prot · FW0987 · 1973-12-31 00:00:00 — Studium av solenergin bör inledas mer reguljärt, bl, a, genomutbyte rned , De vetenskapsmän som där kunnat konstr-uera enavsallningsanläggning, med en årskapacitet på 2 400 kbrn, och ellflerfamiljshus, där solenergin svarar för luftkylningen, bör ha myckel attbjuda svenska leknologer vid en organiserad kontakt. Mycken tid har försuttits genom en liten maktgruppsherravälde över den sektor som är en basfaktor för folkens liv och framtid.Denna framtid skall inte avgöras i direklörsrum eller på Bilderbei-gkonferenser,Den skall diskuleras öppet inför alla dem som hiltUls måst betala följderna avsmå etablerade gruppers misshushållning och maktspel, I ingen annan frågaligger argumentet för en socialistisk planhushållning så starkt förankrat somjust här. HerrSVANBERG (s): I det belänkande sorn vi nu diskuterar harulskotlel sammanfört sina yttranden över Ivå propositioner och tio motioner,väckta under den allmänna motionstiden, saml en motion, väckt i anslutning lillpropositionen 1 12, Man kan således säga att den debatt vi för gällerhela vår samlade energipolitik. Det moderna industrisamhället förbrukar som bekant mycketstora och framför alll ökande mängder energi. talar experterna om enhotande oljekris. Den tidpunkt sägs myckel snabbt närma sig, då alla våra nukända tillgångar av olja och eventuellt också nyupptäckta sädana skulle varauttömda ja, en del talar t. o. m. om några få årtionden. Priserna på oljastiger våldsamt. Industriländernas vatlenkrafts-resur-ser har imycket stor utsträckning redan exploaterats, och tUlgångarna på kol minskarockså i stor omfattning. Det är i det lägel som kärnkraftens utbyggnad på mångahåll har angivits som den enda tänkbara lösningen av våra energiproblem, 1 vårtland har den årliga ökningen av energikonsumtionen under senare åruppgått till ca 4,5 proceni. Med den takten kommer vår energikonsumtion allvara fördubblad och fyrdubblad frarn , Enligt Centraladriftledningens prognoser måste största delen av vårt ökande energibehovtillgodoses genom utbyggnad av kärnkraften, CDL presenterar därför etl mycketambitiöst ulbyggnadsprogram. Jag skall återkomma det, men låt mig förstsäga några ord om etl antal motioner som berörs i utskottets betänkande och iell flertal reservationer. Motionen 814 är en gammal bekant från . Denbehandlar inte bara ener-gifrågan utan föreslår en parlamentarisk utredning somskall upprätta en hushållningsplan för naturresurserna. Eftersom både utskottetoch kammaren behandlade en molion av i stort sett samma lydelse förra åretfinns det ingen anledning för mig all gå närmare in pä den motionen. Låt migbara liksom få konstatera att praktiskt tagel alla de frågor som berörsi motionen utreds inom någon av de tillsatta utredningama, varför en sådanrnarnmulutredning som föresläs endast skulle innebära en dubblering och genomsin gigantiska arbetsuppgift säkerligen ta en enorm lid och fördröja i ställetför atl skynda på frågornas lösning, I motionen 817 av m, fl, föreslås dels atlSverige mera aktivt skall verka för atl få tillgång lill gas och oha från olikaproducenter, dels att ett särskilt fristående energiinstitut skall inrättas,Kungl. Maj:t föreslår i propositionen 1 12 åtgärder för att få tillgång tillmer olja och gas, och motionens önskemål i det avseendet är alltså i alllväsentligt tillgodosett. Vad gäller frågan om inrättande av ett friståendeenergiinstitut vill jag påpeka alt energiprognosulredningen, som arbetar, iallt väsentligt har de uppgifter som ell sådant institut skulle få. I enproposition om inrättandet av etl industriverk, som ulskollet behandlar i annatsammanhang, föreslås alt en särskild avdelning där skall överta dearbetsuppgifter som ligger hos energiprognosulredningen sedan denna slutförtsill uppdrag, och del finner utskottet till fyllest. I motionen 1468 begärs tilläggsdirektiv lUIenergiprognosulredningen för att få belyst tänkbara konsekvenser för ettsamhälle med oförändrat stor energikonsumtion. Utskottet har erfarit attuti-edningen sysslar med detta och avstyrker därför motionen. 1 motionen 835 av och begärs atlener-giprognosutredningen får i uppdrag atl med förtur behandla frågor omenergibeskattningen och andra åtgärder för atl åstadkomma ett rationellare ochmiljövänligare utnyttjande av energiresurserna. Utskottet har erfarit att enlägesrapport från utredningen kommer atl lämnas, och i den analyserasolika åtgärder som kan erfordras på olika områden för att efter olika modellerminska energikonsumtionen. Utskottet finner alltså att även dessa önskemål ärtillgodosedda. Alt bryta ut just frågan om energibeskattningen tillförlursbehandling finner vi helt orimligt. I motionen 836 av m. fl. krävs förbud molkollektivdebilering av kostnaderna för el-, gas- och vallenförbrukningen. Utskottetfinner atl viss besparingseffekt måhända kunde åstadkommas genom delta menavstyrker motionen med hänvisning lill alt mindre Anslag till energiförsörjning, m. rn. Anslag till energiförsörjning, m. m. önskvärdakonsekvenser skulle uppkomma samlidigl. Det gäller då kanske inle så mycketelförbrukning som vattenförbrukning och liknande. I motionen 830 av herrStjernström m. fl. begärs ell utvecklingsprogram för elproduktionen iIndalsälven med upprustning av befintliga kraftverk osv. Eftersom Vattenfallsysslar med en utredning just om älvarna i södra avstyrker utskottetmotionen. I motionen 3 50 av och begärs all Kungl. Maj:tskall undersöka de ekonomiska förutsättningarna för elproduktion ivindkraftverk. Utskottet, som understryker att det finns anledning att prövaolika möjligheter till elproduktion, avstyrker dock motionen med hänvisningtill att vattenfallsverket i sitt yttrande anger att verket redan planerar alllåta utreda frågan. I motionen 1471 av m. fl. begärs ettöverförande av hela energisektorn i offentlig ägo för att möjliggöra bättrekontroll över denna sektor och en långsiktigare planering. Utskottet finner i sin motivering atl det samhäUeligainflytandet över energisektorn redan är betydande och alt detta inflytande ochintegrationen mellan de olika kraftförelagen, inte minst genom den ökandeinriktningen pä värmekrafl, kommer all öka framöver. Likaså ökar delsamhälleliga inflytandet genom den antagna lagen om hushållning medmark och vatten. Utskottet avstyrker därför motionen. I motionen 1464 av herrar i ochGustafsson i tas upp frågor rörande taxesystemet för högspänd elkraft.Motionärerna begär att en utredning tillsätts med uppgift att framlägga förslagom en för hela landet enhetlig taxekonstruklion för högspänd elkraft. Ulskollet avstyrker motionen i likhet med fyra av de femremissinstanserna, eftersom motionärernas önskemål inom utan någonriksdagens åtgärd torde på ett naturligt sätt bli tUlgodosett. 1 proposition nr 112 föreslår Kungl. Maj:l atl riksdagenmåtte för det första bemyndiga regeringen att godkänna avtal mellan statensvattenfallsverk och vissa företag om bildande av ett aktiebolag för utredningssamarbeterörande import av naturgas från , och för det andra bemyndigaKungl. Maj:t atl godkänna avtal mellan vattenfallsverket och vissa företag ombildande av ett aktiebolag för prospektering efler olja och naturgas utomlandsenligt de riktlinjer chefen för industridepartementet anger. I motionen 1947 av m. fl. yrkas avslag påbåda förslagen. Motionärerna vill i stället atl dessa problem skall lösas inomramen för ett helstatligl bolag. Utskottet avstyrker motionen och tillstyrkerpropositionens förslag, dock med den ändringen atl del föreslagna aktiebolagetför utrednings-samarbete rörande import av nalurgas från får ettaktiekapital på . Motionen 1467 av föreslår atl hosKungl. Maj:l skall hemställa om förslag till lagstiftning som förbjuder vidareutbyggnad av atomkraflverk därest riskerna på sätt som närmare utvecklas imotionen icke bedöms acceptabla från säkerhels- och miljösynpunkt. Iutskottels behandling har särskilt denna del av belänkandet föregåtts av mycketinträngande diskussion, och största delen av en hearing med ett tiotal experterhar ägnats just ål frågor rörande kärnkraflsutbyggnaden. har diskussionen om farorna rnedatomkraften tagit fart. Sär-skilt i har en mycket hetsig debatt förts pådet området. Delta är helt naturiigt, eftersom mer intensivt än någon annanstal gått in för att ulnyrtja denna energiform. 1 har väl diskussionenvarit tämligen lam, om man bortser från . Det tål dock attframhållas atl vårt land i förhållande till sin sloriek har ett av de mestambitiösa ulbyggnadsprogrammen för kärnkraftverk i , i den mån CDL:sprognoser och program kan kallas för ett utbyggnadsprogram. Utskottet villdärför genom sitt ställningstagande inspir-era till en saklig och inträngandedebatt om alomkraflens problem i värt land. 1 den allmänna diskussionen framförs ibland från flerahåll tvärsäkra påståenden, såväl om enorma risker som om fullständigofariighel. Vetenskapsmännen är dock inte lika tvärsäkra, utan tvärtom kansägas all osäkerhelen och tveksamheten nu på många håll är störr-e än . Tveksamheten gäller då främst hur man skall kunna la hand omdel starkt radioaktiva avfallet från kärnreaklorerna och förvara delta så altinle omgivningen förgiftas. Vissa av de ämnen det gäller avger sin strålningunder relativt kort lid, men det finns andra ämnen som troligen måste förvarasbevakade och skyddade pä bestämda platser, kanske under årtusenden. Att blundaför della och ulan hänsyn till alla problem bygga ut kärnkraften i snabb taktoch enbart förlita sig till, som det ibland sägs, att tekniken säkerligen löserproblemen innan någon större koncentration av dessa ämnen uppstått, är heltoansvarigt. Vi måste stå på fastare grund när vi fattar våra beslut och ejbygga bara på fromma förhoppningar om teknikens utveckling. Jag vill gärna framhålla, att enligt en del av de expertervi haft förmånen att rådfråga är problemen och riskerna i vårt land - med denutbyggnad som skett och sker den närmaste liden - tämligen små om inteobefintliga. Det är speciellt vid de s. k. upparbetningsstationerna förkärnbränsle som problemen blir stora, och de finns inte i , i vart fallinte . Men i den mån antalet kärnkraftverk ökar, ökar naturiigtvis ocksåproblemen och farorna, och därför måste just dessa faror med bränsleavfalletägnas ökande uppmärksamhet. Maj:t har också tillsatt en särskildulredningskommitlé med uppdrag atl noga studera dessa frågor och inkomma medförslag till åtgärder. Jag vill gärna framhålla delta, eftersom man i debattende försökt framställa förhållandena så, all regeringen ärointresserad av riskerna och all utskottet därför sett sig nödsakal att reageramot regeringen. Så är aUlså inte fallet. Vad utskottet särskilt velat framhållaär att en fastlåsning , i detta osäkra läge, vid en plan för långsiktigutbyggnad av energiproduktionen genom kärnkraft i vårt land är helt orealistiskoch oansvarig. Den principskiss som redovisats på grund av CDL:s prognoser ochsom sträcker sig över mer än två årtionden vill utskottet inle ta slällninglill , något som inte heller begärs i propositionen. Man redovisar där endastplaneringsskissen. Vad utskottet föreslår är alt man får la ställning efter hand till Anslag till energiförsörjning, m. m. Nr 87 eventuella nya kärnkraftutbyggnader, men alt innan några Tisdaeenden ytterligare utbyggnader beslutas -utöver vad som begärs i propositionen 15 nni1973 ~ måste få sig föi-elagt ellallsidigare beslutsunderlag. Del vill säga att ----------------- utskottet begär att forskningen på detta område noga skall följas, särskilt Anslag tiUenergi- gj ggUg. j-isigna led bränsleavfallet. Där har bl. a. den tUlsattajorsorjmng, m. m. ulredningskommitlén en stor uppgift. Vi begär också attplanerna för ener-giförsörjningen skall göras flexibla så att snabb anpassningkan ske till nya forskningsrön, men också för alt all tänkbar uppmärksamhetskall ägnas åt att utnyttja andra, mindre farliga former för energiproduktionendär så är möjligt, och att alla besparingsmöjligheter noga skall prövas ochredovisas. Ett sådant allsidigt beslutsunderlag måste ha för sittställningstagande. Ekonomiska och energitekniska bedömningar är självfalletnödvändiga och betydelsefulla för vårt ställningslagande här i , måste vara helt självklart att de skall kombineras med bedömningar avrisker och skadeverkningar, byggda på noggrann uppföhning av forskningen ihela världen på detta område. För oss i måste människornas säkerhetoch deras krav på en acceptabel miljö vara viktigare än rent teknokratiskautredningar och planer. Det är därför också av vikt att en saklig ochvälinformerad debatt förs om dessa frågor i vårt land. Utskottets majoritet ärklart medveten om att vårt näringsliv och särskilt vår industri är i stortbehov av bältr-e energiförsörjning för sin utbyggnad, en utbyggnad som måstetill för alt skapa ekonomisk tillväxt i hela samhället och ge nya arbelslillfällen.Riksdagen måste fatta sina avgöranden mol bakgrund av de synpunkter jag härtidigare anfört men också mol bakgrund av de många behov pä olika områden isamhället vi konstaterar och vilkas tillgodoseende kräver ökatekonomiskt utrymme. Utskottet kan därför icke tillstyrka motionen 1468 i desshelhet, även om många av synpunkterna sammanfaller med utskottets bedömningar.Ett totalt stopp för all fortsatt utbyggnad och allt ianspräkstagande av redanpågående utbyggnader av kärnkraftverk, som yrkas i reservation 8, finnerutskottet onödigt drastiskt och icke sakligt motiverat. Utskottets förslaginnebär fortsatt byggande av redan pågående projekt, men etl starkt betonandeav att eventuella framtida utbyggnader måste beslutas mot bakgrund av ett allsidigareunderlagsmaterial, som tar hänsyn till vetenskapens nya rön. Detta förutsätterfrihet från långsiktiga bindningar och en medveten strävan all prövaalternativa vägar för energiproduktionen. Det anser jag vara den enda sakligthållbara ståndpunkten i denna ytterst svåra fråga. Jag kan i detta sammanhang inte låla bli alt förvånas överen stor del av den opinion som sluter upp bakom den "allt ellerintel"-stånd-punkt som framföres i reservationen 8. Det var samma opinionsom agerade med mycken frenesi och mycken självtillräcklighet i t. ex. debattenom Rilsemulbyggnaden för ell par år sedan. Den har också framlräll i fleraandra sammanhang och gjorde sig påmind i fråga omKalixälvens utbyggnad. När jagtalar om dessa opinioner tänker jag inte så mycket på den förståeligaopinionen bland vissa nalurvårdsgrupper. Nej, jag tänker på de 110 ansvariga politiker som tycks viljastoppa all utbyggnad av vattenkraft och allutbyggnad av atomkraft, som man talar högljutt om all man vill ha enkraftig utbyggnad av värt näringsliv. Man försöker med andra ord ha allapopulära ståndpunkter på en gång. Jag tycker alt hederligheten skulle fordraatl dessa politiker för sina väljare redovisar all deras ståndpunktslagande motpraktiskt laget alla former av energiproduktion innebär att man allvariigtförsvårar, för att inle säga omöjliggör, en kraftfull utbyggnad av vårtnäringshv och alt föhaktligen deras tal om ett utbyggt näringsliv och hundratusentalsnya arbetstillfällen mest är tomt prat utan egentlig mening. Med detta ber jag att få yrka bifall tillutskottets förslag i betänkandet nr 49 på samtliga punkter. i Glömminge (c) kort genmäle: När utskottets ordförande talar om att det äroansvariga politiker som här har framfört sina synpunkter påenergiförsörjningen, tar han väl ett litet för drastiskt grepp om det hela. Närdet gälide Rilsemulbyggnaden var det helt fråga om naturvärdena där uppe justpå den platsen. Jag vill göra uppmärksam på att vi även i dettautskottsbetänkande har en reser-vation som berör vattenkraften, nämligen enökning av energiproduktionen vid kraftverk. Dä kan man väl intebeskyllas för alt vilja stoppa all vallenkraft eller all vilja stoppaenergiproduktionen över huvud laget. Jag är själv mycket glad över vad utskottet har skrivit ifråga om farorna i samband med kärnkraftavfallet och vikten av vissförsiktighet i planeringen av eventuella framlida kärnkraftverk. Detsammanfaller i långa stycken, som jag sade i mitt förra anförande, med vadmotionären tänkt och vad vi reservanter har varit inne på. säger att tveksamheten när det gällerkärnkraftverken och möjligheten alt ta vara pä avfallet har ökat kolossalt molför etl år sedan. Det är just del som vi har tagil intryck av, och det ärdärför som vi vill ha en andhämtningspaus. Vi har inte sagt att del skall bliett stopp, men innan vi binder oss för detta program vill åtminstone vi för vårdel vela litet mer om det här. Energiprognosulredningen skulle enligt inlebehöva fler tilläggsdirektiv, men jag undrar om man ändå inte skulle behövapåpeka att det finns en del nya möjligheter till energibesparingar här i landet.Hur är det t. ex. med kollektivtrafiken? Om man söker befrämjakollektivtrafiken skulle den kunna bli en oerhört viktig faktor när del gälleratt spara på olja och energi. För övrigt anser jag att en arbetsgrupp förnaturresurserna fortfarande skulle vara angelägen. Anslag till energiförsörjning, m. m. HerrSVENSSON i (vpk) kort genmäle: Jag skall inte ta upp någon speciell debattmed . Jag vill bara påpeka atl en utbyggnad av näringslivet inlenödvändigtvis får förutsättas innebära en motsvarande ökning av energikonsumtionen.Hur därmed förhåller sig beror på många faktorer. Det beror naturligtvis på hurman utvecklar metoderna att hushålla med enei-gi, men det beror också på vilkaförskjutningar i den industriella A nslag tUl energiförsörjning, m. m. strukturensom följer av en utbyggnad. Om man systematiskt försöker satsa på sådanabranscher som har relativt låg energikonsumtion, kan effekten på lång siktsnarare bli gynnsam. Man får inte förutsätta att en utbyggnad av näringslivetnödvändigtvis skulle sluka sådana enorma mängder kraft. I har det förtsen livlig debatt om detta spörsmål, och där håller man såvitt jag vet också påall bygga upp en systematisk politik för all satsa just på sådana industritypersom inte är starkt energiförbrukande eller energiförslösande. När det slutligen gäller Ritsem så är ju det någonting somSverige ur kraftförsörjningssynpunkt kan både ha och mista. I den debatten vardet ju helt andra argument som framfördes lill förmån för en utbyggnad,nämligen sysselsättningen där uppe. Det var ett argument som jag i det lägetinte betraktade som tillräckligt med hänsyn till den förstörelse som projektetskulle åstadkomma och faktiskt också har åstadkommit. HerrSVANBERG (s) kort genmäle: Jag har inte, i Glömminge,speciellt utpekat dem som har talat här i kammaren såsom varande mestinkonsekventa i denna fråga. Jag länkle på andra, inle här närvarandepei-soner, som kanske har en myckel framträdande slällning. Vad jag villeanmärka var alt man inle på en och samma gång kan låta bli att göra en sak ochframställa sig som om man ville ha den gjord. har jag heller inteutpekat. Jag tror alt förslår adressen. Men sedan redovisar andra saker och sägeralt "vi yrkade avslag när det gällde Ritsem, och vi har yrkat avslag nunär del gäller atomkraften". Del är precis vad jag påpekade. Man yrkaravslag på både del ena och det andra, och det tycker jag är litet inkonsekvent. All man sedan går med på vissa utbyggnader ochförbättringar i är ju tacknämligt. Men, , även omnian i en obehaglig situation vill inta populära ståndpunkter och följa allaopinioner så måste man ändå komma ihåg atl vi är skyldiga alt stå för deutfästelser vi gör beträffande näringslivels utbyggnad. Lät mig sedan säga till alt del ärsjälvklart att en utbyggnad av värt näringsliv inle kräver samma energiinsalsoavsell vad det gäller. Om vi beslutar att skapa nya arbetstillfällen genom attbygga aluminiumverk, pappersmassefabriker och liknande energislukande anläggningarså är det självklart att del kräver myckel mer energi än om vi bygger en annantyp av industri. Men man kan nog säga alt skall vi i detta land lyckas skapasysselsättning för alla de människor som vill ha arbete, och skall vi få enproduktion som ger oss de förutsättningar vi vill ha för sociala och kulturellareformer, måste vi ha en betydligt utökad energiproduktion. Det kan vi intebortse ifrån. Det är ingenting att diskutera. Att man sedan skall iaktta all tänkbar sparsamhet osv.,det är ju just vad ulskollet skriver. Men oavsett delta måste vi få en mycketstor ökning av vår energiproduktion framöver jusl för atl kunna skapa delsamhälle med ekonomiska resurser som vi väl är överens om att vi vill skapa. HerrSVENSSON i (vpk) kort genmäle: Jag vill litet grand bestrida riktigheten iherr sätt all måla upp verkligheten. Så självklart är det nämligeninte atl del måste bli en myckel stor ökning av energiförbrukningen. Det ärjust på denna punkt som det återstår så oerhört mycket alt ta slällning till.Vi har ännu inte fått någon kalkyl över vad ett besparingsprogram kan ge, dvs.vad en medveten satsning på en lågt energikonsumerande energi-struktur kan geosv. Därför vet vi heller inte om den ökning som väl i och för sig sannoliktkrävs, såvida den industriella civilisationen skall fortsätta på samma sätt somnu, är stor, förhållandevis måttlig eller liten. Där svävar verkligen mycketännu i lomma luften. Anslag nu energiförsörjning, m. m. Herr industriministern , som meddelat, att han isamband med behandhngen av della ärende ämnade besvara () den26 april framställda interpellation, nr 84, om utbyggnad av kraftverk iIndalsälven, erhöll ordet och anförde: Utskottet skriver i sitt belänkande bl. a.att utskottet anser "alt del långsiktiga utbyggnadsprogram för atomkraftensom har framlagts av kraftindustrin och som redovisas i statsverkspropositioneninte bör fastläggas. Frågan om atomkraftens utbyggnad måste kontinuerligtomprövas mol bakgrund av bl. a. säkerhetsriskerna. Det är därför nödvändigt attlångsiktsplanerna görs flexibla så all handlingsfriheten inle låses." Låt mig också citera ur vad jag säger i detta sammanhang iindustridepartementets bilaga till statsverksproposilionen: "Enligt minmening finns det inle nu underlag för en korrigering i den ena eller andrariktningen av de prognoser som har legat lUl grund för kraftförelagensutbyggnadsprogram. Överväganden av detta slag torde få anslå lill dess att energiprognosulredningen(1 1972:3) har redovisat sin första rapport, som skall föreligga den 1 juh1973." Jag har vidare erfarit all kraftförelagens samarbetsorgan,CDL, kommer alt lägga fram en ny prognos för elförbrukningen. Vad vi gjort är således att vi har inbjudit diskussion om det fortsatta ulbyggnadsprogrammet utöver den närmaste tioårsperiodensedan ytterligare material ställts till förfogande. Jag uppfattar alltsåutskottets skrivning vara huvudsakligen i linje med regeringens men med enstarkare betoning på också malerialunderlag för bedömning avsäkerhetsproblemen. Därför finns det ingen anledning för mig tUl erinran motvad ulskollet har sagt. uppskov med prognosbedömning av det fortsattaprogrammet påverkar inte de nuvarande utbyggnads-planerna. Energiproblemet är en stor fråga, som det harframhållits tidigare under deballen. Det har hög aktualitet. Någon talare harhänvisat lill oheländernas diskuterade leveransvägran, även om den är kortvarig,och tUl att den släUer oss inför en rad frågor om energiförsörjningen och vårahandlingsmöjligheter, om vårt beroende av kända energikällor och möjligheteralt finna ersättningar eller att begränsa konsumtionen samt vad delta innebär. Jag troremellerlid att de flesla medborgare i vårt land är medvetna 8 protokoU 1973. Anslag till energiförsörjning, m. m. om attvårt samhälle och vårt näringsliv har kunnat utvecklas bl. a. tack varetillgången på energi. Vår snabba välståndsutveckling har till inte oväsentligdel möjliggjorts genom tillgången på billig energi. Vi har fått enindustristruktur i vårt land, där vi framför alll försökt dra nytta av våraråvarutillgångar, skogen och malmen, och della har lett till att vi har storaenergikrävande industrier. Vi måste också komma ihåg alt vi lever i ett klimat däruppvärmningen av våra bostäder och andra lokaler kräver stora mängder energi,faktiskt cirka hälften av vår totala energikonsumtion.