prot · FW0952 · 1973-12-31 00:00:00 — Riksdagenbör nu besluta om ändring i bidragsbestämmelserna, så att vägar på skogar ienskild ägo byggda med hjälp av statsbidrag öppnas för allmänheten. Detta tordeockså vara en billig hemställan. Med vad jag här har anfört yrkar jag bifalltill reservationen 6 av vid punkten 24 i jordbruksutskottetsbetänkande nr 1. I de båda motioner som förekommer underpunkten 24 föreslås, som sade, att skogsbilvägar som kommit tillmed hjälp av statsbidrag skall vara öppna för allmänheten, underförstått denbUburna allmänheten. Som framhålles i motionerna är det obestridligt Nr 52 att människors intresse för att med sina bilar komma ut på våra Fredaeenden skogsbilvägar har ökat, ochutskottet har för sin del understrukit att 23 mars1973 detta intresse i så storutsträckning som möjligt bör tillgodoses. -------------------- Lorentzon och jag har sålunda på den punkten inga delade meningar, även om uttryck när det gällde vem det är sombestämmer i detta fall skorrade Utet, åtmmstone i mina öron. För att orientera litet i den sakfråga det här gäller kanjag nämna att det rör sig om uppskattningsvis skogsbilvägar. Avvissa stickprovsundersökningar som gjorts framgår att av dessa vägar haromkring 2 500 mU på ett eller annat sätt varit avstängda, antingen medförbudsskylt eller bom eller också spärrade med en bom utan att formellt varaavstängda. Det kan tilläggas att härutöver förekommer en indirekt avstängningav vissa vägar genom att de inte plogas , om mte behov däravföreligger för skogstransporter. Om dessa hinder helt eller delvis skulle undanröjas är detofrånkomligt att kostnaderna härför måste diskuteras. När 1965 beslötatt det högre bidraget skulle utgå var motivet härför att allmän trafik fördemed sig högre kostnader och högre standardkrav på vägarna samt ett ökat ansvarför väghållarna. Utskottet har uttalat sitt intresse för frågans lösning menhar i dagens läge inte något förslag. Vi har i utskottets betänkande sagt attvi förväntade att skogspolitiska utredningen tar upp detta problem, och vi harinte sagt det bara för att komma ifrån hela frågan, vilket här alldeles nysspåstods, utan vi förutsatte bara att problemet skulle komma att belysasnärmare. har skogspolitiska utredningen presenterat sittbetänkande. Det säger kanske inte så särskilt mycket, men utredningen säger ivarje fall att frågan om stöd till underhåll av skogsvägar bl. a. i syfte attöppna dem för fritidstrafik bör utredas. Efter vad jag förstår bör det varajordbruksministern obetaget att låta se närmare på de regler som förnärvarande gäller för våra skogsbilvägar. Utskottets uppfattning har emellertidvarit att motionerna inte bör föranleda någon åtgärd. Jag yrkar bifall till utskottets hemställanunder denna punkt. (vpk) kort genmäle: Jag förstår så väl att måste föra utskottets talan. Någon måste ju göra det. hänvisade till skogspolitiska utredningen, och det gjorde jag också. Även utskottet har gjort det tidigare. Vi skulle vänta och se vad den utredningen sade. Ja, det kan man naturligtvis göra. Men har ju frågan varit föremål för behandling i . Det är den första kungörelsen utfärdades. Det har alltså gått . Och ändå är det fortfarande skogsbolagen som bestämmer. Det råder en omfattande irritation ute bland folk i våra bygder. De kan inte begripa att det kan ligga till på det sätt som det i verkligheten gör. Det är inte bara det att man stänger av vägarna med järnbommar, vilket i flera fall har resulterat i att folk i ren irritation sprängt sönder bommarna med dynamit. Bolagen har också, när järnbommarna inte hjälpt, lockat folk 32 att bli lagöverträdare, kört utstora stenbumlingar på vägarna. förhållandekan inte få råda . Man kan inte år Nr 52 bara hänvisa till att det pågår utredningar. Detta angår inte bara den glesbygdsbefolkningen,utan detta gäller också folk från tätorterna. De vill gärna och är faktiskt tvingade att försöka komma bort från tätorternasbuller och avgaser för att fiska, ströva i skog och mark, klättra * i berg ochgöra utflykter med familjen. Men bolagen säger stopp trots gammal hävd ochallemansrätt. Jag är fullt medveten om att majoriteten i denna rUcsdaginte kommer att rösta för rnotionsyrkandena utan ställa sig tUl utskottetsförfogande. Men för att få en så snabb lösning av frågan som möjligt vore detbra om det bleve ett verkligt stort antal riksdagsledamöter som togställning för ett krav som så stäUts i . () kori genmäle: säger att han har väntat i 30år på att denna fråga skall lösas. Då tycker jag att skall gesig tUl tåls ett tag till; skogspolitiska utredningen har lagt framsitt betänkande. En annan tanke som man får i huvudet när man hör att herrLorentzon väntat är att det väl i så fall var andramänniskor som åkte på våra vägar i bil än det är . Jag håller med herrLorentzon om att samhället har förändrats, men icke med den negativa tolkningsom tycks lägga in i det. (vpk) kort genmäle: Det är inte jag som har väntat . Det ärsvenska folket som har väntat , och det är en rätt väsentlig skillnad.Jag har kortfattat försökt skildra den irritation som råder ute bland folk överdetta uppenbara missförhållande. använde det gamla argumentet att har vi nuväntat så och så länge, varför kan vi då inte vänta ytterligare . Det ärden vanliga tågordningen. Men om eller en stark minoritet i riksdagenuttalar sig för detta gamla krav, sä skulle jag tro att myndigheterna tar enhelt annan hänsyn till denna fråga än man har gjort. Jag vidhåller på det bestämdaste att det är samma kraftersom bestämmer nu som då. I den här frågan är det så. Dessa lagar är stiftadetill storbolagens förmån och bolagen använder sig av dessa möjligheter. Det ärinte bolagen som våldför sig på lagen; de följer bara de lagar som är stiftadetill deras fromma. i Karistad (s): I motionen 929 har vi aktualiserat frågan omde statligt subventionerade skogsbilvägarnas utnyttjande för fritidsändamål. Utskottsmajoritetenhar icke tillmötesgått oss motionärer i frågan utan vill avvakta skogspolitiskautredningens betänkande. De regler som tillämpas bygger på ett förslag av dens. Vi motionärer anser att nuvarande bestämmelser är långtifrån tillfredsställande detta framhålles även i 33 3 protokoll 1973. Friluftsintresset ökar och människorna söker sig i ökad utsträckning ut iskog och mark. De möts där ofta av förbudsskyltar i en eller annan form somhindrar den utflykt de tänkt göra. Det är då helt naturligt att irritationuppstår. Markägaren eller bolagen å sin sida hävdar att vägarnaär icke tUlåtna för allmän trafik och sätter ofta ensidigt upp dessaförbudsskyltar och hindrar därigenom människorna att komma ut i markerna. Dettaförhållande accepteras i stort av myndigheterna och staten som gett ochfortfarande ger väsentliga bidrag. Det är mot den bakgrunden som vi motionärer tycker atttiden är mogen att ändra på nuvarande förhållanden. Öppna skogsbilvägarna förallmänheten och de friluftsintresserade! Låt människorna komma ut i skog ochmark och låt allemansrätten gälla även här! Markägarna eller vägunderhåUarna skyUer ofta på ökatvägunderhåll och lägger ofta skulden härför på fritidsbilisterna. Men manglömmer bort att vägunderhållet till övervägande delen hänför sig till bolagensofta tunga lastbUstransporter av vhke o. d. Vi har i vår motion bl. a. föreslagit att den som ägervägen bör ha viss skyldighet att sätta upp någon form av igenkänningstecken somvisar viUca samhälleliga bidrag som har utgått, varigenom aUmänheten lätt kanavläsa om det förhöjda bidraget utgått. Vi anser också att en eventuellavstängning alltid skall underställas prövning. Många klagar påde nuvarande förhållandena. Man hävdar att skogsbilvägarna avstängs oavsett omlänsstyrelsen gett sitt medgivande eller inte. Det borde finnas möjligheter attpå ett betydligt enklare sätt upplysa allmänheten om bidragsformerna och omhuruvida vägen är avstängd med myndigheternas medgivande. Vi har i motionen sagt att det statliga domänverket ärmera generöst än andra markägare. anlägger oftarekreationsanordningar i anslutning till sina skogsbilvägar. Detta är en brakombination av utnyttjande av naturen för fritidsändamål och ytterligareförbättring av allemansrätten. Med hänsyn till det anförda och allmänhetens alltmerökande krav på rättvisa bör alla vägar som erhåller statsbidrag i en ellerannan form lämnas öppna. bör redan nu ta ställning tUl frågan. Utskottets värderade företrädare nämndeden skogspolitiska utredningen han ändrade sig och sade "den förväntade".Jag viU rikta kammarens ledamöters uppmärksamhet på att den skogspolitiskautredningen har avlämnat sitt betänkande. Det består av 354 sidor den nuaktuella frågan nämns på två eller tre sidor, och det görs inga som helstkonkretiseringar. Eftersom jordbruksministern är närvarande i kammaren vUl jagvädja till honom att uppmärksamma frågan på ett eller annat sätt och att inteavvakta alltför . lanserades en slogan som aUtjämt ärlika aktuell; "Ut i skogen - lunka och löp! " Men då måste ju ocksåallmänheten ha chansen att få trafikera skogsbilvägarna utan några som helstinskränkningar. Om utskottet stöder sig på den skogspolitiska utredningen trorjag inte att man får någon speciell fart på detta. Jag hoppas att jordbruksministernär uppmärksam på frågan, och jag yrkar bifall dels till motionen 929, dels tillreservationen 6 av . HerrAUGUSTSSON (s) kori genmäle: I den digra och omfångsrika skogspohtiskautredningen finns det här inte mycket att stödja sig pä, säger iKarlstad. Nåväl, men det står dock - på vilken sida spelar väl ingen störreroll i detta sammanhang - att frågan om stöd tiU underhåll av skogsvägar isyfta att bl. a. öppna dem för fritidstrafik bör utredas. Ätt man bör se Utetnärmare på detta är väl ganska klart, alldenstund ett öppnande också blirförenat med kostnader. Jordbruksministern är närvarande i kammaren och har fåttlyssna tUl de synpunkter som framförts under debatten. Med det stöd som videssutom ändå i viss mån har i skogspolitiska utredningen, vilket utskottetockså omnämnt, kan vi gå tiU beslut enligt utskottets förslag. i Skegrie (c): Om det är så som upplyste om här ikammaren, att skogspolitiska utredningen inte har behandlat frågan ombokskogarnas bevarande - jag finner den uppgiften vara högst sannolik -har judärmed också det underlag på vUket utskottet byggt fallit bort. 1 densituationen kommer jag för min del att rösta för reservationen. Bokskogen ärkanske inte så mycket värd från skogsekonomisk synpunkt, eftersom avsättningenav det timret är ganska svår. Men bokskogen har ett betydande värde från andrasynpunkter, nämligen såsom samlingsplats och strövområde för fritidsfolk ochandra rekreationssökande. Därvidlag torde bokskogen var oöverträffad genom sinskönhet. Den häftiga storm som gick fram 1967 i varje fall över deskånska bokskogarna tog mycket hårt på bestånden. Det skulle närmast vara enurbaniseringsåtgärd, om man gick in för att plantera gran där det tidigarevuxit bok. Men det finns stora risker för att så kan komma att ske. Planteringav bok bör uppmuntras på grund av det värde bokskogen har från naturvårds- ochrekreationssynpunkt. Eftersom utskottets underlag har fallit bort,kommer jag att rösta för reservationen. Jag vUl också upplysa om att jag intehar deltagit i detta ärendes behandling i utskottet. 1 detta anförande instämde herrarSjöholm, och (samtliga fp). HerrTURESSON (m): Jag vet mycket väl att jag naturligtvis inteborde förlänga denna debatt. Men inlägg innehöll så mångafelaktigheter och ovederhäfligheter att jag tycker att kammarens protokoll ianständighetens namn bör innehålla en del korrigeringar. Det är inte bara skogsbolagen, , som stängerav skogsbilvägarna för trafik med privatbilar. Det förekommer i minst lika storutsträckning på bondskogar. Det vet jag från min verksamhet i mitt hemlän. Man kan inte heller göra gällande att den gamlaallemansrätten inkluderar rätt att åka bil. Det fanns inga bUar, närallemansrättens regler började bli allmän egendom. skogsbruksutredning behandlade frågorna omskogsvägarnas karaktär och möjligheten att utnyttja dem för fritidsändamål. Jagdeltog i den utredningen, och vi var helt ense om att det vore mycket önskvärtoch lämpligt att skogsbUvägarna kunde användas för fritidsändamål. Utredningenföreslog därför att en särskUd statsbidragsregel skulle införas för s. k.skogshuvudvägar. Men det är inte vilka vägar som helst som är att betrakta somskogshuvudvägar. Det är de vägar som i en vägnätsplanering över ett län elleren region har huvudvägskaraktär i skogsbruket. Den enskUde skogsbrukaren varesig det är en jordbrukare eller ett bolag - kan inte bestämma vUken väg som harkaraktär av skogshuvudväg och som alltså får större statsbidrag, utan dettabestäms genom denna av myndigheterna godkända vägplanering. Man måste naturligtvis komma ihåg att övriga skogsbUvägarsenda ändamål är att möjliggöra att råvaran kommer fram ur skogen. För att såskall kunna ske måste vägarna ha en viss bärighet. Men de behöver inte uppfylladen snabba trafikens stora krav i fråga om kurvradier, vägbredder etc.Följaktligen är skogsbilvägar ofta ganska smala, de tillåter inte möten. De harsnäva kurvor såväl i horisontell led som i vertikal led. Det innebär alt deinte är lämpade för hård trafik. Då blir trafiksäkerheten lidande. Det finns få parkeringsfickor. Jag har sett exempel på hurprivatbilar parkerats på en skogsbUväg pä ett sådant sätt att nyttotrafikeninte kunnat komma fram. Ägaren har låst bilen och befinner sig kanske långt ini skogen för bärplockning, fiske eller någon annan fritidsaktivitet. Om det dåkommer en 30 tons timmerbil blir den hindrad från att komma fram. Det ärnaturligt att föraren av den bUen försöker komma förbi, han ger sig ut påkanten, kanten brister och hela ekipaget väller. skuUe tala medföraren av ett sådant ekipage så sktUle säkert få en någotannorlunda syn på det lämpliga i att öppna alla skogsbilvägarför sådan trafik. Det skulle bli kaos. Jag har självfallet inget emot att man försökerutvidga möjligheterna att använda skogsbilvägarna för frilidstrafik, även andraskogsbilvägar än skogshuvudvägar. Men då krävs det väsentliga förbättringar avdem, ombyggnader, uträtning av kurvor, kapning av krön, breddning, inrättandeav parkeringsfickor etc. Det kostar mycket pengar, och del tar . Vi kaninrikta oss på det på lång sikt. Att kräva att alla skogsbUvägar skallöppnas för sådan trafik, som föreslås i motionen 499 av m. fl.,skulle ur trafiksäkerhetssynpunkt innebära en oerhört stor risk. (vpk) kort genmäle: Jag förstår mycket väl att fannsig föranledd att begära ordet, eftersom jag påpekade att det är skogsbolagensom drar fördelar av de lagar som är stiftade. Trots att dessa skogsbilvägar är byggda med hjälp avallmänna medel, får allmänheten inte tUlträde. Man säger all privatbilar körsönder dessa vägar. Men också underhållet betalasju av allmänna medel. När timmerbilarna som i så stor utsträckningkännetecknar bilden i - kommer ut på de allmänna vägarna, kör nerdessa vägar och orsakar destora kostnaderna för vägunderhållet, hör man inga klagomål. Vi vet allesammanshur det måste stiftas lagar mot de överlaster, som de stora timmerbolagentvingade lastbUarnas förare att ta ombord. Det är inte så underligt att timmerbilar hamnade i diketmed de överlaster man då hade. har detta förhållande ändrats. Men om en påen skogsväg parkerad personbU skulle åstadkomma svåra förhållanden för timmerbUar,är den saken väl lätt att ordna. Kärnfrågan gäller att öppna skogsvägarna förallmänheten. Om detta i något avseende skulle skapa olägenheter för trafikenmed timmerbilarna, kan den saken ordnas, men det tår inte förhindra attallmänheten kan skaffa sig rekreation i skog och mark. () kort genmäle: inlägg bekräftar bara det visedan länge vet; det är meningslöst att försöka debattera med honom, för hanhåller sig inte tUl sak. Det är bara en uppgift jag måsterätta till. Det är helt felaktigt att skogsbUvägarnas underhållskostnaderbestrids med bidrag av allmänna medel. HerrJONASSON (c): Efter anförande skall jagfatta mig kort. Men jag vill göra en liten nyansering i förhållande tUl herrTuressons inlägg genom att säga att jag håller räkning för hansuppgift att det i allmänhet är bolagen som stänger av vägarna. Man kan ha olikaerfarenheter av denna sak, men min erfarenhet är ungefär densamma som den herrLorentzon talade om. Det sker inte så ofta att de enskilda skogsägarna stängerav, men det är klart att de ibland måste göra detta, oavsett om bidragerhållits tUl byggande av vägen eller inte. Inför kammaren vill jag gärna sägaatt det är många som byggt en skogsbUväg utan att få vare sig bidrag eller rättatt göra avdrag för kostnaderna. Jag har själv byggt en sådan väg. Min väg haraldrig varit avstängd, men den har däremot i mänga fall blivit sönderkörd. Detär riktigt som säger att det kan bli en hel del olägenheter avdel slaget. Som påpekar händer det också alt manparkerat en liten personbil på en skogsbilväg. Det går nog att köra förbi meden annan personbU, men inne i skogen har det stått stora virkesbilar, som sedaninte kunnat ta sig fram. Detta har haft besvärliga följder såsom redogjort för. resonerade Utet hårdare och hävdadeatt det är fråga om en allemansrätt. Ja, det är bra att vi har en allemansrättoch det är trevligt att människor kan komma ut i skog och natur. Detta skall viimderiätta så mycket som möjligt. Men det bör finnas skyldigheter fördessa människor. Inorn utskottet hade vi räknat med att skogspolitiskautredningen skulle ha tagit upp den här frågan, och det har man gjort så tillvida att man har föreslagit avdragsrätt för skogsbilvägar men inte mer. Det börockså klarläggas hur dessa vägar skall byggas och lämnas ordentliga bidrag Nr 52 därtUl, om man vill att aUmänhetenskaU få tillträde tiU dem. Fredagenden klarläggande har i egentlig meninginte gjorts. Kräver man någonting skaU 23 mars1973 nn också betala för det, och dethäller inte att resonera så ensidigt som -------------------- i gjorde. Jag poängterar än en gång att jag ingalunda motsätter migatt människor får komma ut i skogen - dit kan de också komma utan bU. Menstaten bör hjälpa till att bygga vägar för sådan trafik. De skall byggas starkaså att de inte, som nämnde, blir sönderkörda. En framtidautredning bör klarlägga hur aUmänheten skall ges bättre möjligheter att fåanvända dessa skogsbUvägar. Med detta, herr talman, ber jag att få yrka bifall tillutskottets hemställan. Jag ber att få yrka bifall till utskottetsförslag under punkterna 22-26. Överläggningen var härmed slutad. Utskottets hemstäUan biföUs. Propositioner gavs på bifaU tih dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 5 av herrar och Leuchovius, ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller jordbruksutskottetshemställan i betänkandetnr 1 punkten 23 mom. I röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifaUit reservationen nr 5 av herrar och Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr begärde rösträkning verkstäUdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat; () anmälde att hanavsett att rösta nej men av misstag nedtryckt ja-knappen. Mom. 2-4 38 Utskottets hemställan bifölls. Propositioner gavs på bifaU tUl dels utskottets hemstäUan,dels reservationen nr 6 av , och förklarades den förra propositionenvara med övervägande ja besvarad. Sedan begärt voteringupplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som viU att kammaren bifaller jordbruksutskottetshemstäUan i betänkandetnr I punkten 24 mom. 1 röstar ja, den det ejvUl röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 6 av . Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr Lorentzon begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Mom. 2 och 3 Utskottets hemställan bifölls. Punkterna 25 och 26 Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemstäUt. Överläggningen rörande punkten 27 får omfatta ävenpunkterna 28-36. Under den gemensamma överläggningen får yrkanden framställasbeträffande samtliga nu nämnda punkter. I det följande redovisas endast denpunkt, vid vilken under överläggningen framställts särskilda yrkanden! Maj:t hade under punkten F 11 (s. 90-92) föreslagitriksdagen att tiU för /74 anvisa ettförslagsanslag av . 1 dettasammanhang hade behandlats motionerna 1973:771 av () och () varihemställts 1. att i skrivelse tiU Kungl. Maj:t som sin meninguttalade att nuvarande organisation för den resistensbiologiska forskningenborde bibehållas i avvaktan på kommande utredning, 2. att tillstatens växtskyddsanstalt för /74 anvisade ett i förhållandetill Kungl. Maj;ts förslag med förhöjt förslagsanslag av . 1973:781 av i Skegrie m. fl. (c, fp, m) varihemställts att beslutade 1. att Kungl. Maj;t bemyndigades inrätta enbefattning som försöksledare vid statens växtskyddsanstalts inspektionsavdelningsamt 2. att tiU statens växtskyddsanstalt för /74 anvisa ett med70 förhöjt förslagsanslag av samt 1973:787 av i Arrie m. (c) varihemställts att tiU statens växtskyddsanstalt för /74 anvisadesett i förhållande tiU Kungl. Maj:ts förslag med förhöjtförslagsanslag på . Utskottet hemställde att skulle 1. lämna motionen1973:771, yrkande 1, utan åtgärd, 2. med bifaU tUlKungl. Maj :ts förslag och med avslag pä motionerna 1973771, yrkande 2,1973:781 och 1973787 tiU för /74anvisa ett förslagsanslag av . 7 a. angående resistensbiologisk forsning och förstärkningav inspektionsavdelningen av herrar i Skegrie (c), Antby (fp) ochJohansson i Holmgården (c) samt i (c) som ansett attutskottet under 2 bort hemstäUa, att i anledning av Kungl. Maj:ts förslag ochmotionen 1973 781, yrkande 1, samt med bifaU tiU motionerna 1973:771, yrkande2, 1973:781, yrkande 2, och 1973:787 tiU /74 anvisade ett förslagsanslag av , 7 b. angående resistensbiologiskforskning av () som ansett att utskottet under 2 bort hemstäUa, att i anledning av Kungl. Maj :ts förslag samtmed bifall till motionerna 1973:771, yrkande 2, och 1973:787i ävensom medavslag på motionen 1973:781 tUl Statens växtskyddsanstah för /74anvisade ett förslagsanslag av , 7 c, angående förstärkning avinspektionsavdelningen av herrar () och Leuchovius (m) som ansett attutskottet under 2 bort hemställa, att rUcsdagen i anledning av Kungl, Maj:ts förslag ochmotionen 1973 781, yrkande 1, samt med bifaU tUl motionen 1973:781, yrkande 2,ävensom med avslag på motionerna 1973:771, yrkande 2, och 1973 787 tiU Statensväxtskyddsanstah för /74 anvisade ett förslagsanslag av . i Skegrie (c): drabbas det svenska jordbruket avförluster tUl följd av skadeverkningar av växtsjukdomar och skadeinsekter.Beloppet torde kunna räknas tUl åtskUliga 100-tals miljoner. ställsallt högljuddare krav,från diverse miljöfanatiker på att användningen av Ja, det finns t. o. m. de som anser att man helt skall förbjudaanvändandet av sådana medel. Redan nu har vissa inskränkningar gjorts, framför allt ifråga om betning av utsädena. Detta har hittUls haft den följden attväxtsjukdomar som vi tidigare bekämpat och som vi nära nog hade lyckats utrotanu har kommit tillbaka. drabbades t. ex. vissa kornsorler avmjöldagg under det att andra sorter klarade sig. De sorter som klarade sig gavbetydligt högre skörd än de som drabbades av sjukdomen. Att somliga sorterundgick att angripas av svampsjukdomen berodde på att de var mera resistentamot densamma än andra. Detta visar vUken betydelse resistensforskningen har.Det är inte bara jordbrukarna som förlorar på växtsjukdomarna ulan helasamhället berövas därigenom något som naturen annars vore villig att ge oss. Sådana resistenta växtsorter medför minskadanvändning av bekämpningsmedel och är alltså ett steg mot vad vi ändå allasöker komma fram tUl, nämligen att vi inte skall behöva använda bekämpningsmedelannat än då det är absolut nödvändigt.