i det tidigare skedet av de här förhandlingarna, somenligt uppgift har pågått i över ett är och varom regeringen sä länge har varitinformerad. Överläggningen var härmed slutad. § 5 Om flyttning av s huvudkontor till Herr industriministern ordet för att besvara i Gäddvik (m) i kammarens protokoUför intagna fråga, nr 278, och anförde: i Gäddvik har frågat mig omjag fortfarande anser att ;s huvudkontor skall helt eller delvis flyttastUl under är 1973. I svar på enkel fråga av iår anförde jag att utredningar pågick inom i huvudkontorsfrågan och attjag räknade med att beslut och åtgärder skulle börja vidtagas successivt underår 1973 aUteftersom man når fram till lösningar som tillfredsställer såvälföretaget som de anställda. har, enligt vad jag erfarit, ett förslag omlokalisering och ansvarsfördelning mellan koncernkontor, regionkontor ochlokalförvaltningskontor behandlats och godkänts av personalorganisationernaoch fastställts av :s styrelse. Chef för regionkontoret i har utsetts. Dettakontor kommer att överta funktioner som tidigare delvis legat på huvudkontoreti , framför allt funktionen för samordning av grav- och hamnförvaltningarnas verksamhet. Personalstyrkan pä koncernkontoret har undergått en vissminskning därför att personal som slutat ej behövt ersättas genomförflyttningen av vissa funktioner. Om personal behöver flyttas frånkoncernkontoret tiU regionkontoret kan ännu ej överblickas, eftersom vissa nyaarbetsuppgifter, som ej har direkt samband med gruvrörelsen, behöver tas uppinom koncernkontoret. Vissa detaljer i förslaget är underytterligare överväganden hos personalorganisationerna. Arbetet med lokaliseringenoch inriktningen av olika kontor fortskrider sålunda. Jag kan slutligen framhåUa att jag lika litet nu somtidigare vill uttala mig om i vilken utsträckning huvudkontoret skall flyttasutan anser att denna fråga skall avgöras av i samråd med deanställdas organisationer. HerrPETERSSON i Gäddvik (m); Jag ber att få tacka statsrådet för svaret. Frågan om :s huvudkontor har varit något av enföljetong här i . har det berott på en formulering inäringsutskottets betänkande nr 1971 i anledning av motioner från de treborgerliga partierna om att flytta LKÄB:s huvudkontor upp till ;även kommunisterna hade uttalat sig i den riktningen. Sist ibetänkandet sägs det; "Utskottet vill understryka betydelsen inte minsti lokaliseringshänseende - av att den del av verksamheten vid LKABs huvudkontorsom bedöms möjlig att överföra till en enhet i omlokaliseras ochförutsätter att efter avslutat utredningsarbete en sådan förläggning kommer tUlstånd." Sedan har det inte hänt någonting. Det har pågått vissautredningar, som ännu också efter det här svaret - pågår. Nog tror jag att desom gick med på skrivningen i näringsutskottets betänkande 1971 hade väntat enannan och ur synpunkt mera positiv handläggning av den här frågan,som dock gäller ett av staten ägt företag. Om ytterligare åtgärder mot sniffning Överläggningen var härmed slutad. § 6 Om ytterligare åtgärder mot sniffning Herr socialministern erhöUordet för att besvara () i kammarens protokoll för den Inovember intagna fråga, nr 282, och anförde; har frågat mig om jag medanledning av de larmrapporter som publicerats avser att vidtaytterligare åtgärder för att förhindra eller minska sniffning, Sniffningen är ett problem som vi vid flera tiUfällen haftanledning att diskutera här i . Jag har då redogjort för en radåtgärder som vidtagits för att stävja detta missbruk. Jag skall därför begränsamitt frågesvar till en del åtgärder som är aktuella. Med anledning av skrivelse nr 253 och socialutskottetsbetänkande nr 33 är 1972 tUlsatte en arbetsgruppmed representanter för , dåvarande giftnämnden (nunaturvärdsverket), och för att utreda frågan omåtgärder mot missbruk av lösningsmedel av ohka slag. Maj:t har ställt till arbetsgruppens förfogande för denna utredning. Utredningen ärbrett upplagd. Sålunda kommer arbetsgrappen att undersöka sociala och andrafaktorer som leder tUl missbruk samt systematiskt gå igenom de fysiska,psykiska och sociala skador missbruket förorsakar. Arbetsgruppen kommer ocksåatt låta genomföra en toxikologisk undersökning av ämnen som används eller kananvändas för sniffning samt undersöka möjligheterna att ersätta eller oskadliggörafarliga preparat. Även sådana förebyggande åtgärder som information tUl olikagrupper i samhället samt bestämmelser för förvaring och försäljning kommer attbehandlas. Vidare kommer gruppen att beröra frågan om vård och behandhng avsniffare. Om ytterligare åtgärder mot sniffning med attlägga fram sin rapport med förslag till åtgärder . Vid fullgörandet av sitt uppdrag kommer arbetsgruppen attutnyttja det omfattande material angående bl. a. allvarliga följder av missbrukav lösningsmedel som presenterats av en forskargrupp i . Den senaste rapporten som avgivits av thinnergruppen iGöteborg är skakande. 76 dödsfall har undersökts. 69 av dem har skett i direktsamband med sniffning. De yngsta offren var en 7-årig flicka och en 8-årigpojke. Sex fall har gällt ungdomar . Ungefär hälften av dödsfallenhar skett i åldrarna är. Nära hälften kommer frän hem som inte förut ärsocialt belastade. Användandet av sniffningsmedel mciterar ofta brott såsombilstölder med åtföljande olycksfallsrisker. Även sniffning och bränder hörofta samman. I thinnerrapporten redovisas tre bränder där fem personeromkommit. En av thinner-gmppens medlemmar, doktor , anser attantalet dödsfall är avsevärt större än den nämnda siffran. Anledningen till att jag ställde frågan, trots att dettaämne så behandlats i , var dels den ökning av antalet dödsfallsom skett, dels att vid det tillfället trots frågeställarens påpekande ingakonkreta åtgärder kunde redovisas. I samband med frågesvaret den 12 aprilberäknades antalet dödsfall till 50; nu är siffran uppe i 70. Min fråga var om några ytterligare åtgärder vidtagits. Jagkänner till de åtgärder som tidigare redovisats. Den grupp som är tillsatt ochsom socialministern åberopar nämndes . Det finns konkretaåtgärder att vidta i sädana här fall. Thinnergruppen har redovisat sex punkterdär det borde finnas möjligheter att handla. Man säger också att man möttpositivt intresse frän fabrikanter och importörer för att stödja en sanering.Det gär tydligen att i stor utsträckning ersätta nu använda produkter medofarliga sädana, och det går att göra farliga produkter, som alltjämt mästefinnas, mindre lättåtkomliga. Men man väntar på åtgärder uppifrån somförhindrar att konkurrenter fyller det tomrum i produktfloran man är beredd attlämna med liknande preparat. Jag skulle vilja upprepa min fråga: Är intesocialministern beredd att vidta ytterUgare konkreta åtgärder just nu för attminska eller förhindra sniffning? Skall vi vänta till 1974 trots den utvecklingsom thinnerrapporten vittnar om? Jag tackarför svaret. När jag hade tillfälle att svara påen enkel fråga här och diskutera denna sak kunde jag meddela att arbetsgruppenvar planerad att tillsättas. Den är nu tillsatt, den är i arbete, och jag har i mitt svar sagt att dess uppgift är inte bara att kartlägga hela problemetur olika aspekter utan också att komma med konkreta förslag till direktaåtgärder. Med andra ord har vi att awakta ett förslag om åtgärder och insatser. Jag villdock fästa uppmärksamhet på att under flera är har man iolika avseenden inte bara haft frågan under observans utan också genominformation, upplysning etc. sökt komma åt problemet. Jag är övertygad om attvi båda anser att detta är ett synnerligen komplicerat problem som måsteangripas på en mycket bred front, och det är detta arbetsgruppen nu avser attgöra. Jag är fullt medveten om att socialministern inte harvarit overksam på den här punkten utan att det har skett en hel del. Men vadjag finner ganska nödvändigt nu är att vidta alldeles speciella åtgärder föratt befria ungdomarna från dessa farofyllda medel som de tydligen har tUlgångtUl. Jag kan nämna att i har man redan vidtagitåtgärden att ta bort de här medlen från skolorna. Det är en sak som detuppenbariigen inte behövts något regeringsingripande för, men man har kommitunderfund med att man bör göra pä detta sätt. Jag tror också att det på andraorter gjorts försök med att ta bort de här medlen. Men fortfarande finns ju den möjligheten att om enimportör eller en fabrikör slopar sädana här medel kommer konkurrenter ochlägger in ersättningspreparat som är lika farliga. Det är i sådana fall detbehövs en reglering uppifrån för att möjliggöra en sanering. Och jag tror förmin del som jag vill uttala min tacksamhet för vad som är gjort att det ändå kanske skulle finnas möjlighet att just nu vidta konkreta åtgärderför att hindra själva denna utveckling, denna trend, som jag tycker ärskakande. Om ytterligare åtgärder mot sniffning Jag vUl understryka en sak som jag tidigaresagt, nämUgen att har tagit upp ett samarbete med , och flera färgfabrikanter inriktar nu sinproduktutveckling på att få fram ersättningsmedel för sniffningsbara ämnen. Lät migsedan bara göra ett tUlägg. När det gäller möjligheterna att använda lagstiftningen omhälso- och miljöfarliga varor i detta sammanhang måste man komma ihåg att detgäller ett mycket brett sortiment av ämnen och varor som är sniffningsbara, t.ex. thinner, bensin, aceton, spraygaser, solution, lim, färger, läcker m. m. del fall är det uppenbart att lagstiftningen kan användas, eftersom vissalösningsmedel innebär risker redan vid normal användning. Så har också skett.Sålunda har bensen och koltetraklorid förklarats för gifter och trikloretylenklassats som vådligt ämne. I andra fall får särskilda åtgärder vidtas. Jag ser självfallet framför mig att vi skall kunna gävidare pä lagstiftningens väg. Men jag antar att vi är överens om att detta ären komplicerad fräga därför att sortimentet är sä utomordentligt omfattande.Låt mig bara nämna bensin. Överiäggningen var härmed slutad. Om en snabbare behandling av abortfall § 7 Omen snabbare behandling av abortfall Herr socialministern erhöUordet för att besvara (vpk) i kammarens protokoU för den 1november intagna fråga, nr 284, och anförde; har frågat mig om jagobserverat det anmärkningsvärt stora antalet sena aborter och vUka åtgärder somenligt min mening bör vidtas för att uppnå en snabbare behandhng av abortfall. Jag utgår från att med sena aborter avsersådana abortoperationer som utförs efter tolfte graviditetsveckan. Antalet senaaborter uppgick tiU 6 772 och tiU 6 433, vUket motsvarade 49procent respektive av det totala antalet legala aborter under dessaår. uppgick antalet sena aborter tUl 2 528 eller 20procent av samtliga aborter. Dessa siffror visar en klar förskjutning avabortoperationerna till tidiga aborter. tUlsatte en arbetsgrupp föratt utreda möjligheterna att föra över en större del av abortoperationerna tilltidiga ingrepp i öppen vård. Arbetsgruppen har redovisat sitt uppdrag i tvåetapper. Den del av utredningsresultatet som behandlar operationsfrägor ochpatientomhändertagande har redovisats i cirkulär nr 59 är 1972med råd och anvisningar rörande tidiga abortingrepp. har därvidframhålht angelägenheten av att abortingrepp utförs ochatt tidiga mgrepp så långt som möjhgt förs över till öppen vård. I den nyligenredovisade andra utredningsetappen har arbetsgruppen lämnat förslag tilllämplig organisation och resursdimensionering för tidiga abortoperationer. Jagutgår från att sjukvårdshuvudmännen på grundval av socialstyrelsensutredningsarbete och anvisningar vidtar sådana organisatoriska åtgärder attaborter kan utföras på ett så tidigt stadium som möjligt. Det är minförhoppning att dessa åtgärder skall leda till allt färre sena aborter. FruNORDLANDER (vpk); Jag tackar socialministern för svaret på min enkla fråga. Anledningen tiU frågan är helt riktigt att denkompletterande utredningen tUl abortutredningen som tillsattes 1972 harredovisat negativa siffror när det gäller s. k. tidig abort. Enligt utredningenutfördes, som här sagts, fortfarande ca 20 procentav aborterna efter tolfte graviditetsveckan. Med vetskap om de komplikationersom sena aborter innebär är det en alldeles för hög siffra. Trots att antalet abortbeslut baserade på tvåläkarintyghar ökat, vilket möjUggör tidigare aborter, finns det ändå, framgår det avredovisningen, vissa orter i landet där man inte har följt med i denutvecklingen. Vi har en enligt vad många anser generös tUlämpning avabortlagens bestämmelser, som gör att en hög procent av de kvinnor som sökerlegal abort får sin ansökan beviljad, men det räcker inte med det, om dettidsödande utredningsförfarandet medverkar till en så stor andel sena aborter. Om - vUket är det enda riktiga - kvinnan själv fick avgöraom hon vill avbryta havandeskapet, så skulle man slippa det tidsödandeutredningsförfarandet och därigenom undvika sena aborter, vilka för kvinnorna innebärmer påfrestande undersökningar och riskablare operationer. HärtiU kommer ocksåvad den längre väntetiden innebär av fysisk och psykisk påfrestning. Även förde läkare som skall göra operationen och för den sjukpersonal som är inblandadbhr sena aborter en ökad påfrestning, vilket också kan medverka till motviljamot aborter. Slutligen kan väl påpekas att sena aborter även tar ökadesjukvårdsresurser i anspråk. Mycket tidig graviditet kan enUgt experter avbrytas medförenklad teknik. Ingrepp enligt Karman-teknUcen skulle i princip kunna utförasdirekt vid kvinnans första besök hos gynekologen och kräver i så fall mindreresurser än andra abortmetoder. Antalet för den metoden lämpade patienterutgjorde enligt 1971 och redovisning av abortverksamheten i 6respektive av samtiiga abort-opererade kvinnor. Det är en läg siffra,som troligen kommer att öka om lagstiftningen ändras i enlighet medabortkommitténs förslag. Arbetsgruppen föreslår här en försöksverksamhet -viddärför lämpade kliniker. i är behandlades en vpk-motion i abortfrågan,och i den debatten framhölls dä från flera partiers representanter attabortutredningen, som redan då var avslutad, gav tUlräckligt material somunderlag för fri abort. Jag vill därför fråga: Kommer socialministern , efterden kompletterande utredningen, att snart framlägga förslag om fri abort? Om en snabbare behandling av abortfall Jag kan hålla med fra om att dettrots denna registrerade nedgång i antalet sena aborter alltjämt är en för högsiffra. Och när det gäller fördelningen av abortoperationer på tidiga och senaaborter föreligger det - det är riktigt - vissa regionala skillnader. Dettagäller också utredningsförfarandet och valet av operationsmetod. Men även i delandstingsområden där man redovisar en förhållandevis stor andel sena aborterhar det dock skett en viss förskjutning till tidigareaborter jag har redovisat det. Det bör dock jag vill understryka det varaen allmän strävan att utföra aborterna på så tidigt stadium som möjligt. Det ärmotiverat av humanitära, medicinska och ekonomiska skäl. Det finns anledningatt förmoda att cirkulär med råd och anvisningar rörandetidiga abortingrepp och styrelsens utredningsmaterial på detta område kommeratt påverka utformningen av den framtida abortverksamheten. Socialstyrelsensutredningsmaterial kommer att tillstäUas samtliga sjukvårdsstyrelseroch överläkare vid kvinnoklinikerna. Jag vill avslutningsvis också peka pä det utredningsarbetesom pågår inom en av justitieministern tillsatt arbetsgrupp, varsuppgift är att klarlägga vissa viktiga resursfrågor och behandla olikaförebyggande åtgärder - det sista är inte minst viktigt. Socialstyrelsensnyssnämnda utredningar om möjligheterna tUl tidigare abortingrepp kommer därvidatt beaktas av arbetsgrappen. Resultatet av arbetsgruppens verksamhet kommeratt ligga till grand för bedömningen av abortfrågan i dess helhet. Jag haremellertid inte anledning att i detta sammanhang gå in på den frågan. Ang. huvudmannaskapet för den skyddade verksamheten FruNORDLANDER (vpk); Jag tackar socialministern för den positivasyn han har pä denna sak, även om jag inte fick nägot konkret svar på den frågajag ställde. En lag om fri abort skulle, som jag redan sagt, innebäraminskade påfrestningar pä olika områden.