prot · FW09157 · 1973-12-31 00:00:00 — Kan man vara förvånad över att man fårrepliker på sig, när man osakligt och ovederhäftigt gör påhopp på en rad avkammarens ledamöter? Jag trodde att det hörde till de politiska spelreglerna. Sedan får finna sig i att jag även iframtiden måste vara litet skeptisk mot vetenskapen, företrädd här i kammarenav , som vill hävda att bUbroavgaserna i kommer att förmörkasolen. () kort genmäle: Till i vill jag barasäga att socialdemokraterna vad gäller lekmannastyrelsen i länen effektivt harsett till att de har majoritet för den egna meningsrikfningen överallt. Vad enrepresentant för kan göra är naturligtvis att reservera sig motmajoriteten. För att inte skall misströsta viU jag gärnasäga till honom att infe heller jag tillhör dem som faller för vilkavetenskapare som helst. Att jag tog upp frågan på det sätt som jag gjordeberodde på att broanhängarna systematiskt har gått in för att framställa deopolitiska opinionsgrupperna såsom bestående av några hastigt hoprafsadetyckare när man inte framställt dem såsom yrkesdemonsfranter, vilket herrKomstedt gjorde. Fasta förbindelser över , m. m. HerrBÖRJESSON i (c): Bara några reflexioner med anledning avtrafikutskottets betänkande nr 25. Frågan om fasta förbindelser över Öresundhar diskuterats intensivt under ett tjugotal är. Fasta förbindelser över , m. m. hardiskuterats, nämligen dels KöpenhamnMalmö, dels . Fråganhar också gällt huruvida en bro, en tunnel eller båda delarna skuUe utföras. Denuvarande förbindelserna mellan och består av färjetrafik.Diskussionen om fasta förbindelser har motiverats bl. a. av en önskan omintegration mellan och . Utan att på något sätt viljaåterupprepa argumenten för och emot en bro mellan och skullejag vilja i korthet anföra följande. En broförbindelse mellan och belöper sigpå en kostnad av inklusive räntekostnader. Detta i 1971års prisnivå. Om man tar hänsyn till de prisstegringar som ägt rum sedan 1971och de kommande prishöjningarna, så är jag övertygad om att beloppet 1,2miljarder kommer att kraftigt överskridas. Vidare måste man fa hänsyn tillföljdinvesteringarna för anslutningsvägar, förbättringar av befintligt vägnät,utbyggnad av bostäder och arbetsplatser kring brofästet samt förlusten avbördig åkerjord. Dessa kostnadsuppgifter måste tas fram för att man skall få enheltäckande bild av den egentliga kostnaden för motorvägen. Sammantaget kommerdet att bli fråga om direkta och indirekta kostnader för den planerade bronKöpenhamn-Malmö som uppgår till ett par miljarder kronor. Jag kan inte rösta för denna jätteinvesteringmed mindre än att jag har fått fullmakt av mina väljare, och en sådan fullmaktanser jag mig inte ha. Denna ståndpunkt har jag kommit till vid de samtal somjag haft med många av dem som har givit mig uppdraget att föra deras talan iriksdagen. Det är inte partipiskan i , , som harbestämt mitt ställningstagande och någon sådan piska känner jag inte tUl utan det är fastmer de kontakter jag haft med mina väljare. Det måste te sig anmärkningsvärt aft när det blir fråga omanslag till nödvändiga förbättringsåtgärder för landefs vägnät möts man ofta avbeskedet att det har vi inga pengar till; medelstillgångenräcker icke fill berörda vägprojekt. kan medel avsättas - oaktat attdet kommer aft bli fråga om lånemedel fill den jättesatsning som det här ärfråga om. Detta är obegripligt för de allra flesta medborgare. Med det sagda ber jag att få yrka bifall tillreservationen 1 av m. fl. HerrLINDAHL (s); Det är nästan med beklagande som man genomett inlägg förorsakar ett avbrott i det utomordentligtintressanta skånska meningsskifte som vi haft nöjet aft ta del av här i kväll.Men det finns ju möjligheter att fortsätta igen sedan några riksdagsmän frånandra delar av landet här har haft ordet. På mänga sätt har den väldiga debatten om de fastaförbindelserna över kommit en smula överraskande. Vem kunde exempelvisför tro aft detta skulle bli en politisk stridsfråga, en fråga somskulle så starkt engagera många människor? Jag tillhör dem som länge ivrat för den här fråganslösning, och jag har beklagat att det har gått så långsamt. Därförblev jag glad när principöverenskommelsen mellan blev klari somras.För den som sedan ungdomsåren verkat inom och för ett breddatoch fördjupat nordiskt samarbete kom det här beskedet att betraktas som enmycket positiv sak. Jag såg i det ställningstagandet ett uttryck för denpraktiska nordism som så många, inte minst inom våra stora folkrörelser,eftersträvar. Här har vi nu under en dagslång debatt lyssnat på de gamlavälkända argumenten för och emot. Jag tycker att det varit en bra ochintressant debatt, även om det kanske är svårt att hitta några alldeles nya ochfräscha synpunkter. I pressen yppades för någon tid sedan farhågor -ellerförhoppningar - att trafikutskottet skulle avstyrka propositionen. Men sådanaspekulationer har som framgått av trafikutskottets betänkande och debatten häri dag varit alldeles ogrundade. Jag har för min del upplevt det som mycketpositivt att majoriteten för propositionen verkar bli så stor stor blev den ivarje fall i trafikutskottet, men vi får väl avvakta omröstningen här om enstund. Likaså tror jag att en stark majoritet i den svenska blir envärdefull viljeyttring inför den kommande behandlingen av ärendet i det danskafolketinget. Fasta Öresundsförbindelser bidrar till ett smidigarenordiskt samarbete, men många brev och uppvaktningar vittnar om att det finnsmånga organisationer och enskilda människor som protesterar mot den tilltänktautbyggnaden. För mig har den skånska arbetarrörelsens klart positivaställningstagande varit av stor betydelse. Det talas om mäktiga opinioner, ochdet finns förvisso många som engagerat sig i den här frågan. Men den skånskaarbetarrörelsen såväl den fackliga som den politiska har klart sagt ifrånvar den står i den här frågan. Det är folk, vars omdöme jag aldrig haft någonanledning att ifrågasätta. Jag tycker aft det är fint om och kommernärmare varandra, fy det är mycket som förenar folken på båda sidor om detsmala sundet. För hundratusentals människor kommer de fasta förbindelserna iframtiden det är mm förvissning - att befraktas som något mycket positivt.Man kan rada upp argument här. Jag skall nöja mig med aft peka på vad det kan betydaför arbetsmarknaden. Men också på kulturhvets område, för ungdomensidrotfsutbyte och även för fritid och nöjeshv tror jag att denna möjlighet tillnärmare kontakt kommer att visa sig vara positiv. Det kan inte vara fel om politiker genom förutseendebeslut skapar bättre och ökande kontaktmöjligheter för människorna, och det ärändå det som ligger i botten för det här ställningstagandet. Min tro efterdet att jag i trafikutskottet efter fattig förmåga försökt sätta mig in i denhär problematiken är att båttrafiken infe kan bära den ökning av trafikenöver sundet som alla prognoser pekar på. Det är många som har yttrat sig genom brev och i pressen,kända och okända personer. Jag läste vad den populäre skåningenLasse , känd från , sade i den här frågan. Han sade bl.a. att de mest vardagliga och mänskliga effekterna av en sydlig Öresundsbroberörs sällan i debatten. Han sade vidare: "Man får ofta intrycket attbåde förespråkare och motståndare glömmer bort att det faktiskt är människorsom skall färdas på bron och att detta kan leda till en mängd positivating." Jag tycker att det var bra sagt, för ibland har Fasta förbindelser över , m. m. Fasta förbindelser över Öresu7id, m. m. utantvivel de rent mänskliga effekterna kommit bort i det häftiga meningsutbytet. diskuterade vi här i kammarenintensivt de bullerproblem som människorna runt här iStockholm har drabbats av. Jag kom att tänka på detta när vi i trafikutskottethäromsistens gästade och det danska trafikutskottet. Man redovisadeinför oss vilka svåra bullerstörningar som uppstår mnt flygplats ochatt hundratusentals människor på lider av detta. Våra danska vänner frånolika partier sade: Därför måste Kastmp bort. Ju förr desto hellre tycktesmånga människor mena. Det är känt och dokumenterat i olika sammanhang attarbetarrörelsen är för ett konstruktivt samarbete över gränserna. Mot denbakgrunden är det inte överraskande att vi socialdemokrater säger ja till defasta förbindelserna över , dvs. yrkar bifall till trafikutskottetsbetänkande nr 25. I detta ärende företräder jag de medlemmar avfolkpartiet, som väckt motionen 2084 och därmed begär dels att HH-leden skallprioriteras före KM-leden, dels att den senare skall uppskjutas tills vi fåtten tidsenlig och grundlig teknikvärdering av dess effekter. Ätt bygga denna bro , på grundval av den sortensprognoser som gjorts och med 60-talets värderingar, anser vi varaatt gå baklänges in . Det är under 70-falet som denna bro skallbyggas och som den skall fungera, och vi har fått enhårdhänt påminnelse om hur snabbt förutsättningarna för våra framtidsplaner kanförändras. Visserligen har en del röster varnat förden kommande energikrisen, men den kom ändå som en överraskning för många. 1dag säger t. ex. en av ;s energiexperter, att det är ett ganska troligtantagande att kommer att låsas kvar på maximalt nivå vadbeträffar oljeförbrukning, och det kommer att bli besvärligt för trafiken attanpassa sig till detta. De energikällor som då står oss till buds är i vissaländer kol, i vårt land den vattenkraft vi har och möjligen något Nordsjögas.Ingen av dessa lämpar sig särskilt för biltrafik. Bron är som bekant dimensionerad för 120 000 dygnsfordon,vilket gör 6 000 . Prognosen för trafiken 1985 gjord före oljekrisen antar 25 000 fordon över bron, alltså en mycket liten del av denofantliga mängd som bron är tänkt och finansierad för. Somliga har talat mycket om att bron skulle vara så braför pendlare mellan de två storstäderna. Andra har som ett huvudargument motbron anfört just denna pendling, som skulle knyta städerna alltför tätt tillvarann. Men vad kommer det att kosta att pendla? Det har nämnts enavgift på enkel resa för bilisterna. Därtill kommer 3 milsbilkörning, och bensinen kommer vid det laget säkert inte att kosta mindre än 3kronor milen i nutida penningvärde. Lägger man därtill ett visst underhåll av bilen,så kommer en tur- och returresa att kosta pendlaren . Det är mycketbUligare att åka färia , och det är inte många som i det läget pendlartill sitt arbete över sundet. Varför skulle det bli så mycket fler, när resanblir dyrare? Bron är alltså inte ens på vanliga ekonomiska grundersärskilt lyckad. Vad den sedan får för effekter på ekonomi och miljö i vidaremening är givetvis en svår sak att överbUcka. Vi anser att det kan utredas bättre. Vi motionäreruppskattar att utskottet sagt sig vilja understryka att förberedelsetiden förKM-leden används till kompletterande miljöutredningar. Det visar god vilja -men det är ändå att kasta jästen efter degen. Skall man ha en teknikvärdering,skall det vara innan man bestämmer sig för ett ingrepp, inte medan man gör det. Jag skulle helst ha velat yrka bifall till motionen 2084,men för att inte trassla till voteringsordningen nöjer jag mig med att yrkabifall till reservationen 1, vars yrkande i stort sett sammanfaller med vårt.Om däremot reservationen 1 faller, kommer jag under punkterna 2 och 3 att röstapå utskottets utlåtande, som under alla omständigheter är avsevärt bättre änden ursprungliga propositionen. Fasta förbindelser över , m. m. I detta anförande instämde herrar i Rösfånga(fp) och (). i (s): Jag skaU börja med att göra en rättelse. Detvar min partikamrat och namne i som av beskylld för att vara utredare och att ha sagt vissa saker. Det är alltsåArne som skall diskutera med . Jag skall börja i den ände där han kom aft stanna. Detgäller de problem som otvivelaktigt finns och som kommer att formeras när detgäller möjligheterna för oss skåningar och andra, som så gärna kommer tillSkåne både norrifrån och söderifrån, att utnyttia det utomordentligt finalandskap vi lever i. Han nämnde mycket riktigt att vi har badbar strand per skåning om vi allesammans skulle bege oss till kusten på en gång. Han sågdå bron såsom något förfärligt besvärligt som skulle föra dit en oändlig mängdtyskar och danskar som skulle trängas med oss. Jag tror, , aft oberoende av om vi får en broeller infe har vi det här problemet över oss. Låt mig berätta om en litenupplevelse som jag hade i . Jag fördes med ut påhamburgbons sedvanliga söndagsnöje när badsäsongen var slut. Man packade familjoch matsäck i bUen och åkte ut till Luneburgheden. Det gick påungefär . Sedan fog det mellan 5 och att komma tillbaka ibilfrängseln . Det tar nu inte stort att åka frånHamburg till . Den tidsvinst som bron kommer att medföra kommer infe attpå något avgörande sätt bidra till, förhindra eller öka det tryck som kommerfrån det hållet. Här uppstår alltså ett problem, och det problemet har herrRegnéll nu yrvaket upptäckt i samband med diskussionerna om bron. Men sedan förstod vi att detta var ett problem som måste i Fasta förbindelser över Ö7'esund, m. m. framtidenoch som bäst om man tar upp diskussioner i första hand med dem som hggernärmast tiU för att utnyttia skånskt land, danskarna, i andra hand medmänniskorna i , framför allt i . Det gjorde att vi för tolvår sedan började ta kontakter utåt. Men vi böriade också vidta förberedelserhemma, både för att få i gång en diskussion men framför allt för att få i gången planering för att möta det tryck som vi visste skulle komma. Vi nämnde badbar strand. Det har funnits mycketmera, men det som gör att vi har så litet är att vi har haft en alldelesohejdad privat exploatering av mark och en fritidsbebyggelse som har stängt avstränderna. är plötsligt bron den stora miljöbusen och den som skallförhindra friluftslivet. Det är underligt med vilka mått man mäter! Ungefärsamtidigt som brodebatten började och Sturupsdebatten pågick gjordes ettattentat mot den enda verkhgt fina kvarvarande långa kuststräckan i , deknappa 2 milen mellan och Magiehem. Där presenterades en byggnadsplansom skulle täcka de två milen kust praktiskt taget helt och hållet med enfritidsbebyggelse som skulle avskärma möjUgheten för andra människor aft nåfram fill stranden. I vissa fall gick enligt byggnadsplanen bebyggelsen medtomtgräns intill 80 m från stranden. Jag hörde inte säga ett dugg vid dentidpunkten. Jag hörde ingen av de mUjöaktivister, som är så så snartkommunen eller staten uppträder i sådana sammanhang, protestera. De lyste medsin frånvaro. Vi kunde ha haft ett utomordentligt väl belägetfritidsområde precis mitt i , nämUgen Ringsjönäset på Bosjöklostersegendom. Det gick samhället ur händerna och håller nu på att exploateras. Detblir något tusental familjer som kommer aft ha rådighet över en av de bästbelägna och vackraste bitarna av , näset mellan de två . Jaghörde inte någon av mUjöaktivisterna säga ett ljud när Fastighets ABHufvudsfaden köpte detta område. säljer man fritidshus för 155 000 kronoreller mera per styck. Trovärdigheten i vaktslåendet om miljön bUr infe så enormtstor när man mäter med så olika mått. Vad gjorde socialdemokraterna? Ja, vi fog kontakter ochlyckades skapa det av tidigare omtalade , som ären plattform för överläggningar med danskarna kring sundet. På svensk sidaingår hela , bägge landstingen, och en rad kommuner i rådet föraft som en motvikt till och en jämbördig part med det tunga styrautvecklingen. Där finns ett samarbete etablerat. Med anledning av att det här sagts att ingenting gjorts pådetta område vill jag berätta, att det i ett miljöutskottpågår ett intimt samarbete inom ram när det gällermiljöfrågorna. Alla de tekniska och andra problem som uppstår i samband med defasta förbindelserna sysselsätter dels arbetsutskottet, dels en tekniskkommitté med representanter för kommunalförbunden, för länsstyrelserna i Skåneoch för motsvarande myndigheter på den andra sidan. En andraåtgärd som vi vidtog - jag måste betyga aft det tillhör det roligastejag har varit med om var att i samarbete mellan de två landstingen och Malmöstad skapa en stiftelse i vars enda uppgift var att tillförsäkra detallmänna markområden för det rörliga friluftslivet. och jag,som i många andra frågor har varit oense, har i detta sammanhang aldrig behövtkomma på politisk kollisionskurs. Vi har från denna grundidé kunnat samarbetaoch har skaffat oss rådighet över några verkliga nyckelområden för detframtida friluftslivet. Nog sagt om detta. Något annat som jag vill ta upp är enföreteelse som jag ibland upplever som skrämmande, därför att den försåtligtkan smyga sig in i en i övrigt konkret och riktig debatt. Den har olika namn.Den kallas ibland gröna vågen, men den kan också karakteriseras som ett försökatt få folk att acceptera tanken att vi skall återvända till det gamlasamhället. Det är möjligt att det gamla bondesamhället var ett bra samhäUe för dem som var markägare. Men de av oss som inte var det upplevde det inte så.Vi ser däremot att vi nu av utomordentliga ansträngningar äntligenhåller på att komina ur det gamla fattigsamhället. Får jag påpeka för dem både här och på andra ställen som har kommit upp i sådana inkomstlägen att de har råd att bli kräsna, attalla i vårt land ännu infe har kommit ut ur fattigsamhället. Det ärhudratusen-tals och åter hudratusentals människor som ännu lever kvar - framförallt i relation till andra - i det gamla faffigsamhället. Jag tror det ärnödvändigt när man diskuterar miljö kontra tillväxt att också erinra sig attännu är en bit av vägen kvar att gå. När jag lyssnar på en del människor får jag ibland enkänsla av aft ekonomisk tillväxt nästan är någonting fult. Jag skall framföraen liten undring också kring det med utgångspunkt i bron. Det har ju spelat såstor roll i debatten att bron skall åstadkomma en sådan fantastisk tillväxt,som skall ske precis vid brofästet. Alltså tycks både de som vill ha bron ochde som är emot bron vara överens om en sak, och det är att bron är ettincitament till tillväxt, en lockelse för företagsamhet att etablera sig. Såtecknar man då bilden av huru denna tillväxt nödvändigtvis skall klumpas ihopkring brofästet i och ta den goda jorden i anspråk. Är det nödvändigt? Påden nya, utomordentligt fina väg som är färdig en produkt av bl. a. far det att komma från brofästet i fill . Jo, att de fem kommunerna på genom tillkomsten av Stump som kommer att bli en mycket viktig frakthamn - och genom bron har fåtten chans aft bryta sig ur det utomordentligt besvärliga läge som de nu befinnersig i. Den som orkar titta på siffror kan ju konstatera att de fem kommunerna isydöstra har en situation, t. ex. när det gäller befolkningspyramiden,som är praktiskt taget likadan som den man stöter på i Norriands inland meden våldsam förgubbning, med låga inkomster för människorna och med mycket htentillväxt. Med en vettig kommunikationsplanering är det alltså infe nödvändigtatt vi skall få all denna väntade tillväxt hopklumpad kring brofästet iMalmöomrädet. Det värsta tycker jag ändå är att man säger att vi kringbrofästet kommer att få ett stinkande industrisamhälle, en sammanbyggdindustri-enhet av samma typ som den man kan uppleva i . Fasta förbindelser över , m. m. Fasta förbindelser över , m. m. man förgrund för det påståendet? Jag tror inte alls aft vi får vare sig någonprocessindustri på det petrokemiska området eller någon metallurgisk expansioni den här frakten. Och hela tanken är ointressant, eftersom de andra förutsättningarnaför en tillväxt av den typ av industri som kännetecknar inte existerar.Kom också ihåg att är byggt ! Den tungaindustrin i lyckades aldrig flygbombardemangen förstöra, utan det är dengamla industrin som tagits i bruk igen med alla de effekter som naturligtvisfinns där. Det är fel att måla bilden av ett framtida i det här området. Vad är det då vi har möjlighet att tävla om när det gällerInternationell industrietablering med det höga kostnadsläge'vi har med Europashögsta löner, med den kanske mest avancerade och dyrbara sociala politiken? Detär en mycket avancerad verkstadsindustri, som kräver ett stort mått avkapitalinsatser, en avancerad teknologi och en välutbildad arbetskraft på allanivåer. Det är ju det vi har att erbjuda, det är det vi har satsat på underhela efterkrigstiden. Det är här jag ser den andra visionen. skall ni lyssna,ni som alltid talar så mycket om 100 000 jobb. Ni avvisar i debatterna tankenpå att det är samhället som skall ge jobb, ni anser aft det är industrin somskall göra det. Jag vill påminna om mina debatter med minavänner i finansutskottet. Om ni menar allvar med detta, så är det fråga om attta vara på varje sak som kan ge grund för företagsamhet, tillväxt ochetablering. Det är den vägen vi måste gå, eller också förnekar ni er självaeller ert uppsåt. Jag tror alltså att vi skall ta till vara de väldigasamhällssatsningar vi har gjort och som här har skapat möjligheter, dels genomden naturliga förutsättningen för etablering i detta område, dels genom vårtsamhälles specifika förutsättningar - den hårda satsningen på utbildning ochden svenska företagsamhetens framsynthet och välutvecklade tekniska kunnande.Det är på detta vi skall basera både tillskapande av jobb i industri ochtillskapande av de framtida resurserna så att vi kan utveckla det sociala ochmänskligare samhället. Det är här inte fråga om att ta indusfri från andraställen i . Det gäller att i konkurrens med andra länder få de mestavancerade industriföretagen aft söka sig dit där de har de bästaförutsättningarna. Här, kära vänner i , finns de 100 000 jobben,eller en del av dem. Jag önskar, herr talman, att vi får ett positivt beslut,dels på dessa grunder, dels också det skall jag gärna säga ur lokalpolitisksynpunkt. Det går inte för oss att klara en vettig samhällsplanering i omfrågan om de fasta förbindelserna skall skjutas ännu längre framåt i tiden.Allt talar alltså för att vi nu skall besluta om de fasta förbindelserna, ochjag yrkar bifall till utskottets hemställan. HerrREGNÉLL (m) kort genmäle: Först en ursäkt till iMalmö för att jag råkade förväxla förnamnen; jag skall inte göra så mer. Nutycker jag kanske inte att det är så förfärligt farligt om man blir utpekad somen kammarledamot som vi alla här värderar, men jag skall som sagt vara Förebråelsen var välmotiverad. hade däremot mgen som helst grund för sinformulering att jag yrvaket hade upptäckt vackra ord! bekymren med trycketpå skånsk fritidsmUjö. Jag har bott i , och det har medfört aft jagtidigt har iakttagit trycket. Som andra skåningar har jag måst notera hur detena efter det andra av våra högt värderade jag vill i vissa fall säga rent avälskade fritidsområden har bhvit förstörda och förödda. Jag vill bland demgärna nämna . utgick ifrån något som han alls intevisste någonting om i vilken mån jag har uppmärksammat den utveckling som manhaft i fråga om skånsk fritidsmUjö. Jag skall säga att jag har varit mycket positiv tiU vadsom skett beträffande planeringen. Och om lyssnat till vad jaghela tiden hade som genomgående motiv i mitt anförande skulle han ha märkt attdet var just detta: vi har bhvit av med så mycket och vi har ett så starkttryck över oss, att vi måste vara försiktiga med vad vi har kvar. Det är väl enallmän erfarenhet att man förstör trevnaden för alla om påfrestningarna blirför stora på ett fritidsområde. Vi är själva många i och vi blir allt flera. Därkommer gäster och turister norrifrån och där kommer gäster och turistervästerifrån. Om det blir alltför många kan förhållandena bli så svåra att inteens en framsynt planerare kan klara av det. Och säger man att bron kommer attföra över väsentligt fler människor från kontinenten och , sä är det vältydligt aft riskerna blir större . Det är vad jag sagt, . Jag beklagar på nyttatt förnamnet blev fel, men i övrigt var det nog som hade felnär han kritiserade mig. Fasta förbindelser över , m. m. i (vpk); Jag ber att bara få göra en kort notis för protokollet. I mitt inledninganförande anförde jag vissasifferuppgifter om den totala prognostiserade motortrafiken över . Frågauppstod i debatten huruvida av misstag uppgifterna hade återgefts felaktigt ochblivit för stora. Jag har gjort en kontrollräkning på basis avtabellerna i propositionen 146, s. 36 och 39.