prot · FW0995 · 1973-12-31 00:00:00 — Det har redan anförts en hel delsynpunkter om det nya verkets lokaliseringsort, och i allt väsentligt kan jagför min del ansluta mig tUl vad justitieutskottets ordförande om lokalisering tUl . Frågan om lokalisering har varit segsliten det har nämnts här förut och det är sant. Det började med att domstolsverksutredningeni sina direktiv bl. a. fick uppdraget att undersöka om ett nytt domstolsverkskulle kunna förläggas utanför . I sitt betänkande uttaladeutredningen att den ansåg att verket kunde placeras utanför Stockholmsområdetmen att det från effektivitetssynpunkt borde förläggas till någon ort iMellansverige. Under remissbehandlingen förordades dock från flera hållatt verket skulle förläggas tUl . Men som alternativt förslagframfördes eUer annan ort i . Ser man t. ex. påhovrätternas remissvar så finner man, trots vad har anfört,att med undantag för , som ju föreslår i första hand, föreslärhovrätterna i första hand och i andra hand ellerannan lämphg ort i . I propositionen föreslås , och jag vill här taupp en fråga som har berörts av några tidigare talare. Man talar om att det pånågot Lokaliseringen av en central förvaltningsmyndighet fördomstolsväsendet, in. 11 protokoll 1973. Lokaliseringen av en central förvaltningsmyndighet fördomstolsväsendet, m. m. sättskulle vara oUka behandling av den här propositionen och den proposition som vinyss behandlade om utlokalisering av flera verk frän . Jag ser det såatt när vi behandlade utlokaliseringsärendet, rörde det sig om ett förslag frånKungl. Maj;t, en proposition, och den propositionen har efteryttrande av inrikesutskottet i stort sett - jag törs väl säga helt och håUet bifallit. När det gäller lokalisering av föreligger det också enproposition från Kungl. Maj:t, och det är det förslaget som justitieutskottethar haft att handlägga. Det har alltså varit samma bakgrund för dessa bådaärenden; det är naturligtvis självklart i och för sig. Jag tycker att manglömmer bort detta när man talar om att inrikesutskottets yttrande tilljustitieutskottet i detta ärende skulle vara av annorlunda betydelse än dessyttrande i det förstnämnda lokaliseringsärendet. Som skäl för att man skuUe förlägga verket tiU Jönköpinghar i propositionen anförts - det har sagts också av departementschefen - attarbetsekonomiska skäl, kostnadssynpunkter etc. talar för detta. Själv brukarjag sammanfatta dessa saker i ordet "lämplighetsskäl". Under utskottsbehandlingen har inrikesutskottet för sindel i yttrande tUl justitieutskottet föreslagit SundsvaU som lokahseringsort.Man grundar sitt förslag på rena regionalpolitiska faktorer. Jag harförståelse för att just inrikesutskottet stannat för detta förslag och sett detfrån regionalpolitisk synpunkt, bl. a. därför att man har att beakta detuttalande som inrikesutskottet gjorde och som antog 1971. Jag kandock inte underlåta att påpeka att inrikesutskottet i sitt yttrande säger bl.a. följande: "Tyngdpunkten för verksamheten ligger emellertid i de södraoch meUersta delarna av landet, där flertalet av de organ som myndigheten skallbetiäna är förlagda. får därför sägas ha ett visst försteg frånkommunikations- och kontaktsynpunkt." Med beaktande av att det just ärinrikesutskottet som säger detta anser jag det vara ett ganska så starktargument för att från lämlighetssynpunkt är den bästalokaliseringsorten. Man har också talat om det nya verkets kontaktbehov ochsagt att det kanske har överdrivits. Jag vill dä erinra om att den institutionsom väl just nu har den bästa kännedomen om verkets kommande kontaktbehov,nämligen domstolsväsendets organisationsnämnd i sitt yttrande sagt attom inte förläggs till bör det enligt förläggas till eller annan lämplig ort i mellersta eller södradelen av riket. Detta säger med hänsyn till det stora behov av direktakontakter som anser föreligga. avstyrker med bestämdhet att verketlokaliseras till . Det är naturligtvis sådana synpunkter som vi, majoriteteni justitieutskottet, också har beaktat synpunkter som framförts av menäven yttranden från andra remissorgan. Av de andra motioner som väckts i ärendet har bara envunnit större beaktande, och det är motionen om lokaliseringtUl . Den har som bekant föranlett en reservation till justitieutskottetsbetänkande. För min del anser jag att en lokalisering till Sandvikenär svår att motivera. Från lämplighetssynpunkt ligger , som jagtidigare sagt,bättre tiU. Och jag förmodar om jag har läst mrikesutskottets yttrande rätt att inrUcesutskottet har samma uppfattning. Skall man gå in på renaregionalpohtiska synpunkter måste man säga att naturligtvis liggerbättre tUl med sin belägenhet i ett av de fyra nordligaste länen. Jag tyckermig ha funnit att om man väljer kan man säga att man gör enkompromiss - man hamnar mitt emeUan de två ståndpunkter som bör varagrundläggande för ställningstagandet i det här ärendet. Jag har aUtså, som jag försökt redovisa här, funnit bör beakta effektivitetssynpunkterna och lämplighetssynpunkterna när manskaU bestämma var det här verket skall hgga. Jag tycker också att vi underremissförfarandet fått sä pass mänga yttranden som talar för förläggande - närdet nu inte blir tUl - tUl eller annan ort i Mellansverige.Många förordar direkt , och även jag för min del har stannat fördetta. Jag vill också erinra om att tillhör de ortersom delegationen för utlokahsering av statliga företag har funnit lämphga sommottagare av utlokaliserade företag. Det är alltså en av de orter tUl vilka vinyss har beslutat utlokalisera viss verksamhet. Därför tycker jag inte att mankan ställa ät sidan och säga att det inte är lämpligt attutlokalisera statlig verksamhet eUer att förlägga ett nytt ämbetsverk dit. Liksom de övriga ledamöter som utgörjustitieutskottets majoritet har jag frän - som jag sagt - lämplighetssynpunktfunnit starka skäl tala för att följa vad som föreslås i proposirionen,nämligen en lokahsering av tUl , och därför yrkar jagbifall till utskottets hemstäUan, Lokaliseringen av en central förvaltningsmyndighet fördomstolsväsendet, m. m. I detta anförande instämde herrar , iJönköping, i och (samtliga s). () kort genmäle: Bara några ord tiU . För det första befinner sig domstolsväsendet nu i en tidav organisationsförändringar och ändring av arbetsrutiner. Dä tycker jag intedet är så märkligt att , alltså domstolsväsendets organisationsnämnd,betonar besöksverksamheten sä starkt. Men vad jag har velat påpeka är, att närförändringarna har slutat att vara förändringar och verksamheten har kommit ini mera normala former, så har också den starka besöksverksamheten som nutalar om något minskat. Det andra som jag vUl säga är att gjordegällande att inrikesutskottet bara har framhäUit regionalpolitiska faktorer. Omman läser i slutet av inrikesutskottets yttrande framgår det ganska tydligt attutskottet har vägt samman regionalpolitiska faktorer och intresset av en sårationell verksamhet som möjligt för verket, och det är i den sammanvägningensom inrikesutskottet har kommit fram tUl som lokahseringsort. () kort genmäle; anförde tvä argument mot enförläggning tiU . Han sade att tyngdpunkten för den nya verksamheten Lokaliseringen av en central förvaltningsmyndighet fördomstolsväsendet, m. m. kommer attligga i södra och meUersta delen av landet. Ja, där ligger i regel tyngdpunktenför aU verskamhet av detta slag. Skulle man ta det som ett motiv förlokaliseringarna, så skulle vi bli helt utan lokaliseringar i de nordligastedelarna av landet. Sedan sade att avstyrker. Ja, jag kantrösta med att det nog inte finns någon myndighet - möjligen mednågot enstaka undantag - av dem som har varit aktuella för lokalisering, sominte har avstyrkt utflyttning. Men jag vågar säga att alla har avstyrktflyttning tUl och det vore ju sensationeUt om någon skuUe accepteraen flyttning dit upp. Det är naturligtvis en skev föreställning man har omNorrland. Låt mig slutligen också säga helt kort att iLjusdal försöker måla situationen för så väldigt dyster, men då vUljag rekommendera honom att läsa dagens nummer av . Där står det bl.a. att SKF Stål i söker 85 man, och måste ha 25 man per veckaåret ut för att klara den enorma utveckling man där har. Vidare har tidningenfrågat byrådirektör pä länsarbetsnämnden i , och hansäger så här: "I dagens läge kan man inte heller klara rekryteringen tUlSKF Stål och inte heller behov." Tidningen skriver vidare: "Behovet har varit ståendesedan januari. skaU representanter för länsarbetsnämndentillsammans med representanter för SKF och göra besök i ochVästerbotten för att på arbetsförmedhngarna informera om det rådandeförhäUandet. betonade att det största problemet är attrörligheten hos arbetskraften är mycket liten." När man har en sådan gyllene situation skall man inteanföra lokahseringspolitiska skäl för den aktueUa lokaliseringen. HerrWESTBERG i (fp) kort genmäle: Vad här sade är ju glädjandenyheter. Men man får komma ihåg att detta händer efter det att 600arbetstillfällen har försvunnit i SandvUcen, och är det fråga om 150nyanställda. Förbättringen har aUtså ingalunda de dimensioner som göra gällande. Jag hänvisar till vad jag sagt om utvecklingenunder , som finns bestyrkt rned siffror. När undervärderar såsom lämpliglokaliseringsort och säger att tiUhör de orter tUl vilkaman rekommenderar lokalisering av verk vUl jag påminna honom om attGävle-Sandviken tUlhör de primära centra som genom deklarationer harbefunnits lämpliga att ta emot verk av det här slaget. Vi har också i detområdet en betydhgt svagare utveckling än man har t. ex. i , ochskälen för en lokalisering tUl är därför utomordentligt starka enligtmin mening. För skulle en lokalisering tUl Sandvikeninnebära goda förbindelser med en lång rad domstolar och det stora antalinstitutioner i , som verket bör ha samarbete med. Jag hänvisar tillvad jag sagt i det avseendet. HerrLARFORS (s) kort genmäle: tog upp frågan om denbesöksfrekvens som kan bli aktuell för det nya och sade att dennaturligtvis kommer att bli särskilt hög i början, när verket byggs upp. Det ärklart att den blir högre då, men den kommer säkert att bli hög även därefter.Det framgår också av DON:s remissyttrande, som finns refererat pä s. 4 iutskottsbetänkandet. Jag tror att känner tUl att hovrätterna nugör vissa inspektioner vid underrätterna. En del av det inspektionsarbetetkommer att övergå på inte i vad det gäller den dömande men välden administrativa verksamheten. skaU också svara för en del andrauppgifter, t. ex. utbildning. kommer också att utöverdomstolarna även syssla med åklagarna och andra myndigheter. Därför tror jagatt det kommer att ha stor betydelse att verket har en lokaliseringsom innebär korta resor tUl underrätterna och andra lokala myndigheter. Här viUjag skjuta in att flygresor tUl och frän , som i debatten oftaomnämnes, är av begränsad betydelse. Av större vikt är de resor som skall görasut till underrätterna och som inte får ta för mycket tid i anspråk. i sade i sin replik att jag skuUe haundervärderat . Nej, jag har inte undervärderat på nägotsätt. Jag har bara sagt att - om man vid en jämförelse mellan de treorterna , SundsvaU och i det ena fallet läggereffektivitetsskäl och i det andra fallet regionalpolitiska skäl till grund förbedömningen - hamnar SandvUcen någonstans mitt emellan. Det är ingenundervärdering av . Det är bara ett konstaterande av hur det förhållersig just i det här faUet. Jag är väl medvetan om att är ett primärtcentrum. Jag har själv deltagit i beslutet att tUlGävle-Sandviken lokalisera totalt 920 tjänster. Lokaliseringen av en central förvaltningsmyndighet fördomstolsväsendet, m. m. HerrWINBERG (m) kort genmäle: nämnde att det nya verket skallta över den inspektionsverksamhet som hovrätterna nu bedriver. Jag vUl dåpåpeka att jag i min värdering av omfattningen av denna har vägt inbåde det och den inspektionsverksamhet som bedrivs från justitiedepartementet.Det bör kunna ge ledning när det gäUer att beräkna hur omfattandebesöksverksamheten från det nya verkets sida kan tänkas bli. Ävenom man lägger till en hel del tror jag att det som står i propositionen om detstora besöksbehov som föreligger är överdrivet. Sedan vUl jag säga att när jag nämnde behovet av resor tUlStockholm var det ett argument mot justitieutskottets betänkande där man hadenämnt att det nya verket skall ha kontakter med andra centralmyndigheter, justsådana centralmyndigheter som hgger i . Då tycker jag attflygförbindelserna meUan den nya lokaliseringsorten och är ganskaväsentliga. 12 protokoll 1973. Lokahseringen av en central förvaltningsmyndighet fördomstolsväsendet, m. m. HerrWESTBERG i (fp) kort genmäle: TUl vUl jag säga att om manväljer som lokaliseringsort tillgodoser man både effektivitetssynpunkternaoch de regionalpolitiska synpunkterna. () kort genmäle: Vad beträffar som lokaliseringsortoch i åsikt att man tar hänsyn till både effektivitets-och lokaliseringssynpunkterna om placeras där vill jag barahänvisa tUl de uttalanden som inrikesutskottet har gjort på den här punkten ochsom tidigare nämnts här. Jag tycker nog att jag där kan få stöd för min egenuppfattning i det här fallet. Jag har begärt ordet därför att jag haransett det angeläget att få redovisa hur vi från sidahar kommit fram tUl att är den lämphga lokaliseringsorten. Jag harvelat göra det därför att det inte skall behöva råda något tvivel om att vårabevekelsegmnder ingalunda enbart har varit effektivitetssynpunkterna utan attvi verkligen också har bemödat oss om att ta hänsyn till de regionalpolitiskasynpunkterna. Jag vill erinra om att när vi 1970 tUlsatte utredningen om ettdomstolsverk kastade redan utlokaliseringen från sin slagskuggaframför sig. Även om vi primärt skuUe ha velat ha i ,sade vi redan i direktiven att utredningen skulle undersöka om domstolsverketkunde förläggas utanför Storstockholmsomrädet. Sä kom remissutfallet som har redovisats här i kammarenoch som ju visade att flertalet av remissinstanserna förordade , trotsatt man aUtså skulle försöka tänka pä någon ort utanför . Men det varju några remissinstanser som föreslog någon ort i ellerJönköping. Det kunde ha varit frestande för oss i att iden situationen, mot bakgrand av remissutfaUet, föreslå . Vi gjorde nuinte detta utan föreslog , och bakgrunden till det var deundersökningar -vi gjorde om vilken ort som bortsett från skuUe kunnavara den bästa, sett frän effektivitetssynpunkt men ändå med beaktande avregionalpolitiska synpunkter. Jag vill så knyta an till den här debatten.Inrikesutskottets ordförande nämnde något om att det kanske inte bevhövdes sästora kontaktytor för , och jag utgår från att han dä kansketänkte på förhällandet till allmänheten. Det må vara hänt. Men här har jubrutits en del synpunkter på frågan om hur mycket reseverksamhet som domstolsverketkan komma att behöva, och härvidlag vill jag säga till att detinte bara gäUer initialskedet. Vi har den bestämda uppfattningen att, som detsägs i propositionen, ofta återkommande personliga besök hos domstolarna kommeratt bli nödvändiga inte bara i initialskedet utan också i fortsättningen. Närvi tog hänsyn tUl detta här kommer ju kostnadsaspekten med resor och sådantin i bilden -visade det sig att vi då i sista hand kom fram till att ochJönköping var de orter som från dessa utgångspunkter var lämpligast. jag tUlåtamig att uttrycka mig nägot vanvördigt, kan jag säga att det visade sig attJönköping låg en noslängd före . Detta ärde synpunkter som har varit vägledande för oss. Det är klart att det måste tillmätas betydelse vadhovrätten för i och hovrätten för Nedre i Sundsvallhar sagt. har berört detta, och jag medger gärna att jag också haruppfattningen att de har lagt arbetstekniska synpunkter på lokaliseringen. Vikommer då tUl frågan om hur man skall kunna förena de ur regionalpolitisksynvinkel behjärtansvärda önskemålen med de betydelsefullaeffektivitetssynpunkterna. Av den debatt som förts har vi fått klart för ossatt om man skall lägga enbart arbetsekonomiska synpunkter ocheffektivitetssynpunkter på , skuUe man ha hamnat i första hand iStockholm eller i andra hand i . Vi har också hört deregionalpolitiska skälen utvecklas mycket vältaligt, men även förespråkarnaför dessa har kunnat konstatera att det finns flera orter som är acceptabla,även om den ena orten har kunnat väga htet tyngre än den andra ,SundsvaU och SandvUcen. För att komma fram till någonting som så långt det gårtillgodoser dessa i viss mån motstridiga intressen, har vi frånjustitiedepartementets sida ansett att allting talar för en placering iJönköping. Det är därför min förhoppning att kammaren vid den kommanderöstningen skall följa justitieutskottets majoritet. Lokaliseringen av en central förvaltningsmyndighet för domstolsväsendet,m. Under detta anförande övertog fru andre vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar. HerrJÖNSSON i (s): Det är väl inte så vanligt att ensydvästskåning deltar i lokaliseringsdebatter, men trots det har jag ändå ifräga om placering tagit mig friheten att begära ordet, ävenom tiden är långt framskriden. Det är inte sä att , den ort där jag hör hemma, harblivit brandskattat vid utlokalisering av statlig verksamhet. Det är i ställetStockholm som har fått sitta emellan och som har gått miste omarbetstillfällen. Anledningen tUl att inte drabbats är helt enkelt att viinte har några statliga verk i den mening som innefattas av beslutom omlokalisering. Jag viU gärna säga att .vi klarat oss ganska bra, trots attvi inte har några statliga verk av den typ det här har varit fråga om.Visserligen har vi haft en rätt kraftigbefolkningsminskning i kommun, men vi har ändå inte dristat oss att ropaefter statliga verk och myndigheter. Jag har också uppfattningen att detta inteär det allena saliggörande. Jag tror att det har ganska liten betydelse förutvecklingen av en bygd. Vad som behövs är en livskraftig industri och handel,som möjliggör skapandet av varaktig sysselsättning. Det är detta som givit mig anledning att begära ordet ifrågan om lokalisering. Jag är rädd för att vi stirrar ossblinda på den här utflyttningen och omlokaliserar verk och myndigheter föromlokaliserandets egen skull. Vi kan komma att tappa bort effektiviteten; dethar nämnts här . Resultatet kan bli en ineffektivitet som vi färdet besvärligt med. I vissa fall finns det också risk Lokaliseringen av en central förvaltningsmyndighet fördomstolsväsendet, m. m. för attdet uppstår en byråkrati som inte kan vara tiU gagn för lösandet av deuppgifter som vederbörande institution eUer verk har att handlägga. Detta betyder inte att jag inte helt och fuUt stöder detbeslut som har fattat om omlokahsering av viss statligverksamhet, utan jag tänker närmast pä det beslut vi strax gär att fattabeträffande lokahseringen av . Jag tycker inte att man i dettafall kan bortse från de uppgifter som verket har att lösa. Skälen för enrationell verksamhet måste här väga tyngre än de regionalpohtiska hänsynen. uppgifter har redan redovisats i debatten.Jag skall inte upprepa dem utan hänvisar i den delen till de tidigare inläggen.Jag vill bara tUlfoga att det måste vara riktigt det har för övrigt ocksåtidigare understrukits - med täta personhga kontakter mellan ochdomstolarna genom en besöksverksamhet, så att verket effektivt kan lösa sinuppgifter. Eftersom Jönköpmg är beläget i den del av landet därantalet myndigheter inom domstolsväsendet är störst, har jag för min delfastnat för att bör förläggas till . Nägot som styrktmig i denna uppfattning är det stora antal remissorgan som, om inte Stockholmkunde komma i fråga, i andra hand förordat en placering i Jönköping.Justitieministerns anförande här har ytterligare styrkt mig i dennauppfattning. Jag nämnde tidigare att vi i inte har mist någotverk. Inte heller har något verk eller någon myndighet lokaliserats tiUMalmöområdet, och så borde väl inte heller ha varit fallet. Men vi berörsnaturligtvis ändå av detta genom att vi får vara med och betala kostnaderna.Därför kunde kostnadsfrågorna vara ett starkt skäl för mitt ställningstagandetiU placeringen av , och jag skaU inte sticka under stol med attde i ett tidigare skede var det. Men den aptit som visats pä statligaverk och myndigheter får mig nästan att dra slutsatsen att man överlåterlokaliseringen av industri och näringsliv till de sydvästra delarna av vårtland och tUl storstäderna, och dä fär vi naturligtvis råd att vara med om attbetala kostnaderna för utlokaliseringen av verk och myndigheter. Men en sådanutveckling tycker jag ändå skulle vara felaktig; som jag tidigare sade, harindustrin och handeln ett avgörande inflytande när det gäller en bygdsutveckling. Jag önskar för min del att de norra delarna, och förövrigt hela vårt land, får en industriell utveckling som innebär bättre balansmellan de olika landsdelama i dessa avseenden. Kan vi skapa denna balans fårlokaliseringen av statliga verk och myndigheter mindre betydelse frånregionalpolitisk synpunkt, och det skuUe enligt min mening vara den rättautvecklingen för alla delar av landet. Med det anförda, fru talman, instämmer jag i det yrkandesom har framställts av justitieutskottets ordförande . i (m): I debattens sista stadium är det kanske intemycket att tUlägga, allra minst efter det klara och koncisa anförande som herrjustitieministern här höll . Jag kan i stort settinstämma i det anförandet och i de slutsatser som herr justitieministern där drog.Jag skulle bara vUja göra några mycket korta kompletteringar. Frågan om lokalisering har tydligen variten svår nöt att knäcka för vederbörande utskott, eftersom frågan har skjutitsframåt och legat på bord utan ett avgörande. Och ändå bordeväl själva avgörandet inte ha varit så svårt, i den mån man endast hade haftatt ta stäUning tiU rena fakta i målet. De sakkunniga remissinstanserna harvarit i stort sett samstämmiga och inte tvekat i sin bedömning avlokaliseringsort. För dem har framstått som den naturligalokaliseringsorten, då nu av kända skäl inte har kunnat komma ifråga. Därför tycker jag det är en smula förvånande med det ställningstagandesom inrikesutskottet har gjort. Man kan naturligtvis alltid åberopa att en viss ort är istort behov av sysselsättningstUlfällen och att därför just den orten måste fånågon form av lokalisering, i stort sett sak samma vilken typ av lokahseringdet blir, bara sysselsättningstUlfällena skapas. Men man måste rimligtvis ocksåta andra hänsyn än de rent sysselsättningsmässiga. Detta gäUer vid allalokaliseringar, och det gäller självfallet också vid en lokalisering som den vinu har att ta ställning tiU. Gör man det, ligger utan tvekan bäst tUlvid bedömningen av skälen för och emot. Här har talats mycket om kommunikationer och lättheten attnå olika delar av landet. Jag skall inte alls ge mig in på någon presentationav kommunikationer, men lät mig bara nämna en sak i sammanhanget.Flygkommunikationerna, som väl undan för undan kommer att spela en ökad roll iframtiden, är när det gäller stadda i mycket snabb expansion. Det ärfaktiskt på det sättet, fru talman, att nu häller pä att bli en avlandets absolut största flygplatser - som t. o. m. har direktförbindelse medutlandet; någonting som i det här sammanhanget naturiigtvis spelar mindre rollmen som ändå förtjänar att nämnas som ett exempel på expansionen just av flygkommunikationerna. De här kommunikationsaspekterna måste tas med i bUden. Jagvill också nämna en annan sak. I de två stora utlokaliseringsomgångar som vihar behandlat här i den ena och den andra i dag- har det i ett par fall faktiskt varit pä det sättet, att de anställda i ettantal verk har begärt och mycket kraftigt agerat för att få bli lokaliseradejust till i stäUet för till de orter som föreslagits av Kungl. Maj:t.Att man har gjort denna bedömning inte minst med tanke påkommunikationsaspekterna framgår klart vid läsningen av de inlägg som hargjorts från de berörda personalorganisationerna. Den här debatten gäller ju inte någonutflyttning, eftersom det rör sig om ett verk som skall nyupprättas. Därförborde man kunna betrakta denna lokalisering mera lidelsefritt än vad som ärfallet i andra sammanhang och även lägga rätt stor vikt vid vad de sakkunnigaremissinstanserna har sagt.