prot · FW0995 · 1973-12-31 00:00:00 — Omlokalisering av viss statlig verksamhet § 1 Omlokalisering av viss statlig verksamhet (forts.) Fortsattes överläggningen rörande inrikesutskottetsbetänkande nr 22. i (s): Maj:ts proposition 55 är 1973 angåendeomlokalisering av viss statlig verksamhet är intressant inte minst frånvärmländsk synpunkt. Vi värmlänningar är med några få undantag nöjda medutlokaliseringen tUl och tUl . I den föregåendeutlokaliseringen, etapp 1, var riksdagsledamöterna från rätt eniga omvikten av den regionalekonomiska effekt som det innebär att fä flerasysselsättningstillfällen till och tUl länet. måste jag tyvärr konstatera att vi inte är likaeniga. i har deklarerat att han för sindel röstar nej -och går alltså på avslagslinjen. För min del har jag mycketsvårt att finna någon som helst motivering till detta. Vi behöver fleraarbetstUlfäUen både i och i det övriga . Det moderatahusorganet i , , delar tydligen inte herrNissers uppfattning. Den har i såväl ledare som reportage kritiserat herrNisser för detta, så tydligen föreligger här olika uppfattningar mellan å enasidan och å andra sidan . Nåväl, den mternaträtan skall jag inte lägga mig i. Jag konstaterar bara detta och ställerfrågan till hur han tänker skaffa nya arbetstillfällen till länet. Etapp2 berör nämhgen inte mindre än drygt 400 anställda tUl , och detta servi värmlänningar som ett mycket värdefullt tUlskott tUl värt län. En annan värmländsk riksdagsledamot, som tydligen ändratuppfattning, är inrikesutskottets ordförande från Arvika.Värmlands gjorde en förfrågan bland samtliga partiersriksdagsledamöter. sade i denna intervju att det är sakligtriktigt att skjuta upp beslutet tills en grundligare utredning Jag citerar tidningen: "-- dels med tanke på den osäkerhetsom råder och de motstridande uppgifter som lämnats om kostnaderna förutflyttningen, dels mot bakgrund av de deklarationer som gjorts fränvissa kommunalmän ute i landet." Då frågar man sig; VUka deklarationer? Jo, säger herrEriksson, de deklarationer som gått ut på att de frän medflyttade,vUka framför allt är kvinnor, måste vara beredda på att de inte kan få arbetepä den nya orten. Mig veterligt har i varje fall inga värmländska kommunalaförtroendemän gjort några sådana deklarationer. Inga politiker i , inteens de folkpartistiska kommunalpolitikerna, har nämnt någonting om att intekvinnorna i största möjliga utsträckning skall beredas arbete. Omlokalisering av viss statlig verksamhet Tvärtom,vi arbetar på allt sätt för att förbereda och medverka till anställningar inomskilda områden. Jag tror att , om han frågar sina egnapartivänner i , finner att de inte är kritiska mot denna utlokalisermgtUl . Tvärtom har man i kommunalfullmäktige och vid skUda tiUfällenställt sig mycket positiv tUl utflyttningen. Nåväl, har väntblad och gär nu mot sin partilednmg, eller kanske rättare sagt partilinje,eftersom han själv är vice ordförande i och alltså bör tillhörapartiledningen. Vi socialdemokrater är naturligtvis mycket nöjda med attKarl slutat balansgången, återvänt tUl verkligheten och följerdet ursprangliga regeringsförslaget. Jag vill i detta sammanhang säga till herrSignell och övriga socialdemokrater från att vi värmlänningar uttalarvår tUlfredsställelse med ert slutgiltiga ställningstagande. Utlokaliseringen ay statliga verk tiU fär ses somett synnerligen viktigt led i den regionalpolitiska debatten, och effekten förvårt län är mycket tUlfredsstäUande. Vi hoppas och tror att myndigheternakommer att arbeta effektivt även utanför . har bra mUjö,bra närservice samt ett relativt rUct kulturutbud och bör som mottagarlän varaattraktivt. Det är-naturligtvis omöjligt att undvUca att en delenskUda människor kommer i kläm vid en sådan här omflyttning. Men saken måsteses i ett betydligt vidare perspektiv. som demonstrerar motutflyttningen och även de politiker som går emot borde sansa sig, inte minstledande folkpartister'och moderater. Vi som bor i skogslänen har under en lång följd av år fåttvidkännas stor utflyttning av arbetskraft till storstadsregionerna och intemmst till . Stmkturrationaliseringen har t-vingat tusentalsarbetare att lämna skogslänen och söka nya jobb långt hemifrån. De har intefått liknande stöd vid omflyttningen, och jag vågar påstå att man pä de flestamottagarorterna, inte minst i , kommer att på allt sätt merverka tUlatt de som kommer tUloss skall så att säga bli acklimatiserade. Vi har på det lokalaplanet gjort långtgående förberedelser; Överläggningar har skett medlänsmyndigheter, länsstyrelser, länsbostadsnämnd samt landsting för att bl. a.undersöka möjhgheterna tUl förvärvsarbete för maka eller make till de anställdainom verken. Olika kommunala organ, socialförvaltning, skolförvaltning ochbostadsförmedling, har fortlöpande knutits tUl verksamheten. Med andra ord; Vistår relativt väl rustade och förberedda för mottagandet av de utlokaliseradetill och tUl . Utlokahseringen ay statliga verk fär ses somett led i fullföljandet av det regionalpolitiska programmet och Kungl. Maj:tsproposition 1972:111 samt det som aviserades redan i samband med behandlingenav nämnda proposition. Vi värmlänningar känner oss nöjda över att få dessaarbetstiUfällen tUl vårt län, vilket mycket hårt drabbats avstrukturrationaliseringen. Om vi inte hade haft det statliga stödet i form avlån och bidrag hade naturligtvis situationen varit annorlunda. De totalainvesteringarna rör sig om totalt 390 mUjoner kronpr,och dessa investeringar beräknas ge ca 3 500 nya jobb plus satsningen påuniversitetsfUialen, högskolan i , utbyggnaden avTrollhätte kanal samt utbyggnaden av Vänerterminalen. Med den statliga utlokaliseringen tUl bör vi iVärmland ha en rejäl chans att i ökad utsträckning få sysselsättning till våradöttrar och söner i vårt vackra landskap. Men jag är också övertygad om att desom flyttar tUl och efter en mycket kort övergångstid inteskall ångra sig. Vi har inte bara goda kommunikationer, god miljö, bra serviceoch ett bra kulturutbud, utan vi har också vårt vackra landskap att erbjuda,där de djupa mångomsjungna värmländska skogarna kommer att gestorstadsmänniskorna en trivsam avkoppling inte minst på deras fritid. Jag yrkar på samtliga punkter bifall tillutskottets hemställan. Omlokalisering av viss statlig verksamhet HerrERIKSSON i (fp) kort genmäle: Jag skall inte falla för frestelsen att draupp något gräl på Värmlandsbänken. Jag vUl bara säga att när jag hörde börjanav anförande fick jag en känsla av att det var utformat i ettslutet mm och utan att vet vad som skett i utskott tidigare ochunder debatten . Men han kom rätt . och jag ärhelt ense om vUken betydelse utlokaliseringen har för värt län. Det har jagredan understrukit i debatten. Sakligheten i anförande belyses i någonmån av att han sade att det har skett en förändring i röstningen påVärmlandsbänken sedan förra gängen. Det var faktiskt så, , att enav ledamöterna pä Värmlandsbänken, , gick emot förslaget även dengången. Han är alltså helt konsekvent. Sakligheten i anförandebelyses också av en annan detalj han placerade sin partikamrat iDalsland. i Karistad (s) kort genmäle: Den som har ändrat uppfattning i denna frägaär i Högvalta. Jag vet inte om det är opinionen hemma iVärmland, tidningen , värt partifolk eller som slutligen fått honom att ändra uppfattning. Vi är nöjda med attKarl sä att säga nyktrat tUl och i den slutgiltiga debattenlägger sin röst för flera arbetstillfällen i . Men kanväl ändå inte förneka att han vid den rundfrågning som Folkbladgjorde ansåg att det var sakligt riktigt att skjuta på beslutet. Då bör viockså i denna fråga ha en saklig debatt. i (fp) kort genmäle; Det kanske är för mycket begärt att MagnusPersson skulle vara så hederlig att han citerade hela intervjun i VärmlandsFolkblad. Jag sade så här, : "Som ordförande i inrikesutskottetvill jag stå helt.fri. Jag hoppas verkhgen att vi kan komma överens iutskottet." "Men om detta inte visar sig möjligt?" "Definitivt avslag kommer jag under sådana omständigheterinte att rösta för." Detta sade jag alltså den 3 . Omlokalisering av viss statlig verksamhet HerrPERSSON i Karistad (s) kort genmäle: Jag skall inte trötta kammarens ledamöter medatt citera , men jag har för säkerhets skull talat med denjournalist som gjorde rundfrågningen bland samtliga värmländska ledamöter. Hanvidhåller att den intervju som finns i ärriktig, och där säger bl. a. att det är sakligt riktigt attskjuta på beslutet. Jag kan inte säga vad som har fått att ändrauppfattning, men jag vill fä antecknat till protokollet att KarlErik ändrat uppfattning och så att säga gått in i fållan och stöderregeringens proposition. Det är vi socialdemokrater i mycket nöjdamed, herr talman. Är 1965 fick rikets allmänna kartverk nya, för verketskräddarsydda lokaler i , vilka dä kostade . fårverket på nytt nya lokaler, den här gängen i . Kostnaderna i närmarsig . I den summan ingår enligt uppgift ca 20 miljonerkronor, som kungl. tar för sitt administrativa arbete och föratt tUlhandahålla ritningar. Detta är ett exempel på det enorma slöseri medskattemedel som utflyttningen av statliga verk innebär. Jag vUl, herr talman, foga till protokollet de totalakostnaderna för etapperna I och 2 i utflyttningen av verken enligtbyggnadsstyrelsens beräkningar och uppgifter. När det gäller etappen I flyttar statens kriminaltekniskaanstalt, geotekniska institutet, väg- och trafikinstitutet, rättskemiskalaboratoriet och tiU . , luftfartsverket, ,och flyttar tUl . Byggkostnadenberäknas tiU 153,7 mUjoner kronor. Lantbruksstyrelsen och flyttar delvis tillJönköping. Byggkostnaden är beräknad till . , mUitärpsykologiska institutet,försvarets sjukvårdsstyrelse och del av flyttar tillKarlstad. Lantmäteristyrelsen, rikets allmänna kartverk,och till . , del avriksförsäkringsverket, centrala studiehjälpsnämnden och två avdelningar avkammarrätten flyttar eventuellt tUl . Byggkostnad: 82,6 mUjonerkronor. Det kostar 12,4miljoner kronor. Skogshögskolan och arbetsmedicinska institutet flyttartill . Del av geologiska undersökning flyttar tillLuleå. flyttar tUl Eskilstuna.Byggkostnad; . och del av geologiskaundersökning flyttar till . Vad gäller utflyttningsetappen 2 flyttar luftfartsverkettill , i den mån kammaren tar det beslutet. Byggkostnaden ärberäknad tUl . SBL och del av FOA flyttar tUl . Byggkostnad: 100,5mUjoner kronor. och del avskolöverstyrelsen flyttar tUl . och trafiksäkerhetsverket tiUFalun-Borlänge. Byggkostnad: 55,7 mUjoner kronor. Försvarets civilförvaltning och civUförsvarsstyrelsenflyttar till . Fortifikationsförvaltningentill för 42 mUjoner kronor. Del av FOAtUl . Byggkostnad: 10,5miljoner kronor. Del avSIFU tUl . Byggkostnad: 11 mUjoner kronor. Del avteleverket och teleskolan till . , slutligen, flyttar tillKalmar. Byggkostnad; 12,6 mUjoner kronor. De här redovisade kostnaderna inkluderar inte inredningoch utrustning av de byggnader som skall uppföras. Totalt uppgår investeringskostnaderna för byggnader tillöver . Lägger man tUl detta de samhällsinvesteringar som mästetiU i berörda kommuner för att ta hand om de ca 10 000 människor som skall flyttasut, inklusive deras familjer, kanske 30 000 människor, blir den totalakostnaden för utflyttningen förmodligen . En regering som framlägger förslag av den här arten förriksdagen har inte bara nonchalerat de tiotusen anställdas önskemål ochytterligare kanske 20 000 familjemedlemmar, utan den har verkligen också visatbrist på både vilja och förmåga att hantera skattebetalarnas medel. Slöseri avdet här slaget ger inga möjligheter att hålla vare sig stats- eller kommunalskattpä oförändrad nivå och förstör alla möjligheter tiU framtida skattesänkningar. Man kan fråga sig vilka motiv som ligger bakomutflyttningen. Det hela ter sig som ett hugskott, och den ena handen vettydligen inte vad den andra gör. som rikets allmänna kartverk ute påBergslagsvägen förbereder sin utflyttning bygger man nya statliga lokaler påandra sidan gatan för ! Jag har med detta velat fogakostnadsuppgifterna till protokollet. Omlokalisering av viss statiig verksamhet Omlokalisering av viss statlig verksamhet HerrÖSTRAND (s): Det är närmast reservationen 3 av herrNordgren som har föranlett mig att delta i debatten. 1 reservationen yrkas attriksdagen skall ompröva sitt tidigare beslut att förlägga mynt- ochjusteringsverket tUl och i stället omlokalisera det till . Jagvill redan nu klart deklarera att jag inte kommer att stödja reservationentrots att jag liksom är bosatt i . Anledningen tUl attjag inte gör det skall jag försöka utveckla i det följande. De beslut som vi fattar i har avgörandebetydelse för samhällsutvecklingen i värt land och berör både direkt ochindirekt varje människa som är bosatt inom landet. Då är det givetvis av storvikt att vi bland människorna kan skapa respekt för och tilht tUl detsamhäUsarbete som vi uträttar i . Jag tror det är av grundläggandebetydelse när det gäller en vidareutveckling av det demokratiskastyrelseskicket och demokratiseringsfrågorna över huvud taget. Politiken färaldrig sänka sig ned till en sådan nivå att den av de enskilda människornauppfattas som ohederlig - eller jag kanske i stället skall använda ordetjippobetonad. De fär inte uppfatta sig som brickor i ett spel som spelas av ettantal riksdagsledamöter. Jag har velat säga detta, eftersom jag anser att herrNordgren i sin reservation bedriver ett dubbelspel som ligger på gränsen tUlvad man får tillåta sig i dessa sammanhang, om vi ute bland människorna skallkunna vinna förståelse för vårt arbete. Sedan 1971 fattade beslut om att lokaliseramynt- och justeringsverket till har det givetvis hänt en hel del.Bl. a. är nu verket färdigprojekterat, och det är projekterat för att passa påden tomt som är anvisad. Därför gär det inte att utan omprojektering tillmycket dryga kostnader lägga verket pä en annan plats. De nu nedlagdaprojekteringskostnaderna belöper sig uppskattningsvis till 600 000 ä 700 000kronor. TiU detta kommer kostnaden för tomten, för rivning av befintligabyggnader på tomten samt de kostnader som EskUstuna har lagt ned pä bl. a. framdragningav fiärrvärme för att byggstarten skall kunna ske planenligt i är. Jagtror inte att jag överdriver om jag uppskattar de nedlagda kostnaderna tilltotalt ca om jag inte missminner mig har den siffranverifierats tidigare i debatten av . kanske inte 2 miljonerkronor är någon stor summa om man stäUer den i relation till helastatsbudgeten, men det är ett belopp som man inte får nonchalera ens i dessasammanhang. Men det är kanske inte det viktigaste; vad som för migframstår som långt viktigare är omtanken om de människor som är berörda av denhär flyttningen. Det är inte boskap som skall flyttas utan människor, som nuunder två är har förberett den omställning som verkets flyttning till EskUstunainnebär. Det kan givetvis i de enskilda fallen vara en mycket svåromställningsprocess. Jag vet inte vUken omtanke har om de enskUdamänniskorna, men eftersom jag känner personligen vill jag tro atthan inte har tänkt på den omständigheten, när han skrev reservationen. Hurskall de enskilda människorna kunna uppfatta värt arbete här i somseriöst, om vi ena året beslutar om en lokalisering till en plats, året därpåtUl en annan och det tredje året tiU kanskeytterligare en annan plats? Det beslut, herr talman, som fattades 1971 är -visserligen med knapp majoritet - ändå fattat i fuUt demokratisk ordning, ochdet anser jag att vi skall respektera. Såsom socialdemokrat kan jag inte, somherr gör, acceptera att man bollar med människor på det här sättet. Sedan tycker jag att det vid det här laget har gått någotav troll i detta med myntverkets förläggning, speciellt om man följerlokalpressen i . Jag tänker dä givetvis på den borgerliga pressen.När jag 1969 första gängen motionerade om att myntverket borde lokaliseras tillSöderhamn var det i och för sig inte myntverket som var det väsentliga, utandet väsentliga för mig var att jag säg en möjlighet att tUlföra flerarbetstillfällen. Det var alltså arbetstUlfällena som var det primära för mig idet sammanhanget. Eftersom jag hade erfarit att myntverket mäste flytta frånsina lokaler och att vissa remissinstanser i samband med statskontoretsutredning, dvs. den utredning som hade tUl uppgift att utreda verkets framtidaförläggning, hade förordat bl. a. som förläggningsort, såg jag enmöjlighet att tillföra fler arbetstillfällen. Det var alltså dettasom var utgångspunkten för mitt agerande. Jag skuUe ha respekterat herrNordgren, om han hade haft samma bevekelsegmnder för sitt agerande, när han1971 följde upp mina motioner . tvivlar jag på herrNordgrens ärliga avsikter i detta avseende, och det får mig att anse att dennareservation till utskottets betänkande är något av en plump i protokollet. Jag vill också kraftigt understryka att jag respekterarmina partivänner från länet för deras ställningstagande vid omröstningen 1971om den första utlokaliseringsetappen. Det var enligt deras mening viktigt attgmppen höll ihop den gången för att över huvud taget fä igenom förslaget i desshelhet. Men - och det är viktigt att framhålla - mina länskamrater hade ocksåfått garantier av regeringen att skulle kompenseras för det uteblivnamyntverket. Jag vill påpeka det för att ytterligare klarlägga derasställningtagande 1971. Vad har resultatet blivit? Regeringen har infriat sinalöften pä så sätt att i fräga om arbetstUlfäUen har fått kompensationsom motsvarar mer än fem myntverk genom att i sambandmed en framställning om att få använda medel frän sina investeringsfondergaranterade att antalet sysselsättningstillfällen vid koncernensSöderhamnsfabrik skulle öka med 250 stycken . Därför är jagpersonligen tUlfredsställd med resultatet av den motion jag väckte förstagången . Det har i vissa sammanhang sagts att denna ökning vidLM-fabriken i skulle ha skett ändå, men de som påstår det har fel.Det kan jag intyga, eftersom jag i är fick klart besked frånansvarigt håll inom koncernledningen att någon utökning av Söderhamnsfabrikeninte skulle ske. Slutsatsen blir att regeringen har i och med den härutökningen infriat sitt löfte till mina länskamrater, men jag vill inte stickaunder stol med att sysselsättningsläget ändå är bekymmersamt i hela vårt länoch att utvecklingen inger stora bekymmer. Detta har jag påpekat förinrikesministern i en interpellation. Omlokalisering av viss statlig verksamhet Omlokalisering av viss statlig verksamhet ocksåövertygad om att regeringen med all kraft kommer att medverka till att även ifortsättningen förstärka sysselsättningen både i och i resten avlänet. Detta kommer också länets socialdemokratiska riksdagsmän att verka för. () kort genmäle: har här sagt att han inte kommeratt stödja reservationen 3 även om reservationen 1 faller, vilket varförutsättningen för mitt bifallsyrkande. har dessutom sagt att hanrespekterar sina partikamraters från ställningstaganden i denvoteringen dä de röstade bort myntverket från . Låt mig konstatera attde arbetstUlfäUen, som enligt är pä gäng i EskUstuna, kunde hafunnits i om bara tvä av partikamrater i ,frän , hade stött utskottet och röstat för mynt- ochjusteringsverkets flyttning till . Detta är inget mot herrÖstrand. Han tUlhörde inte . Men jag mäste uttalamin förvåning över att de socialdemokratiska riksdagsledamöterna från Hälsinglandinte stödde sin egen hemtrakt genom att placera myntverket i . Dä hadei varje fall arbetstUlfäUena inom byggnadsfacket varit fler än de är förnärvarande, och detta måste rimligen ligga i intresse som hardirekt anknytning inte bara tiU utan även till byggnadsfacken. Jaganser att detta även borde ha legat i partikamraters intresse.Men har vi ju fatt besked om att om hade varit riksdagsledamotden gängen, hade han tydligen inte stött sin egen hemstad i ett sammanhang därhälften av ledamöter gjorde det. Som bekant var det bara tre röstersom skUde. säger sedan att politiken inte får sänkastill en nivå där medborgarna blir brickor i ett spel. ifrågasätterhederligheten i mitt StäUningstagande och kallar detta för ett jippo. Jag harhela tiden hållit samma linje, , och jag överlåter ät Söderhamnsbornaatt värdera såväl mina som insatser i den här frågan. Är intearbetstUlfällena det primära för ? Det är det alltjämt för mig. Jaghar arbetat för fler arbetstillfällen - ökad sysselsättning. Som jagsade i mitt inlägg , förutsätter jag att vi får andraarbetstillfällen om arbetena i EskUstuna har kommit sä långt att man Inte kanompröva myntverkets förläggning. Den utveckling som ägt rum med flerarbetstUlfäUen på LM i har skett ändå. HerrÖSTRAND (s) kort genmäle: säger att om tvä av minapartikamrater hade stött inrikesutskottets betänkande , så hademyntverket placerats i . Men jag poängterade i mittinledningsanförande för att det primära för mig inte i och försig var myntverket utan antalet arbetstUlfäUen. Hade nu mina länskamrater stöttbetänkandet 1971, så kanske det hade inträffat att i stället för 250arbetstillfällen, som har blivit resultatet, hade vi haft 50 arbetstUlfäUensom myntverket hade gett. Det viktiga för mig är antalet arbetstUlfäUen. Och ioch med att antalet arbetstillfällen ökar på en ort sä ökargivetvis också följdinvesteringar i olika avseenden, och då ökar det ocksåmöjligheterna för byggnadsarbetare att få arbete. Jag nämnde i min inledning dubbelspel. HerrNordgren yrkade tidigare i debatten i första hand bifall tUl reservationen Isom innebär - enligt mitt sätt att se - avslag pä propositionen. Om inte dettavinner gehör, yrkar han bifall tUl reservationen 3. Det är ju här vi har herrNordgrens dubbelspel. Det primära för är att vara lojal mot sittparti, som yrkar avslag pä hela propositionen. Men i samma andetag vUl han förhemmaopinionen framställa sig som den som på alla sätt försöker värna omsysselsättningen och inte bara i utan i hela stödområdet. Nej, , det gär inte och har aldrig gått attsitta på två stolar , utan man måste bestämma sig för vilken stol man skallsitta på, annars blir man obönhörligen avslöjad! Skulle reservationen Ibifallas, då gär norra stödområdet miste om 400 arbetstUlfäUen, och då har juherr inte bidragit tUl en lokaliseringspolitisk insats utan i ställetmotverkat en sådan insats. Omlokalisering av viss statlig verksamhet () kort genmäle: Till att börja med, , är det välhu-vudsaken att man sitter på rätt stol. har tydligen valt densitsen att han inte är intresserad av att få myntverket tUl Söderhemn trots attherr Östrand har motionerat om det. Arbetstillfällena är enligt minmenmg lika angelägna , kanske t. o. m. angelägnare. Sedan säger att vi i stället har fått 250arbetstUlfäUen pä LM. Men jag förmodar att också har ganska närakontakter med personalavdelningen på LM, och förstår att ett sådant företagbygger ut om det finner anledning tUl det oavsett om myntverket har kommit tUlSöderhamn eller inte. Faktum vad det gäller LM åtminstone enligt företagetspersonalchef är att större delen av personaltillskottet successivt skulle haanställts under alla förhållanden. Det föranleder inte enligt vad som är migbekant någon utbyggnad av LM, utan man återanställer en del av tidigarepermitterad arbetskraft. Följdinvesteringarna mäste ha blivit större om vi ävenfått myntverket än de blir . Slutligen har det en visspsykologisk betydelse att ha fått ett statligt verk. sade ocksåatt det var huvudsakligen borgerliga tidningar som drev den här frågan iSöderhamn och stödde både och senare mig i diskussionenom den här frågan. , det utkommer inte någon borgerlig tidning iSöderhamn. Den tidning, som var mycket angelägen om att placera myntverket iSöderhamn, är en tidning som står mycket nära, nämligenSöderhamns-Kuriren och den tidningen har socialdemokratisk partibeteckning. HerrÖSTRAND (s) kort genmäle: senaste Inlägg gör mig ännumer övertygad om att han har fört ett dubbelspel. Han säger att det hade varitbättre för att få 50 arbetstillfällen vid ett myntverk än att få Omlokalisering av viss statlig verksamhet 250arbetstillfällen i en redan befintlig industri. Det viktigaste är inte att fäen nylokalisering, det viktigaste är att fä så mänga arbetstillfällen sommöjligt. Det är åtminstone för mig det primära.