prot · FW0968 · 1973-12-31 00:00:00 — Del måste också te sig genant för socialdemokraterna, somsuttit i regeringsställning under hela dalateknikens utveckling, att se hurmakten över forskning och utveckling drivit denna tekniska utveckling heltförbi folkets kontroll och insyn. Att det över huvud laget kommit ett lagförslag får vitacka hela befolkningen i det här landet för som reagerat mot demissförhållanden som statliga och privata register uppbyggda med datateknikenutgör. Det förslag som lagts inför innebär enbartatt de värsta missförhållandena inom framför allt den privata sektorn skallkunna synas av en statlig myndighet, dalainspektionen. Lagförslaget innebär allvissa persondata som lagras och bearbetas med hjälp av datateknik skall slåunder i princip samma offentlighetsregler som gäller omhandlingar. Ur vissa dataregister skall enligt regeringsförslaget den enskildepå begäran kunna få upplysning om de uppgifter som där finns om honom.Förslaget innefattar även vissa bestämmelser om straff och skadestånd för denskada en felaktig uppgift i etl personregister kan åstadkomma. Vi betraktar de föreslagna åtgärdema som ett litet ochbegränsat steg mot ett skyddande av individens elementära krav i datateknikenshalwärld. Propositionen bör betraktas som ett framsteg för den sommed utgångspunkt från demokratiska fri- och rättigheter vill skydda denenskilde medborgaren från maktövergrepp från myndigheters och storbo- Ändringar i tryckfrihetsförordningen m. m. Ändringar i tryckfrihetsförordningen m. m. lags sida.Men lagstiftningen, även sedd i samband med övriga statliga åtgärder inomdataområdet, är likväl helt otillräcklig. Det räcker inte att ge ett elementärt skydd för denenskilde individen. sådant skydd måste byggas ul ytterligare. Datateknikenkan utnyttjas som ett reellt hot mot den personliga integriteten. Kontrollenöver dalatekniken bör förankras i ett inför medborgarna direkt ansvarigt organ,dvs. Datainspektionen bör således vara etl organ. Vidare måste ett förbud mot handel med personuppgifterinföras. Det är orimligt all storkoncerner skall kunna köpa upp långt gåendeuppgifter om hela det svenska folket. Sammankopplingen till storavittomfattande register måste också bli föremål för etl förbud. Det måste även vara etl oeftergivligt krav atl enskildapersoner som förekommer i ett register ges ovUlkorlig rätt att ulan kostnad,när de så önskar, ta del av vad som står om dem i registret. De inskränkningarsom regeringsförslagel innebär härvidlag kan inte accepteras. Även de polisiäraregistren och sjukhusregistren bör vara öppna för dem de berör. Denregistrerade ges då möjlighet alt yrka på rättelse av eventuella felaktigauppgifter om honom i registren. Men på lilel måste avgörande förändringar lUlför att bryta del nuvarande förhållandel med förvaltningens och kapitaletsmonopol på atl kunna utnyttja datatekniken för atl kontrollera folkflertalet. De förslag som kommunisterna har lagt frami motionen 1973:1639 är etl minimum av de krav som man kan ställa på enlagstiftning . Tyvärr har utskottet på alla punkter avvisatmotions-förslagen. Vi anser att dalainspektionen måste vara ell riksdagensorgan, atl högsta restriktivitet måste vara vägledande för inrättande av personregister,atl den regisleransvarige skall underrätta den registrerade om vad det finnsför uppgifter om honom samt att myndigheter ej skall ha rätt alt utlämnsupptagningar för automatisk databehandling. Då detta inte har tUlgodosetts,herr talman, yrkar jag bifall lill motionen 1639 i dess helhet. Jag har begärl ordet med anledning av någrakommentarer som har gjorts till de reservationer och det särskilda yttrandesom jag har skrivit på i utskottet. Det var först och främst som gick rätt hårtfram när det gällde det särskilda yttrandet av och mig. Hanbörjade med att tala litet om liberal kluvenhet, och sedan sade han att om denform för att ta del av uppgifterna som vi rekommenderar förverkligades, såskulle de betyda fritt fram för kommersiella intressen. Jag vill då peka på att vi i andra stycket på s. 20 säger:"Det är uppenbart att möjligheterna lill missbruk av personuppgifter ökarom myndigheterna utan urskUlning lämnar ul magnetband." Vi hälsar alltsåmed tillfredsslällelse de möjligheter lill kontroll som den nya datainspektionenhär får, och vi uppfattar del naturligtvis som väsentligt atl möjligheternalill inlegritetsintrång blir mindre i fortsättningen. Vi säger också all möjligheter atl vägra all lämna ul magnetband ges enligt förslagetlill 13 § sekretesslagen och 11 § datalagen, där del sägs all personuppgift somingår i personregister ej får lämnas ul, om det finns anledning anta attuppgiften skall användas för automatisk databehandling i strid med datalagen -dvs. kan leda tUl inlegritetsintrång. Men orsaken till atl vi har tagit upp den här saken är jualt en statlig myndighet med denna bestämmelse , oberoende av vaddatainspektionen säger, kan vägra alt lämna ul uppgifterna i form avmagnetband. Myndighelerna är bara skyldiga alt lämna ut uppgifterna i, som delheter, läsbar form. Detta innebär i praktiken att den som har stora resursergynnas. Den som får ul uppgifterna i läsbar form och som har stora resurser kanju sedan göra sina egna magnetband, medan den som har små resurser inte får denmöjligheten. Om myndigheterna och datainspektionen handlar på det sätt som vii det särskUda yttrandet förmodar och hoppas, så kommer ju den här skillnadenmellan personer med stora och små resurser inte att bli så påtaglig. Men det ärändå uppenbart att det är en begränsning för ett politiskt parti t. ex., somvill ha vissa uppgifter för alt använda dem i debatten, att - om partiet harsmå resurser inte få la del av magnetbanden, ochjågon sådan ovillkorlig rättfinns inte enligt del här förslaget. Får jag sedan bara, för atl undvika alla missförstånd,säga atl reservationen I naturligtvis förutsätter atl dalainspektionens besluti lillslåndsärenden avseende regeringen icke skall kunna överklagas i vanligmening. Däremot kan man ju inte påstå att ett bifall tUl reservationen 1 skullehindra genomförandet av statsmakternas önskemål. Det är tvärtom på det visetatt om datainspektionen.avstyrker inrättande av ett register som regeringen harall besluta om kan regeringen gå lill i det ärendet, och enligt vårmening har man alltså genom reservationen 1 skapat ett väsentligt mycket störreskydd för de enskilda människorna. Det är värt atl tillägga att utskottet i sin argumentation- den har utskottet för övrigt övertagit från departementschefen - inte harnågonting annat alt säga än atl man förutsätter att regeringen beslutar ominrättande av sådana här register endast då det är slarkl motiverat. Det kanväl vara en och annan av de enskilda som känner sig behöva ett skydd, som inteär så förskräckligt övertygad om rikligheten av den argumentationen. Ändringar i tryckfrihetsförordningen m. m. HerrHUGOSSON (s): Jag polemiserade mot den förstadelen av det särskilda yttrandet, där det står: "Detta stadgande striderenligt vår uppfattning mot andan i offentlighetsprincipen." Och jaghävdade med bestämdhet att jag inle kan förslå detta yttrande, atl om mantillhandahåller uppgifterna i läsbar form skulle det strida mot andan ioffentlighetsprincipen. Jag sade vidare atl därest datainspektionen anser detmöjligt ur integrilelssynpunkt går det ju atl fä uppgifterna i form avdalamedier. Men alt kräva alt det skall vara en oeftergivlig rättighet att fådem i form av datamedier tycker jag inte går ihop med kravet på att man skallha ell starkt skydd för den personhga integriteten. Och hur skall den myndighetgöra som har uppgifterna lagrade i ell kärnminne eller ett skivminne? 4 protokoU 1973. Ändringar i tryckfrihetsförordningen m. m. Skall denmyndigheten lUlhandahålla ell annat slags datamedier i form av magnetband? Del är detta som jag tycker inle går ihop i del särskildayttrandet, och del var därför jag sade att det här var ell exempel på liberalkluvenhet. Jag tror inte atl och jag i sakär särskUt oense. Men om skall polemisera mot ett särskiltyttrande som jag varit med om alt avge får han väl ändå se det som en helhet.Och i andra stycket av det särskilda yttrandet visar vi ju att även om maninförde en ovillkorlig rätt att få ut magnetbanden skulle inte del inlegritetsintrångsom vi båda viU undvika komina lUl stånd. Men det är dessutom på del viset attom man lämnar ut uppgifterna i läsbar form och de innehåller någol slag avpersonidentifikation kan ju den som har stora ekonomiska resurser lill sittförfogande göra sitt eget magnetband, och då är man ändå där. På den punkten är del ingenförändring - så har det ju varit som offentlighetsprincipentillämpats i det här landet. Överläggningen var härmed slutad. yttrade: Punkten 1 företagestiU avgörande på sådant sätt all först upplages 2 kap. 8 § tryckfrihetsförordningenbeträffande vUket stadgande framställts yrkande om bifall tUl motionen nr 1639av m. fl. i motsvarande del. Därefter upptagesgrxindlagsförslaget i övrigt. Det av utskottet framlagda förslaget till ändrad lydelseav 2 kap. 8 § Propositioner gavs dels på anlagande av förslaget såsomvilande för vidare grundlagsenlig behandling, dels på förkastande av detsamma,och förklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vill att kammaren såsom vilande antager det avkonstitutionsutskottet framlagda förslaget lill ändrad lydelse av 2 kap. 8 §tryckfrihetsförordningen röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nej harkammaren förkastat nämnda förslag. Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herr' begärderösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstning gavföhande resultat: Det imotionen nr 1639 av m. fl. framlagda förslaget till ändradlydelse av 2 kap. 8 § tryckfrihetsförordningen Propositioner gavs dels påförkastande av detta förslag, dels på antagande av delsamma såsom vilande förvidare grundlagsenlig behandling, och förklarades den förra propositionen varamed övervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposilion: Andringar i tryckfrihetsförordningen m. m. Den som vill alt kammaren förkastar del i motionen nr 1639av herr Hermanssonm, fl, framlagda förslaget lUl ändrad lydelse av 2 kap, 8 § den del ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren såsom vilande antagit nämnda förslag. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparal.Denna omröstning gav följande resultat: Propositioner gavs dels på antagande av förslaget såsomvilande för vidare grandlagsenlig behandling, dels på förkastande av delsamma,och förklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 1 av i Luttra m, fl,, och förklaradesden förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposilion: Den som vill atl kammaren bifaller konslitutionsutskoltetshemställan i betänkandetnr 19 punkten 2 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 1 av i Luttra m, fl. Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då begärde rösträkningverkställdes votering med omröstningsapparal. Denna omröstning gav följanderesultat: Propositioner gavs på bifall till dels utskottets hemställan, dels Ändringar i tryckfrihetsförordningen m. 7/2, motionen:nr 1639 av m, fl. i motsvarande del, och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposilion: Den som vill att kammaren bifaller konstitutionsutskotletshemställan i betänkandetnr 19 punkten 3 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit motionen nr 1639 i motsvarande del. Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då begärderösträkning verkställdes votering med omröstningsapparal. Denna omröstning gavföljande resultat: Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. Propositioner gavs på bifall lill dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 2 av m. fl., och förklaradesden förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan iMalmö begärl votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill all kammaren bifaller konstitutionsutskottetshemställan i betänkandetnr 19 punkten 8 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 2 av Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Däherr i begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparal. Denna omröstning gav följande resultat: Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels motionen nr 1639 av rn. i motsvarande del,och förklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den somvill att kammaren bifaller hemställan i betänkandetnr 19 punkten 9 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit motionen nr 1639 i motsvarande del. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Utvidgad ersättningsrätt tn. m. enligt lagen om allmänförsäkring Punkterna 10 och 11 Kammarenbiföll vad utskottet i dessa punkter hemstäUt. § 15 Utvidgad ersättningsrätt m. m. enligt lagen omallmän försäkring Föredrogssocialförsäkringsutskollets belänkande nr 16 i anledning av motioner angåendeutvidgad ersältningsrätt m. m. enligt lagen om allmän försäkring. I detta betänkande behandlades motionerna 1973:668av m. fl. (s), 1973:1144av m. fl. (fp), 1973:1157 av herrar () och Karisson i (c) vari hemställts alt beslutade om sådan ändring i lagen om allmänförsäkring att sjukpenning utgick även under tid då njurdonalor vistades påsjukhus för utredning om lämpligheten som donator samt 1973:1158 av herrar () och i (c) vari hemställts alt hos Kungl. Maj:t skulle anhålla om utredningav kontrollåtgärder mot medicinmissbruk enligt i motionen förordat system. Utskottet hemställde att skulle avslå 1. motionen1973:668, 2. motionen1973:1144, 3. motionen1973:1157, 4. motionen 1973:1 158. Reservation hade avgivits av i (c) och fröken () vilka ansett all ulskoltel under 3 och 4 borthemställa, 3. att riksdagenmed anledning av motionen 1973:1 157 i skrivelse till Kungl. Maj:t begärdeförslag till sådan ändring i lagen om allmän försäkring alt sjukpenning kundeutgå även under lid då njurdonalor vistades på sjukhus för utredning omlämpligheten som donator, 4. att riksdagenmed anledning av motionen 1973:1158 hos Kungl. Utvidgad ersättningsrätt m. m. enligt lagen om albnänförsäkring Maj:tskulle anhålla om utredning av kontrollåtgärder mot medicinmissbruk. Till betänkandet hade fogals ettsärskilt yttrande av herrar i (fp) och Mundebo (fp). i (c): Detta utskottsbetänkande, nr 16 frånsocialförsäkrings-utskottet, behandlar en rad motioner. Jag skall stanna införett par av dessa, nämligen motionen 1157 av herrar och iMariefred, där de hemställer om "sådan ändring i lagen om allmänförsäkring alt sjukpenning utgår även under tid då njurdonalor vistas påsjukhus för utredning om lämpligheten som donator", och vidare motionen1158 av samma motionärer, vari hemställs "atl hos Kungl. Maj:lanhåller om utredning av kontrollåtgärder mot medicinmissbruk enligt imotionen förordat syslem". Frågan om njurdonatorer och deras ersättning förkostnaderna för förundersökningar är inte ny i . Den har varit föremålför behandling tidigare. Jag kan påminna om att andra lagutskollet hade denfrågan uppe 1968. Då uttalade andra lagutskollet också i sitt utlåtande atl delär angeläget all samhäUet ger en rimlig ekonomisk kompensation lill dem som ärvilliga atl släUa sig lill förfogande som njurdonatorer. Del har sagts alt detta är ett lilel ärende, så lUl vidaalt det bara berör ell litet antal människor. Det kan vara rikligt i och försig. Men det är dock etl stort ärende för den som är beredd atl göra en insatsgenom att donera en av sina njurar för atl hjälpa en medvandrare alt bevarahälsa och krafter. Det är också av utomordentlig betydelse för den som får enny njure för att därigenom kunna leva vidare. Därför kan man inte säga all delär någol htet ärende tvärtom är del ell stort ärende, där människor verkligenvisar viha alt göra en insats i humanitär anda. Del är från dessautgångspunkter som det är rimligt och riktigt all njurdonalor får ersättningockså för förundersökningarna. kan man visserligen säga alt sådan ersättning utgår genom all har rekommenderat landslingen alt i avvaktanpå en lösning av ifrågan utbetala ersättning. Men det rimliga och riktiga måsteändå vara att frågan skall lösas inom den allmänna sjukförsäkringens ram. så sent som den 2 oktober 1972upprepade sin rekommendaflon lUl landslingen all utge ersättning sadeLandstingsförbundet myckel bestämt ifrån, atl om man i detta skede ginge medpå att landslingen skulle ge ersättning, hade man ändå inte givit avkall på sinprincipiella uppfattning all denna fråga måste lösas inom den allmännaförsäkringens ram. Det pågår utredning i de här frågorna. Jag vill här barauttala den bestämda förhoppningen, herr talman, all frågan måtte lösas snarastmöjligt med hänsynstagande till de fakta som vi har redovisat i sammanhanget. Den andra motionen i utskoltsbelänkandet som jag avser allla upp gäller frågan om skärpt kontroll mot medicinmissbruk. När jag läserutskottsbelänkandet får jag en känsla av alt utskottet har glidit förbi del väsentligaproblemet - det omedvetna missbmk som förekommer genom all människor går tUlolika läkare för olika krämpor och får medicin för dessa sjukdomar. Denmedicinen är i och för sig välgörande och riktig för den angivna sjukdomen, menom olika mediciner inläs tillsammans kan verkan bli negaliv. Medicinerna kanmotverka varandra eller ge konsekvenser som är svåra att överbhcka. Det finnsmänniskor som har ell helt apotek av medicin - gammal medicin och medicin somman har fåll . Det kan vara medicin som man har blivit rekommenderad avnågon bekant som har sagt atl "det här fick jag av min doktor, och duskall se vad del är bra", och så får man också den pUlerburken. Sedan tarman olika mediciner i mer eller mindre lämplig mängd och får ell omedvetetmedicinmissbruk, som innebär en hälsorisk för patienten, en påfrestning påkroppens organ som kan få de mest ödesdigra verkningar. Det är från dessautgångspunkter som motionärerna och reservanterna har sagt all del finnsanledning alt försöka komma lill rätta med den här frågan. Det finns också etl annat problem i detta sammanhang. Enmedicinanvändning på detta sätt kan innebära fara också för andra människor.En bilist kan påverkas av medicinen så att han blir farlig fråntrafiksäkerhelssynpunkl. Jag tror all del finns arUedning att också ha med deti bilden när man diskuterar frågan om omedvetet medicinmissbruk. Hur skall man då lösa problemet? Motionärerna har anvisaten väg. De säger: Låt oss göra etl försök med medicinbok som visas upp när mankommer tUl läkaren. Där skrivs in vUken medicin man har fått och varför man harfått den. På det sättet skulle man kunna få en samlad bild av vilka recept somskrivits ul för en patient. Del kan också finnas andra vägar all gå. Jag troratl motionärerna är beredda all acceptera alt även andra möjligheter prövas.Del är nämligen angelägel atl vi får en översyn av möjhgheterna tUlkontrollåtgärder för all komma till rätta med del omedvetna medicinmissbrukel. Med dessa korta motiveringar ber jag, herr talman, ätt fåyrka bifall lUl den reservation av fröken och mig, som är fogad lUlutskotlsbetänkandet. Utvidgad ersättningsrätt m. m. enligt lagen om allmänförsäkring FruTHUNVALL (s); Jag skall inle beröra de motionersom i nu har talat för - jag ställer mig litetundrande lill hur vi skall kunna lösa frågan om det omedvetnamedicinmissbrukel, även om jag erkänner atl del är önskvärt all den löses. 1 socialförsäkringsutskollets betänkande nr 16 behandlasockså en motion där mitt namn finns med. Frågan om kostnaderna för preventivmedeldiskuterades ' 197 I med anledning av en motion i samma ärende, även om vi dåhade en något annorlunda molionskläm, och den har också senare varit föremålför intresse. Anledningen till att vi återkommer med den härfrågan är - förutom att del är angelägel alt få en snar lösning av dettaproblem och atl ytterligare påtryckning därför behövs - att det i åretsstatsverksproposition föreslås ett anslag på för en brettupplagd kampanj om preventivmedel och Utvidgad ersättningsrätt m. m. enligt lagen om allmänförsäkring andraabort förebyggande åtgärder. Som vi anför i motionen är vi angelägna atl framhållanödvändigheten av att en informationskampanj igångsattes, men vi är inleövertygade om atl den får önskad effekt så länge kostnadsfrågan inle har blivitlöst. Så länge det är så dyrt och omständligt atl anskaffa preventivmedel somdet är , får vi riskera att antalet abortoperationer inte kan minska -operationei' och lasarettsvård är ju avgiftsfria och vi når inte de resultatvi vill, nämligen all avvärja icke önskade graviditeler. Vår motion nr 668 väcktes i anledning av anslaget tiU den förutnämnda informationskampanjen, och vi hade trottalt samma utskott skulle behandla såväl anslaget som vår motion, då vi den härgången inle knutit motionen tUl sjukförsäkringen. Utskottet upprepar argumentenfrån 1971 eftersom motionen hamnat hos socialförsäkringsutskoltet kan jagförstå det och säger alt delta skulle vidga ersätlningsrätlen inomsjukförsäkringssystemet. Vi talar i motionen om alt nedbringa kostnaderna ochunderlätta införskaffandet av preventivmedel, men del behöver ju intenödvändigtvis ske via sjukförsäkringen. får vi inle heller kammardebatten i dessa närhggandefrågor . Efter riksdagsbeslutet får vi en rådgivningskampanjsom med den anslagna summan inte kan bli så brett upplagd. Detta riksdagsbeslutlåter oss också vänta på den viktiga, för atl inte säga viktigaste delen avproblemet, nämligen kostnadsfrågan. All upplysning tUl trots kvarstår all storagrupper av kvinnor och kanske särskilt unga flickor som inle har så god ekonomiinle har råd atl få den hjälp de skulle behöva. De vet atl preventivmedel avolika slag finns och de önskar använda sig av dem, men de har inle råd altanskaffa dem. Kort sagt: de människor ;>om har svårast att ta hand om ellbarn har också det största hindret atl anskaffa preventivmedel i förebyggandesyfte. Utskottet säger sig i princip dela den uppfattning somkommit till uttryck bl. a. i motionen 668 men anser att resultatet av detutredningsarbete som pågår på ifrågavarande områden måste avvaktas innan bl.a. de i vår motion framförda kraven kan tas upp till närmare prövning.Utskottet avstyrker motionen av den anledningen. Så sent som fick jag en uppgift irnin hand som jag tycker att det är angeläget att redovisa för kammaren. 1 delengelska underhuset har hälsovårdsministern meddelat attregeringen beslutat att alla former av preventivmedel skall bli tillgängligaunder på samma sätt som mediciner. Del ärunderhusmedlemmar som har slarkl pressat hälsovårdsministern att genomföra enreform på området i fråga, och kravet har framför allt gäUt atl alla former avpreventivmedel skall stäUas tiU förfogande utan några som helst kostnader. Nuhar den engelska regeringen beslutat att preventivmedel skall görastillgängliga för allmänheten på samma sätt som andra mediciner från den I april1974, alltså mot en receptavgifl som motsvarar ca 2 svenskakronor. Del beräknas att kostnaden för reformen kommer alt uppgå lill 13 mihonerpund .