prot · FW0979 · 1973-12-31 00:00:00 — Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr Polstam begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparal.Denna omröstning gav följande resultat: Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemstäUt, § 10Föredrogs försvarsutskottels betänkande nr 14 med anledning av Kungl, Majtsproposition 1973:75 angående vissa organisations- och anslagsfrågor m. m.rörande försvaret jämte molion. Utskottets hemställan biföUs. Lades tiU handlingarna. Utskottets hemstäUan bifölls. § 11 Föredrogs försvarsutskottets betänkande nr 15angående uppskov med behandlingen av vissa ärenden. Utskottets hemställan biföUs. Föredrogs jordbruksutskottetsbetänkande nr 20 i anledning av propositionen 1973:31 med förslag tiU ändring ilagen (1944:219) om djurskydd jämte motioner. I propositionen 1973:31 hade Kungl.Majt, under åberopande av utdrag av statsrådsprotokoUel över jordbruksärendenför , föreslagit all anta i propositionen framlagtförslag tiU lag om ändring i lagen (1944:219) om djurskydd. Beträffandepropositionens hu-vudsakliga innehåU anfördes följande: "För att stärkadjurskyddet föreslås i propositionen dels all Kungl. Maj:l eller myndighet somKungl. Maj:l bestämmer bemyndigas meddela bestämmelser omförprövningsskyldighet och andra från djurskyddssynpunkt påkalladeföreskrifter i fråga om stall eller annat förvaringsram för djur, dels atldjurskyddslagens regler om kastrering och kupering skärps. Med stöd avbemyndigandet kan föreskrivas att djurstall inle får uppföras eller väsentligtändras utan att den planerade byggnadeneller åtgärden godkänts från djurskyddssynpunkt. Förbud föreslås mot kastreringav nötkreatur, äldre än , och hund i andra fall än då medicinskaskäl föreligger. Nuvarande rätt för lekman att kastrera djur som inle uppnåttfyra månaders ålder tas bort. I stället slås fast all kastrering får utförasendast av veterinär. får emellertid förordna om undanlag. 1 de faUkupering av svans är tUlåten måste ingreppet enligt förslaget göras avveterinär, om djuret är äldre än . är denna ." I dellasammanhang hade behandlats dels devid början väckta motionerna Nr 79 1973 :5 1 av herrar Henmark (fp) och () variföreslagits all Torsdnsen den hos Kungl. skuUe anhålla att Kungl. Maj:l anmodade 3 mai1973 lanlbruksstyrelsen alt lämna den information lUl allmänheten som--------- 1973:199 av fruAnér (fp) och (), 1973 .-203 avherr (), 1973:214 avherrar i (m) och Komstedt (m), 1973:790 avherr Nisser m. fl. (m), 1973:1414 avherr (), 1973:1440 avherr i m. fl. (m), dels de i anledning av propositionen 1973:31 väcktamotionerna 1973:1611 avherrar Henmark (fp) och MöUer (fp) vari hemställts all beslutade atli lagen (1944:219) om djurskydd infördes bestämmelser om förbud motstämbandsoperationer på hund av andra skäl än medicinska, 1973:1614 avherr i Skegrie m. fl. (c), 1973:1615 avherr () vari hemstäUts att skuUe besluta all för sin delanta i motionen angiven utformning av förslaget tUl lag om ändring i lagen omdjurskydd, innebärande all, oavsett djurets ålder, dels all kastrering och delskupering av svans alltid skuUfe utföras av veterinär, 1973:1616 avherr i (m). Utskottet hemstäUde att skuUe 1. anta 2 § i dettUl propositionen 1973:31 fogade förslaget liU lag om ändring i lagen omdjurskydd, 1973:1616 utan åtgärd, 3. med bifall tUlKungl. Maj:ts förslag och med avslag på motionen 1973:1615 anta 9 och 10 §§ ilagförslaget, 4. anta ipropositionen 1973:31 framlagt lagförslag i de delar som inle berörts iutskottets hemstäUan i det föregående med den ändringen atl ianledning av motionen 1973:1611 för sin del skuhe anta av utskottet föreslagenlydelse av dels ingressen tiU lagen, dels en med 10 a § betecknad ny paragraf i lagen, dels 21 § i lagen, innebärande bl. a. all stänibandsoperationpå hund skuhe få företas endast när del var påkallat av medicinska skäl och altsådan operation skulle utföras av veterinär, 5. anse motionen1973:51 besvarad med vad utskottet anfört, a, 1973:199, b, 1973:203, c, 1973:214, d, 1973:790, e, 1973:1414samt '67 Nr 79 f. 1973:1440 den "f''" åtgärd. -------------------- TUlbelänkandet hade fogats ell särskilt yttrande beträffande frågan Ujuiskydd förprövning av djurstaUar m. m. avherr (). Del här skall inte heller ta . Den proposition vi nu skall behandla är en braproposition. Över huvud taget har del blivit bra fart på jordbruksdepartementetnär det gäller atl lägga fram djurskyddsvänliga förslag. Detta gläder en mängddjurvänner i denna kammare och del djurvänliga svenska folkel. Men det kunde ha varit lilel bättre ändå. 1 del styckethar jag motionerat om att aU kastrering av djur skall göras av veterinär ochatt samma regel skall gäUa vid kupering av svansen på hundar. Motivet är delalldeles självklara att både och djurskyddsvänliga skäl påfordrar attoperativa ingrepp av de här slagen måste utföras av sakkunnig personal. Jagtycker det är högst motbjudande att lagen tillåter vilken klåpare som helst althugga svansen av en hundvalp della tillåter alltså lagförslaget. Jag yrkar,herr talman, bifall liU motionen 1615. i (m): Den obligatoriska förprövning av planeradedjurstallar som 2 § i djurskyddslagen kompletteras med hälsar vi givetvis medstor tiUfredsställelse. Enligt departementschefen kommer hälften av djurstaUarnaalt byggas om enligt dessa nya normer. Men, vad tänker man göra med de djurstallar som inle byggsom nu? Del är fortfarande dunkelt vilka bestämmelser som kommer atl gälla fördessa. Departementschefen säger, vilket utskottet refererar, attdel är angelägel "all i huvudsak samtliga djurstallar underkastasförprövning från djurskyddssynpunkt". Hur kan det ske om man bara byggerom hälften av stallarna? Jo, säger utskottet, lagförslaget ger vid handen attKungl. eller den myndighet som Kungl. Maj:l förordnar äger meddela jämväl"andra från djurskyddssynpunkt påkaUade föreskrifter". Men-då frågarman sig: Vilka andra föreskrifter är det? Det finns i-edan föreskrifter fråndjurskyddssynpunkt för dessa djurstallar. Skall inle samma normer gälla för destallar som inle byggs om eller renoveras? Om bestämmelserna skaU få en rimliggenomslagskraft vill del all även dessa stallar blir föremål för enobligatorisk granskning. Jag skaU inte yrka något i delta sammanhang, herr lalman.Jag anser nämligen alt propositionen, trots den svaghet som jag har påtalat, ärett väsentligt steg framåt när det gäller djurens bästa. Det ligger nära tUl hands att i detta sammanhang ocksåsäga några ord om utbildningen av tillsynsmannen. Jag har under flera årmotionerat i den frågan men med mycket tvivelaktig framgång. Utskottetredogör som vanligt för vad som sker på fältet och anför också atl del nya tillägget i 2 § djurskyddslagen om obligatorisk 168 förhandsgranskning i och för siginnebär en skärpning av tillsynen. kan man jusäga alt den gör. Men då gäller frågan återigen de stallbyggnader som inte ärföremål för den obligatoriska förhandsgranskningen ulan för vUka andra fråndjurskyddssynpunkl påkallade föreskrifter skall gälla. Eftersom det i dessafall inte blir fråga om någon obligatorisk granskning, kommer del att ställasstora krav på tillsynsmannen och deras kunskap och inte minst på deras ambitionatl följa upp den nya lagen. Det är, som ofta har sagts beträffandedjurskyddslagen, inte nog atl ha en lag man måste också ha en effektivkontroll av lagens' efterlevnad. Del låter väldigt imponerande när man i betänkandet läseratt "utbildning av tUlsynsmän pågår kontinueriigl över hela landet undermedverkan av djurskyddsexperter från , veterinärmedicinskaanstalten, lanlbruksstyrelsen och universiteten m. fl.". Del låter som omdel vore en myckel gedigen utbildning som nästan låg på universitetsnivå. Harinle utskottet gjort sig underkunnigl om vad del är för utbildning som bedrivs?Det är inte en utbildning i vanlig mening utan del är tUlfälligainformationsdagar som ordnas under knapphetens stjärna med blygsamma anslag frånlänsstyrelserna. Man har även de problemen all kommunerna inle alltid skickarsina tillsynsman lill dessa informationsdagar. Utbildningsfrågan blir allt väsentligare somgår. Vi får dessa stora kommuner, vi får nya bestämmelser om djurstallarna sommåste följas upp. Del kräver mer av tillsynsmannen. Del är inle rimligt att viinte ger dem en mera gedigen utbildning för deras grannlaga uppgift. Under detta anförande överlog herrtalmannen ledningen av kammarens förhandlingar. Jag har begärl ordet för att kommenteraJordbruksulskollels belänkande nr 20 i vad det avser min molion nr 203 omregistrering av katter. TUl en början vill jag slå fast atl min molion dateratsoch väckts , dvs. under den allmänna motionstiden. Jag hadesjälvfallet då ingen som helst aning om atl lantbruksstyrelsen samtidigtförberedde utsändandet av ett cirkulär till alla landets veterinärer med vissaföreskrifter om örontatuering och registrering av hundar och kaller. har emellertid meddelats i skrivelse , och de utgörett värdefullt komplement till de föreskrifter som styrelsen utfärdade om skyldighet för s. k. förbrukare av försöksdjur etlullryck som jag beklagar atl jag måste använda all föra vissa journaler. Jagkan därför åtminstone delvis instämma i utskottets konstaterande att syftet medmotionen är tillgodosett. Syftet är nämligen så lill vida tillgodosett som endjurägare, som utnyttjar möjligheten lill identifiering av djuret, numera intebehöver befara atl djuret utsätts för viviseklion eller andra plågsammaexperiment, om del kommer i händerna på en laglydig och korrekt handhavare avexperimentell verksamhet. Jag säger avsiktligt inle bara laglydig utan ocksåkorrekt. 12 protokoU 1973. Nr 79 ty jag har själv varit i tillfälle all mer än en gång konstatera all Torsdaeenden journalerna ofta är bristfälliga och alltför schablonmässiga och som 3 mai 1973 sådana inte lämpliga som underlagför tillsynsmyndighetens konlroll- -_--------------- verksamhet. Del är emellertid en särskUd fråga, som lämpligen bör tas ' upp i annat sammanhang. Äv någon anledning, herr talman, har mitt molionsförslagom atl öronmärkningen skulle avgiflbeläggas av vissa tidningar uppfattats somett förslag om allmän katlskatl och har som sådant i hög grad uppmärksammats.En inle ringa del av landels cirka 650 000 kattägare har faktiskt hört av sig.Alla har inte varit negativa, men det vore fel atl beskriva flertalets reaktionsom entusiastisk. Fördenskull är jag angelägen Om alt betona atl jag ingalundahar förordat någon allmän katlskatl ulan bara som någol helt naturligt uttalatatt den som märker sitt djur också får vara beredd att betala för det skydd somvinnes. Såvitt jag har kunnat finna är det också lantbraksslyrelsensuppfattning. 1 och för sig saknas det kanske skäl att just nu drivadenna fråga längre. Jag vill ändå understryka alt myckel talar för attdjurägarna saknar kännedom om de möjligheter som fr. o. m. faktisktstår dem till buds. Jag kan nämna alt hälsovårdsnämnden i , där jag kännertill förhållandena och där del fångas många katter i de särskilda fällor, somnämnden placerar ul av hänsyn till alla dem som klagar över de olägenheter somkatter kan innebära, lill dags dato inte funnit ett enda djur som varit märkt.Möjligen blir del därför nödvändigt all landets hälsovårdsnämnder genomannonsering, broschyrer eller på något annat ändamålsenligt sätt åläggs attfästa allmänhetens uppmärksamhet på de regler som gäller och de möjligheter somfinns. För dagen synes del likväl lämpligt atl avvakta. i Skegrie (c): Jag kan instämma med i en sak ialla fall; jag tycker också atl del är en bra proposition somjordbruksministern avlämnat. Del vill jag gärna ge honom ett erkännande för,eftersom del visar en realistisk behandling och handläggning av de frågor somhär tagits upp. Del vittnar inte minst om etl gott praktiskt omdöme i dennafråga som varit kontroversiell här i vid många tillfällen tack vareherrar i och . Jag vill först ta upp den fråga som nämnde,nämligen förprövningen av stallbyggnader. Jag tycker liksom atl det är bra all man gördetta. Genom att denna förprövning av stallar finns hoppas jag alt man kanförhindra förluster som jordbrukare annars kan komma att göra om de bygger ettstall varefter det kommer ändringsföreskrifler som gör att stallet är omoderntoch icke användbart enligt de nya bestämmelserna. Vi hade ett sådantfall då det gällde de s. k. proteklabågarna för modersuggor. Jordbrukaren hadehär byggt nya stallar och inrett dem med sådana, och så kom en bestämmelse omall man inte fick ha dem. innebar betydande förluster för dem som redanbyggt sådana. Jordbrukare som låtit granska sina ritningar lill nyastallar eller till 170 ombyggnad av gamla borde däreftervara fredade för de ändringar som Del bör också gälla sådana stallar som byggts om under desenare åren efter måtluppgifter och ritningar av exempelvis lantbruksnämnderna,lanlbrukshögskolan och jord brukets tekniska institut. Om man har byggt eflersådana myndiglieters föreskrifter och måtluppgifter, bör man som sagl däreftervara fredad för ändringar. Jag vUl fästa jordbruksministerns uppmärksamhet på attsådana bestämmelser inte får utfärdas som får retroaktiv verkan då det gällerbyggnader. När jordbruksministern lill sommaren kommer alt få förslag medmåtluppgifter för staUarna från lanlbruksstyrelsen, hoppas jag att han kommeralt visa samma realism som han visat i detta fall. Om man ger sådanamåttbeslämmelser retroaktiv verkan, kan delta medföra betydande förluster förde jordbrukare som byggt om sina stallar. De har då gjort del igod tro därför atl de byggt efter anvisningar från sådana myndigheler som manbör kunna lila tUl jag nämnde här lantbruksnämnderna, lanlbrukshögskolan ochjordbrukstekniska institutet. Ett i betong och med nedgjulna järnslativ nybyggtstall går inte all ändra i första laget. Det är inle så lätt all göra det ochfå stallet lika starkt igen. talade om ombyggnad av etl gammaltstall, och det är naturligtvis lättare att här byta inredning. Men jag hoppasalt jordbruksmmistern när han skaU faststäUa lUlämpningsbeslämmelser tarkontakt med folk som begriper dessa saker och inte absolut litar på de herrarsom från sina skrivbord utfärdar bestämmelserna. Jag tror därför alt är Utet för tidigt ute.Han har nog menat de bestämmelser som kommer från lantbruksstyrelsen till sommaren.Med de krav som uppställer skulle alla stallar underställas dessabestämmelser. Även staUar vid jordbruk som skall läggas ned skulle enligt herrWerners propå behöva ändras om och moderniseras innan de lägges ned. Del gälleråtskilliga jordbruk. har 8 000-10 000 lagts ned. Jaghoppas alt vi inle skall behöva göra sådana ingrepp som avser. Till skulle jag viha säga någol om de förslagsom jordbruksministern lagt fram. All renkalvar och smågrisar under sex veckorskall få kaslreras av lekmän är klokt och realistiskt. Utskottet harunderstrukit atl del är betydelsefullt att man, när lUlämpningsbeslämmelser engång skall utfärdas om detta, inte utfärdar dem så all detta praktiskaförfarande försvinner, vilket departementschefens förslag innebär. Enligt förslag skall all kastrering utförasav veterinär. Hur skulle det gå att genomföra rent praktiskt om veterinärerskulle kastrera alla renkalvar? Jag tror detta blev väldigt besvärligt attomsätta i praktiken. Har vi egentligen råd att utbilda veterinärer, kosta pådem en femårrg utbildning vid och sedan sysselsätta dennahögkvalificerade arbetskraft med all resa omkring och kastrera renkalvar ochsmågrisar. Jag tror knappast all veterinärerna, med den utbildning de har bakomsig, skulle vara tilltalade av sådana uppgifter. sköterdjurappfödarna eller deras anställda della precis lika bra som en veterinär.Del är en myckel enkel operation, och del behövs ingalundaveterinärvetenskaplig utbildning att utföra den. Utskottet har också enats påden punkten och förordar departementschefens förslag. Jag berall få yrka bifall till jordbraksutskottets belänkande. Nr 79 i (m): Torsdaeen den lalman! i Skegrie måste väl ändå hålla med om att 3 mai 1973 ' '"' särskUt lyckat atl hadjurstallar enligt skilda normer. ------------------ kommer då att bli två kategorier. Jag tycker det är rimligt atl djurägaren fj-gdad för framtiden, som i Skegrie sade, om en renoveringnyligen enhgt då gäUande bestämmelser har gjorts. självklart,men del kan väl inte gälla . atl denormer, som kommer all gälla vid nybyggnation, undan för undanskall slå igenom över hela fältet. Vad sedannedläggning av jordbruk beträffar kan ju en sådan även drabbagårdar där man har renoverat stallarna, men framsynthet därvidlagkan väl förekomma i båda faUen. Jagbeklagar alt i Skegrie inle fann anledning att ta upp Jag tycker den är väldigt aktuell jusl isamband med delta nya lagförslag. () kort genmäle: i Skegrie tyckte jag hade fel,och det ar ju ingen nyhet för kammaren alt han har den uppfattningen. glömde nämna hundvalparna som vem som helstskall få lov alt hugga svansen av om de inte är över . Dettycker jag är mycket upprörande och motbjudande. Även om valpen är har den naturligtvis fullt utbildade känselnerver. brukartala som en sann djurvän, och del har vi ingen anledning atl betvivla all hanär. Men när det kommer tUl kritan, eller rättare sagt lill plånboken, inte hansegen ulan djurhåUarnas, så resonerar han som så, all litet kan vi väl få plågadjuret om det är ekonomiskt och praktiskt atl göra det. Del står i herrHanssons motion atl ekonomiska och produktionstekniska synpunkter skaU vägatungt. Det tycker inle jag. Man kan inte tillmötesgå djurhåUarnas önskemål tillpriset av djurplågeri. Det är ett för högt och helt otillbörligt pris. i Skegrie (c) kort genmäle: Vad först beträffar utbildningen är det inteså märkvärdigt som i inbillar sig. Jag iror alt mångapersoner med vanligt sunt förnuft lär sig vad som hör lilldjurvård och vad som inte hör dit. Del behövs inga veterinär- elleruniversitetsstudier härför. Jag kan bara nämna en sådan sak som atl t. ex. enlantmästare skulle vara en utomordentligt förnämlig person all ha hand om dennadjurtillsyn. Han har endast ell par års utbildning. Del är inle fråga om djurplågeri här. Djurägarna, av allakategorier, är ju understäUda djurskyddslagen och får alltså inle hålla djur så att djurplågeri sker. Jag tror inle atl ett djur plågas mer i ett gammalt stall än i ett nytt, om nu inbillar sig det. Det är när man packar samman djur i för trånga utrymmen som vad man kallar djurplågeri kan uppstå. Det kan man göra både i nya och i gamla stallar. Man behöver fördenskull inle bygga om stallet. 1 de nya måtlbestämmelser som kommer föreskrivs förmodligen att på så och så stor 172 golvyta får hållas endast så och såmånga djur. Om den golvytan sedan är nybyggdeUer gammal spelar förfärligt liten roll för de djur som går på den. Jag uppskattar herrar och demonstreradedjurvänlighet, men herrarna saknar en mycket väsentlig sak, nämligen detpraktiska kunnandet på detta område. Herrarna lever i teorins värld, och därfår ni fortsätta atl leva så länge ni har möjlighet atl demonstrera erdjurvänlighet frän kammarens talarstol. i (m) kort genmäle: Jag tycker alt det sista som iSkegrie sade var väldigt onödigt. Skulle man tvunget vara fackman i de frågorsom man yttrar sig i här i kammaren, skulle åtskilliga av oss få tiga - ävenherr i Skegrie rätt ofta. När man intresserar sig för en sådan härfråga, är del väl alldeles givet all man inte teoritiserar själv utan larkontakt med folk som känner dessa saker. Vad utbildningen beträffar vill jagframhålla all jag så sent som har haft kontakt med två veterinärer somsysslat med denna utbildning. De har precis samma mening som jag, nämligen allutbildningen är en eftersatt angelägenhet, så man kan nog ha väldigt skildameningar om hur pass stora kunskaper en tillsynsman på detta fäll behöver ha. HerrSJÖHOLM (fp) kort genmäle: i Skegrie påslår nu att vi intehar något praktiskt kunnande. Jag måste erkänna atl jag faktiskt inte har någonpraktisk erfarenhet av alt hugga svansen av en hund. Men jag kan ändåföreställa mig alt del måste vara förfärligt smärtsamt för den lillahundvalpen. Vi diskuterar mycket här i kammaren, , ulanatt ha direkt praktisk erfarenhet av det. Skulle bara de ta till orda som harpraktisk erfarenhet, skulle del bli ganska korta debatter, vilket på sätt ochvis vore en fördel. Men vi har lov alt yttra oss i de frågor som vi tror alt vikan ha en uppfattning om. Jag har den bestämda uppfattningen all del måste varadjurplågeri att hugga svansen av en hund, om del görs av en person som saknarvarje insikt i detta ämne. Vem som helsl kan få göra det ulan de minstakunskaper om vad som fordras. Nog vore det väl rimligt att tillkalla enveterinär för atl göra sådana ingrepp. Det gäller även kastrering, och del ärdel enda yrkande jag har ställt. Jag ser det hela från djurskyddssynpunkl, menherr är Ivekluven och ser det även från ekonomisk synpunkt med tanke pådjurhållarna. Han övervärderar den synpunkten, som jag ser det. i Skegrie (c) kort genmäle: Om man klipper svansen av en liten hundvalp,som är eller , kan man nog göra det med en vanligsax. Man behöver inte la lill någol huggverklyg, som talar om. Jagskulle tro all den lilla hundvalpen inte känner del minsta av det. Jag skall upplysa herrarna om ett par andra saker. De småliven i grisstallarna blir utsatta för ett par andra ingrepp i sin integritetockså. Nr 79 efler del atl en litengriskulting är född klipper man tänderna av Torsdneenden honom för atl han inle skall sargasin moder vid måltiderna. 3 mai 1973 kanhända en legitimerad landläkaregöra det? -------------------- geen sådan där hten herre eher dam i grisvärlden en spruta med järn för Djurskydd gj förhindra vissa sjukdomar. Detskulle ju vara en lämplig uppgift för distriktssköterskanenligt herrar och argumentering, eller hur? Man får ju här ändå skilja litet grand mellan praktik ochteori. Det är inle alls fråga om ekonomi ulan om vad som är praktiskt. Detskulle ju kunna hända enligt herrarnas teorier alt en jordbrukare behövdetillkalla veterinär för atl kastrera en enda liten griskulting. Då lät han denkanske leva som galt, eller också slog han ihjäl den därför all del var billigare. Man kastrerar grisarna av del skälet alt om man inte utan föder upp dem okaslrerade så blir husmödrarna allt annal än glada ålköttet när det kommer i stekpannan. Del sprider nämligen en väldigt obehagliglukt. Därför är kaslreringen en åtgärd som vidtas för atl få bättre kvalitet påköttet än vad del annars skulle bli. Men om herrarna finge genomfört atl allkastrering skall ulföras av veterinärer, så kunde ni driva del dithän att manlåter bli alt kastrera djuren och i stället tillhandahåller ett kött som ingenblir glad åt. Det är med viss tvekan jag går in i den härdebatten. Jag skall inle della i den skånska diskussionen om djurskydd av olikaslag, utan mitt inlägg gäller förprövningsskyldighelen. Jag vill hålla med utskottets ärade ordförande i vad hansagl i dessa frågor; del är bara med anledning av det särskUda yttrandet somjag vill påpeka alt propositionen här går ifrån riktlinjer som vi harföljt här i . Vi har ju strävat efler all försöka få allabyggnadsbestämmelser under en hatt, dvs. att de skall presenteras i ennormsamling som planverket ger ul. Reglerna skall utformas med stöd av demyndigheter som kan de här sakerna, men den byggande allmänheten, till vilkenäven byggare av djurstaUar hör, skall kunna vända sig lill en instans för altfå reda på hur man skall bygga. Jordbruksministern följde normerna när det gälldelivsmedelslagen men har gjort ett avsteg här. Jag vill bara säga att jag anseratt det är inte riktigt att göra på del sättet, och den revidering avbygglagsliftningen som pågår kommer säkerligen inte all följa de regler somuppställts på det här aktuella området. i Skegrie (c): Det är väl det särskilda yttrande som herrStrömberg har fogat till betänkandet som ville dra upp. Jag tror atl det skulle vara en överloppsgärning all kräva alt de här byggnadsreglerna skall las in i Svensk byggnorm, som utges av planverket och som är en myckel gedigen volym. Det kan inte vara någon mening i alt ha de här enkla bestämmelserna med där.