prot · FW09134 · 1973-12-31 00:00:00 — Att vi i en sädan utredning också kan se på speciella frågoroch i en annan utredning på andra frågor är riktigt; det gör vi ju redan, ochdet har jag också accepterat. När jag som suppleant i det utskott som behandlade fråganhade tiUfälle att ställa ett par frågor tiU den då ganska okända person somnägra timmar senare blev statsråd berörde jag just detta. Åtminstone efter det resonemangjag hade med det blivande statsrådet visade hon sig ha helt öppen blick förjust den problematik jag har tagit upp här. Därför vägar jag hoppas attingenting förbises i det sammanhanget under utredningsarbetet. Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs pä bifaU tiU dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 1 av i m. fl., ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr Ekinge begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaUer inrikesutskottets hemställan i betänkandetnr 34 punkten 1 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifalht reservationen nr 1 av i Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dä begärde rösträkning verkstäUdes votering med omröstningsapparat. Denna om röstning gav följande resultat: ' Propositioner gavs pä bifall tiU dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 2 av , och förklarades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan iMalmö begärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller inrikesutskottets hemställan i Nr 134 Jämställdhet mellan män och kvinnor betänkandetnr 34 punkten 2 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifalht reservationen nr 2 av . Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då herrSvensson i begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Propositioner gavs på bifall tUl dels utskottetshemstäUan, dels reservationen nr 3 av , och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan i Malmöbegärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition; Den som vill att kammaren bifaller inrikesutskottets hemställan i betänkandetnr 34 punkten 3 röstar ja, den det ejvUl röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifalht reservationen nr 3 av . Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr i begärde rösträkning verkstäUdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat; Propositioner gavs pä bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 4 av , och förklarades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan iMalmö begärt votering upplästes och godkändes följande voterings-proposition; Den som vill att kammaren bifaller inrikesutskottets hemställan i betänkandetnr 34 punkten 4 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifalht reservationen nr 4 av . Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Deltidsarbete och flexibel arbetstid begärderösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstning gavföljande resultat; Propositioner gavs på bifall tUl dels utskottetshemstäUan, dels reservationen nr 5 av herrar i och Ekinge,och förklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr Ekinge begärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition; Den som vill att kammaren bifaUer inrikesutskottets hemställan i betänkandetnr 34 punkten 5 röstar ja, den det ejvUl röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifaUit reservationen nr 5 av herrar i Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Däherr Ekinge begärde rösträkning verkstäUdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat; Utskottets hemställan bifölls. §14 Deltidsarbete och flexibel arbetstid Föredrogs inrikesutskottetsbetänkande nr 35 i anledning av motioner om deltidsarbete och flexibelarbetstid. I detta betänkande behandlades motionerna 1973:841 av m. fl. (m)vari hemställts i yrkandet 4 att försöksverksamheten med s. k. flextid inom denstatliga förvaltningen skuUe utvidgas. 1973:1535 av fru andre vice talmannen m. (fp) vari föreslagits 1. att hos Kungl. Maj;t hemställde om utredningav frågor i samband med deltidsarbete, bl. a) kartläggning avmöjligheter att införa deltid pä flera arbetsområden och pä olika nivåer inomarbetslivet, b) föratsättrungar,organisation och kostnader vid eventuellt införande av rätt till deltid enligtde riktlinjer som angivits i motionen. c) åtgärder för att jämställa deltidsarbete medheltidsarbete beträffande sociala förmåner, 2. att riksdagenhos Kungl. Maj:t hemställde om förslag till reform av det statliga lönesystemetsom möjliggjorde ordinarie deltidsanstäUning, 3. att riksdagenhos Kungl. Maj;t hemställde om försök med flexibel arbetstid inom statsförvaltningenpå det sätt som angivits i motionen samt Deltidsarbete och flexibel arbetstid 1973:1539 av i m. fl. (c) vari hemstäUts iyrkandet 1 att försöksverksamhet med flexibel arbetstid skulle genomföras i denstatliga förvaltningen på sätt som angivits i motionen och i yrkandet 4 attförsöksverksamhet med deltidstjänster skulle startas i enlighet med vad som imotionen anförts. 1. beträffandeutredning av olika frågor om deltidsarbete m.m. att skulle avslåmotionerna 1973:1535, yrkandet 1, och 1973: 1539, yrkandet 4, 2. beträffandeordinarie deltidsanstäUning att skuUe avslå motionen 1973:1535,yrkandet 2, 3. beträffandeutvidgning av den stathga försöksverksamheten med flexibel arbetstid attriksdagen skulle avslå motionerna 1973:841, yrkandet 4, 1973:1535, yrkandet 3,och 1.973:1539, yrkandet 1. 1. beträffande utredning av olika frågor om deltidsarbetem.m. av (), i (c) samt herrar i (fp), i (m), i (c). () och Ekinge (fp) som ansett att utskottet under I bort hemställa, att med anledning av motionerna 1973:1535,yrkandet 1, och 1973:1539, yrkandet 4, som sin mening gav Kungl. Maj;t tillkänna vad reservanterna anfört, 2. beträffande ordinariedeltidsanstäUning av herrar (), i (fp), i (m) och Ekinge (fp) som ansett att utskottet under 2 bort hemställa, att i anledning av motionen 1973:1535, yrkandet2, som sin mening gav Kungl. Maj:t till känna vad reservanterna anfört, 3. beträffande utvidgning av denstatliga försöksverksamheten med flexibel arbetstid av herrar (), i (fp), i (m) och Ekinge (fp) som ansett att utskottet under 3 bort hemställa, att med bifall till motionerna 1973:841,yrkandet 4, 1973:1535, yrkandet 3, och 1973:1539, yrkandet I, som sin meninggav Kungl. Maj;t till känna vad reservanterna anfört. Deltidsarbete och flexibel arbetstid HerrEKINGE (fp); I detta betänkande behandlas frågorna omdeltidsarbete och flextid. Jag vill inledningsvis konstatera att utvecklingennär det gäller deltidsarbete inte har varit den man skuUe önska utvecklingenhar egentligen gått snett, och det är inte tUlfredsställande. På den privatasektorn har man i stor utsträckning tillmötesgått önskemål om deltidsarbete,så att personer som inte har möjlighet att ta heltidsjobb ändå kan fä arbete.På den offentliga sektorn har man däremot inte skapat samma möjligheter. Detborde vara möjligt att öka tUlgången till deltidsarbete, bl. a. pä det statligaoch kommunala området. är emellertid förhällandet, herr talman, att detavtalsförbud som alltfort råder pä det offentliga området leder till att defackliga organisationerna inte har någon nämnvärd möjlighet att påverka utvecklingen.Staten och kommunerna som arbetsgivare förbehåller sig alltfort rätten att ledaoch fördela arbetet samt att besluta om organisationens utveckling. Det innebäratt man utestänger det fackliga inflytandet på det här området, och det ärsjälvfallet en av orsakerna till att det varit så svårt att få framdeltidsarbete på det offentliga området. Men kanske det kan bli en bättringframöver, dvs. när vi får samma vidgade förhandlingsrätt på detoffentliga området som man har på det enskilda området. I reservationen ItUl detta betänkande har vi pekat på att jämställdhetsdelegationen med denutvidgning och förstärkning som det talades om i den tidigare debatten skullekunna ha möjlighet att göra en insats pa detta område, dvs. den kommitté som vidär syftar tiU. Lät mig ta upp nägot om den stelbenthet vi också påtalar ireservationen 2. Om en anställd av famUjeskäl önskar en kortare arbetstid än halvtidkan vederbörande inte med nuvarande regler få en sådan anställning annat än omden görs om till timlön. Vi menar att tiänstgöringstidens längd inte behövervara avgörande för anställningsformen. Även en anställd som arbetar kortaretid än halvtid bör kunna få den större trygghet och de bättre sociala förmånersom en fast tjänst ger. Med detta, herr talman, ber jag att få yrka bifall tillreservationerna I och 2. Statlig försöksverksamhet med flexibel arbetstid harpågått . Denna försöksverksamhet har koncentrerats till i stortsett en enda stor statlig arbetsplats här i . Vi anser att tiden nu ärinne att vidga verksamheten till att omfatta även mindre förvaltningar ocharbetsställen utanför . Först sedan vi fått en sådan vidgadförsöksverksamhet, kan det bh möjligt att göra en utvärdering på grundval avförsöken. Jag skall, herr talman, inte vidare utveckla synpunkternapå flexibel arbetstid, då jag vet att andra talare efter mig kommer att göradet. Därför nöjer jag mig med att yrka bifall också till reservationen 3. HerrOSKARSON i (m): har berört deltidsarbete ochdeltidsanställning. Jag kan i stort instämma i vad han sagt. Också jag ber attfå yrka bifall tUl reservationerna 2 och 3. Låt mig yrka bifall tillreservationen 1 beträffande flextiden. I motionen 241 har moderata samUngspartiet yrkat på enökad försöksverksamhet med flexibel arbetstid inom statsförvaltningen. Sädanförsöksverksamhet pågår inom ett antal statliga ämbetsverk, som har sinarbetsplats förlagd till kvarteret . Vi anser att dessa försök börutvidgas sä att de omfattar även mindre arbetsplatser och statligaarbetsplatser förlagda utanför . Pä så sätt skulle man erhåUa ettbredare underlag för bedömning av både för- och nackdelar med flexibelarbetstid från stora arbetsplatser sädana som Garnisonen, från mindre arbetsplatseri och andra tätorter, från arbetsplatser i landsorten och även fränskiftande verksamheter. Yrkanden liknande dem jag har berört har också framställtsi motioner från center- och folkpartihäll. Utskottsmajoriteten har avstyrktmotionerna bl. a. med hänvisning till att en arbetsgrupp inom finansdepartementetslöneenhet har tillsatts för att studera en eventuellt vidgad försöksverksamhetmed flexibel arbetstid. Det hälsas med tillfredsställelse och måste betraktassom ett steg framåt, även om detta steg har tagits motvilligt. Försöksverksamheten med flexibel arbetstid kom till efterstarka påtryckningar från arbetstagarnas organisationer, bl. a. inomGarnisonen. Intresset pä departementshåll var mycket svalt i början, för attinte säga att man där stäUde sig helt awisande, men böjde man sigför de fackliga organisationernas påtryckningar. Från vårt eget land har vi inga erfarenheter redovisade,och det är väl ganska förklarligt, dä arrangemang med flexibla arbetstider ären relativt ny företeelse. Forskning pågår dock även hos oss. I andra länderhar det gjorts betydligt mer ingående undersökningar på området. En undersökningi visade att samtliga tillfrågade, som hade flexibel arbetstid,ville ha kvar systemet . använde sig inte avflextidsmöjligheten utan arbetade på samma tider som förut. Majoriteten, 77procent, ansåg att systemet enbart hade fördelar, och ansågatt det var förenat med nackdelar. Framför allt visade sig systemet med flextidha fördelar för de anställdas familjer. 1 arbetarskyddsfondens rapport nr I anförs en delom flexibel arbetstid. Där sägs bl. a. att flextid bygger på principen att denanställde inom vissa gränser själv kan avgöra när arbetet skall påböriasrespektive avslutas. Däremellan har män en fast arbetstid. har man ocksåen flexibel period för lunchrast. Motiven för införande av flexibel arbetstidhar från de anställdas synpunkt varit bl. a. hänsyn till individuelladygnsrytmer, önskemålet att inte tvingas avbryta pågående arbete precis närklockan ringer och slippa ifrån krav på absolut punktlighet vidankomsten till arbetsplatsen. Vidare kan en bättre anpassning ske tiU kommunalatransportmedel, och arbetstiderna kan bättre anpassas tUl övrigafamiljemedlemmars tider, t. ex. skolbarnens. Flexibiliteten medger störreoberoende med avseende på privata uträtt-ningar, besök hos läkare, tandläkareosv. På det hela taget fär individen större frihet att leva sitt eget liv, ettområde för egna beslut i en arbetsmUjö som är fylld av krav och begränsningar. Den personal som inte kan ha flexibel arbetstid är utantvivel en betydligt mindre grupp än vad man från början trodde. Deltidsarbete öch flexibel arbetstid Deltidsarbete och flexibel arbetstid hittasäven för arbeten som kräver bemanning. I och harman prövat systemet i metallindustri och textilindustri liksom inom banker,försäkringsbolag och offentlig förvaltning. Erfarenheterna därifrån är goda. SIF har ett försöksavtal som reglerar användandet avflexibel arbetstid med avseende på lunchtid, registrering av närvaro,övertidsarbete, helgarbete och deltidsarbete. Begränsningsperioder om dag,vecka, månad samt rullande system nämns som tänkbara anordningar. Flexibel arbetstid synes framför aUt ha positiva effekterbeträffande resorna tUl och från arbetsplatsen, i synnerhet när det är fräga omlånga resvägar och hög belastning på det kommunala trafiknätet. Men samtidigthar man också kommit fram till att den flexibla arbetstiden oftare resulterar ien individualiserad fast arbetstid. Vad jag här har refererat till är alltsåarbetarskyddsfondens rapport , som behandlar arbetstidensförläggning. Där finns en kartläggning och en analys av erfarenheter ochforskningsbehov på området. Det är gruppen för skiftarbete som står bakomdenna rapport. Alla de uttalanden jag här redovisat stöder att flexibelarbetstid har många fördelar för stora grupper av arbetstagare. De visar ocksåatt det finns ett mycket stort intresse bland dessa att det görs försök medflexibel arbetstid för att fä detta utvärderat, varigenom man kan komma framtill former som verkligen ger arbetsplatsen lika väl som arbetstagaren störretillfredsställelse i arbetet och ett gott resultat. Det finns många människor som av en ellerannan orsak varken kan eller önskar ha ett heltidsarbete utan söker fä deltid.1 mänga av fallen har det rört sig om tillfälliga anställningar. Behovet av attöka familjens standard, att skapa sig själv en viss ekonomisk frihet eller attbryta isoleringen har ofta varit drivkraften. När deltidstjänster kom upp i den allmänna debatten, varutgångspunkten att man skulle bereda gifta kvinnor tillfälle till arbete. Manhar genom deltidstjänster kunnat tillvarata den reserv av arbetskraft som degifta kvinnorna har utgjort. Även domineras efterfrågan pä deltidsarbeteav krav frän kvinnor. Trots detta får deltidsfiänster inte betraktas somspeciellt lämpliga för kvinnor. Med den utgångspunkten löser man intekvinnornas arbetsmarknadsfråga. Det skapar inte någon jämlikhet mellan män ochkvinnor i arbetslivet, nägot som vi talade om vid behandlingen av det förrabetänkandet. Tvärtom inför man ytterligare en grund för arbetsmarknadensuppdelning i en manlig och en kvinnlig del. Lösningen ligger där inte i attdeltidstiänster skall anordnas speciellt för kvinnorna. Den måste i ställetligga i att man ger kvinnor och män samma möjlighet att få en nedsättning itjänstgöringstiden för utförande av andra uppgifter, t. ex. värdnadsuppgifter. Jag finner frågan om deltidstiänster vara speciellt viktigfrån barnens synpunkt. Den gäller föräldrarnas rätt till kontakter med barnenoch möjlighet för båda föräldrarna att delta i barnens fostran. Därmed uppstårockså möjhghet till en stimulerande uppväxtmiljö i bäde hem och barnstuga.Det kan då bli en givande samvaro både med mamma och med pappa. Hemmet får intebara vara en sovplats med jäkt mellan hem, barnstuga och arbetsplats. Vi mästesäga nej till ett arbetsliv, som tvingar oss att acceptera att ha barnen sälång tid på barnstuga som vi i vissa fall har. Att barnen skall behövavistas på barnstuga , inräknat föräldrarnas restider, arbetstid ochytterligare restid, är att misshushälla med bäde barn och föräldrar. Jag undrar också hur länge männen skall finna sig i att depå grund av lång arbetstid, bl. a. övertidsarbete och länga resor, mäste avståfrån att delta i barnens värd och fostran. Men det finns människor, vilka av andra skäl än vårdnad ombarnen inte anser sig orka med mer än deltidsarbete. Det är också nödvändigtatt deltidstjänsterna blir mer jämställda med heltidstiänster bäde när detgäller anställningstrygghet och ur befordringssynpunkt och att även deltid blirnaturligt för mer kvalificerat arbete. har utförligt belyst flextiden, och jagskall bara inskränka mig till att säga att där man har prövat systemet har detoftast utvecklat sig väl för både arbetsgivare och arbetstagare, och bådaparter har funnit flera fördelar. Men jag anser, liksom det står ireservationen, angeläget att staten mer aktivt deltar i försöken. Detta innebärmed andra ord att man utvidgar försöken till att gälla fler arbetsplatser, påflera orter i landet och på arbetsplatser av olika storlek och med olikaarbetsuppgifter. Även flextid kan vara en positiv sak för föräldrar med småbarn. En rörlig arbetstid ger föräldrarna möjhgheter att saxa sina arbetstideroch pä sä sätt själva svara för barntUlsynen någon timme längre ochpå eftermiddagen. Det skapar också möjhgheter att undvika jäkt för barn ochföräldrar vid resa till och från daghem och arbetsplats. Inte minst ger det,som jag sade förut, ökad tid till kontakt mellan föräldrar och barn. Härigenomskulle man även med flextid kunna begränsa barnens vistelse pä barnstuga varjedag. Med dessa ord ber jag att få yrka bifall tillreservationerna 1, 2 och 3. Deltidsarbete och flexibel arbetstid HerrNILSSON i (s): Det är givetvis svårt att renodla de frågorvi nu diskuterar ifrån de frågor vi diskuterade i inrikesutskottets betänkandenr 34 alldeles . Det finns risk att göra sig skyldig till upprepningar. Meneftersom det inte skiljer så mycket mellan utskottsmajoritetens ochreservanternas uppfattning i detta betänkande, skall jag försöka fatta migkort. I reservationen 1 krävs att Kungl, Maj:t tillsammans medparterna på arbetsmarknaden snabbt och systematiskt skall kartlägga de områdendär ökat deltidsarbete kan komma i fråga. har delegationen för jämställdhet mellan män ochkvinnor beslutat kartlägga och närmare analysera deltidsarbetet. Även LO hartillsatt en utredning om deltidsarbete. Jag vill uttala att det ärtUlfredsställande att vi fär en sådan kartläggning - kanske inte minst ur densynpunkten att de fackUga organisationerna givetvis har ett stort intresse avhur dessa Deltidsarbete och flexibel arbetstid frågorlöses just ur deras synpunkt. I reservationen är man också inne på tankegången om enförsöksverksamhet med deltidstjänster, som närmast syftar till attarbetsmarknadsstyrelsen då båda makarna går arbetslösa skuUe försölca placeradessa på var sin halvtidstiänst. Även här gäller att det mäste vara arbetsmarknadsverketsuppgift att i första hand försöka skaffa fram heltidsarbete för de arbetslösaså att de kan klara sin försörjning. EmeUertid förekommer redan i begränsadomfattning s. k. partnerarbete, där två personer delar på en tjänst. Detförslag som framförs av motionärerna och i reservationen skulle förutsätta att bådamakarna har samma yrkesutbUdning för att kunna dela på samma tjänst. Bådemannen och hustrun skulle exempelvis behöva vara svetsare för att kunna ta ensädan tjänst, och det är ju ganska sällsynt att detta inträffar. Jag har när jag har läst denna motion tänkt att det kanskeär i bidrag till löfte om 100 000 nya jobb att man pådet här sättet skall spjälka isär heltidstjänster och därigenom skapa tillantalet flera nya jobb. Personligen vill jag också ge uttryck åt den uppfattningenatt arbetsmarknadsverkets resurser måste disponeras för andra och väsentligareuppgifter än att ordna partnerarbete för äkta makar. Nåväl, med hänsyn tUl att delegationen för jämställdhetmellan män och kvinnor beslutat utreda hela det här frägekomplexet som rördeltidsarbete vUl utskottsmajoriteten inte vara med om att föreslå ytterligarekartläggningar av dessa frågor, varför jag yrkar avslag på reservationen 1 vidutskottsbetänkandet. I reservationen 2 vill man ha ett system med ordinariedeltidsanställningar i den statliga verksamheten. Samma yrkande behandladesoch avslogs av fjolårets riksdag. Utskottet framhöU den gången att ordinariestatlig tiänst visserligen inrättas endast för heltidstjänstgöring men attredan anställd ordinarie tjänsteman kan beredas deltidsarbete genom partielltiänstledighet. Extra ordinarie eller extra tjänst kan inrättas för halvtids-eller längre tjänstgöring. I sådant fall får inrättas så mänga deltidstiänstersom ryms inom ramen för den sammanlagda tjänstgöringstiden för medgivnaheltidstjänster. Utskottet har samma inställning som , nämligen attden statliga tiänsteorganisationens utformning i och för sig ger tillräckligamöjligheter för att tillgodose motionärernas önskemål om ökad tUlgång pådeltidstjänster. Jag yrkardärför avslag även på reservationen 2. Beträffande reservationen 3, där det krävs en utvidgningav den statliga försöksverksamhetenjmed flexibel arbetstid, sä behandlades ävenden frågan av fjolårets riksdag, och det finns inte anledning att orda såmycket på den punkten. Försök med flexibel arbetstid pågår i kvarteret närmare 5 000 statligt anställda. Dessa försök skall pågå fram till och sker' i samråd med personalorganisationerna. Reservanterna vill nu att sådan försöksverksamhet med flexibel arbetstid skall breddas till att omfatta förvaltningar och arbetsställen utanför . Även denna fråga är av den karaktären attpersonalorganisationerna mäste få vara med från början och påverkauppläggningen av verksamheten. Det är därför tillfredsställande att man inomfinansdepartementets löneenhet har tillsatt en arbetsgrupp med representanterför och för samtliga berörda personalorganisationer. Dennaarbetsgrupp skall studera frågan om en vidgad försöksverksamhet med flexibelarbetstid mot bakgrunden av de erfarenheter som redan -vunnits av den pågåendeverksamheten i kvarteret . Arbetsgruppen skall också undersökamöjligheterna att tillämpa flexibel arbetstid även på arbetsplatser utanförStockholm. Med hänvisning till det anförda yrkar jag avslag även päreservationen 3, som jag yrkar bifall till utskottets förslag pä allapunkter. Deltidsarbete och flexibel arbetstid Jag är medveten om att metoden att två makardelar på en tiänst inte kan praktiseras av alla men jag tror att den kundepraktiseras av ganska många. Jag vet att man i haft goda resultat av ensädan verksamhet. Jag föreslär det inte i första hand för att vi skall få flerarbetsplatser utan därför att det i de fall där det bara finns ett arbete ärbättre att man och hustru kan dela pä det, om det föreligger praktiskamöjligheter härtill. De kan dä även på ett bättre sätt dela upp hemarbetet,något som jag tror att allt fler tycker är enbart positivt. Ett annat önskemål som jag ännu starkare vill trycka på ären generellt kortare arbetstid för föräldrar med små barn. Vi måste inse attuppgiften att sköta och fostra barn är ett arbete. För att båda föräldrarnaskall kunna bidra tUl denna uppgift bör vi också ge föräldrarna möjlighetertill en nedsättning i arbetstiden, dock utan att dessa behöver ge avkall påbefordringsmöjligheter och den sociala trygghet som det är sä angeläget att manhar i sitt arbete. i säger att han tyckeratt det finns tillräckliga möjligheter till deltidsarbete inom den offentligasektorn.