prot · FW0955 · 1973-12-31 00:00:00 — Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 15 a av , och förklarades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifallerjordbruksutskottets hemställan i betänkandetnr 1 punkten 55 mom. 1 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 15 a av . Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Däherr begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 15 b av i Skegrie m. fl., ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr begärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller jordbruksutskottets hemstäUan i betänkandetnr 1 punkten 55 mom. 2 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 15 b av i Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens Nr 55 ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då den rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna om- röstning gav följande resultat: Punkterna 56 och 57 Kammarenbiföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. § 3 Föredrogs jordbruksutskottets betänkande nr 2 ianledning av propositionen 1973:1 i vad avser utgifterna på kapitalbudgeten /74 inom verksamhetsområde jämtemotioner. Kammarenbiföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. Maj:t hade i propositionen1973:1 under punkten IX:6 (s. 161-164 i utdrag av statsrådsprotokollet överjordbruksärenden) föreslagit att till Jordfonden för budgetåret1973/74 anvisa ett invesleringsanslag av . I detta sammanhang hade behandlatsmotionen 1973:327 av m. fl. (m) vari hemställts att rUcsdagen somsin mening gav Kungl. Maj:l till känna vad i motionen anförts när det gälldeangelägenheten av att successivt nedbringa jordfonden med ca 100 miljonerkronor med en början fr. o. m. nästa budgetår med . Utskottet hemställde att skulle 1. lämna motionen1973:327 utan åtgärd, 2. till Jordfondenför /74 anvisa ett investeringsanslag av . Reservation hade avgivits av herrarHedin (m) och Leuchovius (m) som ansett att utskottet bort hemställa, att med avslag på Kungl. Maj:ts förslag och medbifall till motionen 1973:327 som sin mening gav Kungl. Maj:t till känna vadreservanterna anfört rörande åtgärder för att nedbringa jordfondens omfattningm. (rn): Jag skall med några ord motiverareservationen under punkten 8, som berör jordfonden. Från moderata samlingspartiet har vi alltid i principställt oss bakom lantbruksnämndernas inköps- och försäljningsverksamhet, förvilken ju jordfonden utnyttjas. Det är självfallet angeläget att medverka lämplig yttre rationalisering. Vi har ibland kritiserat verksamheten i såmåtto att många lantbruksnämnder har nekat jordbrukare att köpa en gård. De haransett att fastigheten eller fastigheten med ett tillskott blir för hten.Enligt vår mening har de satt anspråken på storlek alltför högt. Den som villha en mindre gård bör kunna få det, om han har möjlighet att där t. ex. bedrivaspecialodling eller intensiv drift som gör att han trots att gården kanskenormalt kan anses vara för liten ändå väl kan klara sig där. Huvudsaken är attden sökande har erforderliga kunskaper, tillräckliga resurser och självfalletintresse för sin uppgift. Den fråga som i första hand nu skall diskuteras och somberörs i reservationen gäller en sak som vi från moderata samlingspartiet harframhållit länge, nämligen att försäljningsverksamheten bör vara väl i takt medinköpsverksamheten i detta avseende. Vi anser aUtså att man bör kunna få dennaverksamhet självbärande. Glädjande nog kan man säga att den har blivit detunder det senast redovisade budgetåret, såsom finns angivet i propositionen.Under de senaste fem åren har inköpen gått ochförsäljningarna till 503,7 miljoner. Det är alltså en negativ balans på 73miljoner. Men ser man till det senast redovisade året, 1971/72, finner man attdet köptes för 135,8 och såldes för 136,4 miljoner. Man kan alltså säga att detblev vinst på verksamheten med . I fonden finns , men huvuddelen ärnaturligtvis bunden i fastigheter. Vi anser emeUertid från motionärernas ochreservanternas sida att man bör kunna banta ned den här fonden medcirka 100 mUjoner kronor. Vi menar att man under det kommande budgetåret ivarje fall bör kunna inleverera till statsverket, och det ärfullt möjligt. Om man ser till den redovisning som har gjorts frånlantbruksstyrelsen, står under innevarande budgetår ungefär 20 miljoner tillförfogande utöver inflytande inkomster av fastighetsförsäljningar. Man haranledning att hoppas och tro att balansen mellan inköp och försäljningar skallbli densamma under innevarande år som under det senast redovisade året - ellerkanske bättre. Då finns det ju gott om utrymme att lämna tillbaka 10 miljoneroch även göra det fortsättningsvis och kunna lämna tillbaka till statsverketkanske ett hundratal . Jag ber, herr talman, att få yrka bifall tillreservationen under detta betänkande. HerrPERSSON i (s): Jag tänker inte ta upp frågorna omrationaliseringspolitiken som började med att tala om - vi får jutillfälle att diskutera den saken utan jag skall hålla migtill den fråga som det nu gäller, nämligen jordfonden. Jordfonden skapades 1948 för att möjliggöra förlantbruksnämnderna att driva en rationaliseringsverksamhet inom jordbruketsområde. Vi hade en föredragning av lantbruksstyrelsens chef införutskottet, och han meddelade då att den här fonden är av mycket stor betydelseför den verksamhet som lantbruksnämnderna bedriver. Och jag kan säga till herrHedin att omsättningen av de fastigheter det gäller är ganska snabb. I fråga omåker ungefär , när det gäller skogen är tiden . Det är alltsåden tid som man har fastigheten innan den överlåts till den nye ägaren. Jag kan också upplysa om de siffror som senastredovisats av lantbruksstyrelsen. Vid ingången av 1972 fanns detjordbruksfastigheter till ett taxeringsvärde av och vidutgången av 1972 var summan 106 980 000 aUtså en minskning med 10 procentunder 1972. Detta visar att omsättningen går så snabbt som det över huvud tagetär möjligt. Det är väl rimligt att för fram den härmotionen nu liksom de gör det för att få den budget att stämma somde presenterat. För att få ihop pengar till det vill man nu pruta 10 miljonerpå denna punkt vill man ta bort 100 miljoner, men man börjar alltsåmed 10. Denna fråga diskuterades ganska ingåendeförra året, och det finns därför ingen anledning att utveckla ytterligaresynpunkter, utan jag ber att få yrka bifall tiU utskottets hemställan. Jag ber att få tacka i Skänningeför de ytterligare argument som jag fick för möjligheterna att inlevererapengar till kronan. följde ju upp frågan längre än vad jag hargjort. Han sade att det fanns fastigheter till ett taxeringsvärde av 118miljoner , medan siffran var 106 miljoner - enskillnad på 12 miljoner. Det innebär ju att det finns ännu mycket störremöjligheter att följa reservationen och lämna ifrån sig 10 miljoner tUl herrSträng. i (s): Den glädjen skall inte ha. Det visar sig att det kan variera till'år på dethär området. Man har inte kunnat leverera in några pengar till statsverket,utan det är väl så att man sålt flera fastigheter än man förvärvatoch att detta kan ändra sig . Det bevisar bara snabbheten iförändringen när det gäller den mark man förvärvar och den man sedan säljer tUljordbrukarna. Överläggningenvar härmed slutad. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen av herrar och Leuchovius, och förklaradesden förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: 11 protokoll 1973. L ivsmedelskon troll m. m. Den som vill att kammaren bifaller jordbruksutskottets hemställan i betänkandetnr 2 punkten 8 röstar ja, den det ejvUl röstar nej. Vinner nej har kammaren bifallit reservationen av herrar och Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstninggav följande resultat: § 4 Föredrogs jordbruksutskottets betänkande nr 8 ianledning av propositionen 1973:9 angående skydd för fiske med fast redskap, m,m, jämte motioner. Utskottets hemställan bifölls. § 5 Livsmedelskontroll m. m. Föredrogs jordbruksutskottets betänkandenr 9 i anledning av motioner om livsmedelskontroll m, m, I detta betänkande behandlades motionerna 1973:204av m, fl, (s), 1973:211 av m, fl, (fp) vari hemställts attriksdagen hos Kungl, Maj:t begärde förslag som gav sammanslutningar av konsumenter,naturvårdare, handikappade, forskare etc, rätt att överklaga beslut enligtlivsmedelslagen som berörde deras intressen, 1973:505 av i m, fl, (c) varihemställts att 1, beslutade om skärpt kontroll av gifthalter iimporterade livsmedel såsom frukt, bär och grönsaker, 2, hos Kungl, Maj:tskulle anhålla om åtgärder för att åstadkomma internationella överenskommelsermed lika stränga krav på giftfrihet i livsmedel som dem som gällde iSverige för svenska produkter samt 1973:789 av i Trobrom, fl, (m) vari hemställts att som sin mening gav Kungl, Maj:t tillkänna vad i motionen anförts om vikten av att kontrollen av importeradelivsmedel, och jämförbara produkter, blev likvärdig med den som gällde förhemma-producerade varor. 1, lämna motionen1973:204 utan åtgärd, 2, lämna motionen1973:211 utan åtgärd, 3, lämnamotionerna 1973:505 och 1973:789 utan åtgärd. I, angående vidgad klagorätt över beslut enligtlivsmedelslagen av () och () som ansett attutskottet under 2 bort hemställa, att med bifall till motionen 1973:211 som sinmening gav Kungl, Maj,-t tUl känna vad reservanterna anfört om vidgadbesvärsrätt enligt livsmedelslagen. L ivsmedelskon troll m. m. 2. angående skärpt kontroll avimporterade livsmedel av herrar i Skegrie (c) och (), (), i (c), i (c) samt herrarLeuchovius (m) och () som ansett att utskottet under 3 borthemställa, att i anledning av motionerna 1973:505 och1973:789 som sin mening gav Kungl, Maj:t till känna vad reservanterna anfört omskärpt importkontroll av livsmedel. i Skegrie (c): Vad beträffar livsmedelskontrollen är vimycket stränga när det gäller de svenska produkterna. Vi tUlåter inte att deinnehåller några främmande ämnen, framför allt inte några giftrester. Mensamtidigt tUlåter vi en betydande import av samma slags produkter från länderdär man efter vad vi vet använder sådana giftiga bekämpningsmedel som vi harförbjudit i vår egen produktion. Konsekvensen borde ju bjuda att vi vore likastränga vid kontrollen av importvarorna som vi är mot våra egna produkter,särskilt som importvarorna har producerats under betingelser som vi intetUlåter i vårt land. Vi har visserligen ett slags stickprovskontroll vidimport hit, men när fullastade långtradare från andra europeiska länder kommerin i vårt land låt oss säga , hinner man inte ta några kontrollproverpå dem. Innan man hinner göra det, kan dessa långtradare ha lämnat en betydandedel av sin last på vägen norrut i , Vi framhåller i reservationen på denna punkt att det är enolämplig ordning som här tillämpas. Vi kräver därför strängare åtgärder motimportörerna av dessa produkter. När vi nu är sä bestämda som vi är mot desvenska livsmedelsproducenterna och inskränker deras möjligheter att t, ex,använda bekämpningsmedel mot växtsjukdomar, så borde vi vara angelägna att setill att vi får resistenta sorter här som kan kompensera förlusterna förodlarna. Denna ovillighet att skärpa importfordringarna tyder intepä någon högre grad av konsekvens i vårt handlande när det gäller svenskaprodukter och produkter vi importerar från utlandet. Därför borde det, som reservanternakräver, vidtas stränga åtgärder mot importvarorna. Framför allt borde vi hasamma hårda krav på importvaror som vi ställer på våra egna hvsmedel. Jag ber att få yrkabifall tUl reservationen 2, I övrigt ber jag att få yrka bifall till utskottetshemställan. Under detta anförande övertog herr talmannen ledningen avkammarens förhandlingar. Livsm edelskon tro II m. m. FruANER(fp): En enskild svensk medborgare har ingenrätt att överklaga ett beslut som fattats av livsmedelsverket, om det skulletillåta användningen av något ämne som han misstänker för att vara skadligt påett eller annat sätt, Bhr fabrikanten däremot förbjuden att använda ett visstämne i livsmedlen, så har han rätt att överklaga beslutet. Det är detta som är bakgrunden till den motion av herrStrömberg m. fl, som jordbruksutskottet avstyrker och som jag härmed yrkarbifall tiU, Motionen går ut på att en generöst bestämd krets av organisationerskulle få möjlighet att överklaga den här sortens beslut. Den enskilde som jag började med att tala om kan t, ex,vara en av de svenskar som är allergiker och ha anledning förmodaatt någon vida spridd livsmedelstillsats med kanske rent kosmetisk effekt ärskadlig för personer med just hans sjukdom. Fallet är fingerat än så länge men det kan inträffa vilken dag som helst. Den enskilde i fråga kan vara en forskare som ilättillgänglig utländsk facklitteratur upptäckt rapporter om att ett färgämnesom används i mat i visat sig framkalla cancer på råttfoster. Dettafall är icke fingerat. Han har då ingen som helst rätt att anföra besvär överatt färgämnet fortfarande får användas här, trots att Världshälsoorganisationeni det här specieUa fallet tog så pass mycket intryck av rapporterna att manrekommenderade en högsta tillåten daglig dos av detta ämne enmängdbegränsning som livsmedelsverket såvitt bekant inte gjort någotsom helst åt. Den enskUde medborgaren kan också vara en medlem i enföräldraförening vid ett daghem, som vill att hennes och de andra föräldrarnasbarn inte skall få nitrit och bisulfit i den mat som serveras på daghemmet ochsom naturligtvis helst skulle se att sådana ämnen över huvud taget inte förekomi landets mat. finns det faktiskt en rätt för vissaorganisationer att överklaga den här sortens beslut. Det är bara det, att ingenav dem har gjort något som helst för att ställa sin hjälp till medborgarnasförfogande. Huvudorganisationerna på arbetsmarknaden LO, TCO, Arbetsgivareföreningenoch - fick den här rätten till överklagande när livsmedelslagengenomfördes, det var för övrigt på initiativ av mig och . Mendessa organisationer har på förfrågan förklarat att de inte har vidtagit någrasärskilda åtgärder för att enskUda medborgare eller ens deras egna medlemmarskulle kunna utnyttja den här rätten. skriver att "utifrånföreningens intressen har föreningen ej ansett det vara erforderligt attvidtaga några särskilda åtgärder i anledning av den utvidgade besvärsrättenenligt livsmedelslagen. Hithörande frågor handlägges på ett för föreningensdelägare tillfredsställande sätt av näringslivets branschorganisationer. "Det har jag ingen anledning att betvivla - däremot att det är så särskilttUlfredsställande för konsumenterna. LO svarar på förfrågan att om det skulle bli aktuellt attanföra besvär mot beslut, som meddelat, är det formelltLO:s styrelse som fattar beslut om att föra besvärstalan. Vad som däremot intemeddelas är hur det skall gå till för en enskild medborgare, för ett fackförbundeller för någon annan förening att få att ta upp detta inom delagstadgade . svarar att man inte har några resurser att aktivtbevaka detta område, men att man är beredd att på initiativ från enskild medlemföra talan mot livsmedelsverkets beslut. Det framgår tydligt av de svar som getts att deifrågavarande organisationerna inte uppfattat stadgandet i livsmedelslagen omderas besvärsrätt som något som intresserade dem och som de haft anledning attdra några slutsatser av för sitt handlande. Frågan om vad de gjort kom tydligenalldeles överraskande. Det har uppenbarligen inte förekommit minsta försök attsprida någon upplysning om organisationernas rätt i detta avseende, vare sigtill medlemmarna eller utanför medlemmarnas egna led. Bestämmelsen får alltsååtminstone betraktas som ett slag i luften. En annan möjlighet att åstadkomma den önskvärdamedborgarkon-trollen, som också framkommit i debatten och remissutlåtandena, äratt finge besvärsrätt och kunde utöva denna på enskUdaklagandes vägnar. Jag har under hand erfarit av detta verk att det i så fallskulle ställa sina resurser till förfogande och i övrigt sörja för attutredningen i besvärsärenden blev tillfredsställande från konsumentsynpunkt.Det skulle också vara enklare för de enskilda konsumenterna att ha endast ettorgan som företräder dem i besvärsärenden, framhåUer . Vi reservanter skulle för vår del kunna tänka oss ettsådant arrangemang, under förutsättning att ett nära samarbete upprätthålls medandra organisationer med intresse på området. Jag kan också nämna att man i har antagit enlag som ger medborgarna rätt att klaga på den centrala miljövårdsmyndighetenEPA:s beslut om den mte ingriper eller mgriper på fel sätt mot farligabekämpningsmedel. Där har alltså lagstiftaren inte visat någon fruktan införalltför många och alltför oberättigade klagomål. I finns det faktisktexempel på att en lokal ideell förening att klaga över ettbeslut av . Det gällde visserligen en annan lag än den vi nubehandlar, men det visar dock att det inte är ett alldeles okänt begrepp försvensk rätt att naturvårdsföreningar kan anses företräda sådana intressen attde har lov att besvära sig över kommunala beslut, trots att de inte direkt ochbokstavligen är sakägare själva och således inte är inneslutna i lagensdefinition på dem som har klagorätt. När det gäller att tillämpa ett motsvarande förfarande påriksplanet har vi nu alltså en första bräsch i muren genom att vissa storaorganisationer har fått klagorätt visserligen utan att visa någon störreentusiasm för att utnyttja den, men desto större skäl är det då alt ge den åtsådana föreningar som har intresse och motivation för att begagna sig av den.Det skulle visa en verklig vilja från statsmakternas sida att i sittbeslutsfattande lyssna på dem som direkt på sitt eget skinn blir berörda avbesluten. 1 samma betänkande från jordbruksutskottet berörs också enannan motion, om bättre kontroll av importerade livsmedel. Eflersorn vi i vårtparti med skärpa framhåller i vårt antagna jordbrukspolitiska L ivsmedelskon troll m. m. Livsm edelskon troll m. m. program,att jordbruket skall producera livsmedel på för konsumenten bästa och biUigastesätt utan hälsovådliga gifter, är vi givetvis angelägna om att importeradejordbruksprodukter läggs under en kontroll som i möjligaste mån är lika striktsom den de inhemska produkterna är underkastade. Jag instämmer här i vadutskottets ordförande sade, och även jag yrkar bifall till reservationen2. Jag viU i detta sammanhang påminna om att det i en hel delländer finns ganska talrika representanter för ett s. k. biologiskt jordbruk,där giftiga bekämpningsmedel principiellt inte alls används, och att en vissimport tiU från sådana odlare förekommer i ökande grad. Hoskontrollerade och auktoriserade försäljare av sådana livsmedel har alltsåkunderna en möjlighet att med förtroende köpa importerade livsmedel med dengiftfrihet de själva önskar. Men eftersom denna typ av odling i varje faU inomrimhg tid inte kan tänkas räcka till för alla kunder, är del givetvisnödvändigt att samma låga halter av bekämpningsmedelsrester osv. som ärföreskrivna för svenska grönsaker och frukter också i praktiken uppehålls hosalla importerade produkter. Jag yrkardärför, herr talman, bifaU tUl reservationerna I och 2. HerrLEUCHOVIUS (m): 1 betydande omfattning importerar Sverigelivsmedel såsom frukt och grönsaker, charkuterier av olika slag, andrabearbetade kött- och fläskvaror, m. m. Denna import utgör en inte obetydligkonkurrens tUl hemmaproducerade varor, en konkurrens som känns hårdare sedanSverige nu fått mera begränsade möjligheter att bearbeta den storaEuropamarknaden. Från jordbrukarhåll vänder man sig inte mot importen ellerkonkurrensen som sådan. Svensk livsmedelsindustri står internationellt settmycket högt, vilket också bevisats av våra möjligheter att öppnainternationella marknader. Vad man däremot vänder sig mot är att konkurrenseninte sker på lika villkor. Kontrollen av hemmaproducerade varor är, som vi tidigarehört här, mycket hård - och detta är fullt riktigt. Det har jag ingenting altinvända mot. Vad man från jordbrukar- och annat producenthåll kräver är attimportandelen skall vidkännas en fullt likvärdig kontroll. I princip kan mansäga att sådan kontroll skall ske. Utskottet hänvisar också till atthvsmedelsverket skall överlämna förslag till hur livsmedelskontrollen för allaprodukter skall kunna ordnas. Man är tydligen på det klara med att nuvarandestickprovskontroll inte är till fyllest. Utskottet understryker också vikten avatt kontrollen av importerade livsmedel i fråga om innehåll avbekämpningsmedelsrester och beträffande kvaliteter i övrigt görs så effektiv,att de i livsmedelslagen med följdföreskrifter uppställda kraven verkligenuppfylls. 1 princip och i sak är utskottet följaktligen överens medoss reservanter. Men skUlnaden är den att vi genom ett uttalande av riksdagenvill uppmana Kungl. Maj:t att mera uppmärksamt följa den här frågan och vidtanödiga åtgärder. Vi är nämligen oroade av att det nuvarande OtUlfredsställandeförhållandet skall fä fortgå till men för de svenska producenterna. Jag ber, herr talman, med det anförda att få yrka bifalltill reservationen 2 av i Skegrie m. fl. I reservationen 1 yrkas med bifall tUlmotionen 211 att utskottet skall ge Kungl. Maj:t tUl känna vad som anförts omvidgad besvärsrätt enligt livsmedelslagen. Vad sägsdå i motionen 211? Motionen 211 har krävt "att hos Kungl.Maj:t skall begära förslag som ger sammanslutningar av konsumenter,naturvårdare, handikappade, forskare etc. rätt att överklaga beslut enligtlivsmedelslagen som berör deras intressen". Med andra ord: en besvärsrättför hela folket -bara det bUdas sammanslutningar som består av konsumenter,naturvårdare, handikappade eller forskare. 1 samband med att antog riktlinjernaför konsumentpolitiken beslöt också för att ge bättre möjlighet attta till vara konsumentintressena - att de fackliga huvudorganisationernaskulle få rätt att anföra besvär i nämnda ärende. Det finns anledningunderstryka att det enligt instruktionerna åligger livsmedelsverket attsärskUt beakta konsumentintressena. 1 själva verket är det livsmedelsverketsprimära uppgift att beakta konsumenternas intressen. I livsmedelsverketsstyrelse ingår för övrigt också chef. Till vill jag säga - med anledning av den lag somhar tUlskapats i , där man enligt tydligen inte skulle hysa fruktanför en vidgad besvärsrätt att om jag är riktigt underrättad, lär det intenågon annanstans finnas en så långtgående livsmedelslag som i . Det är,som jag tidigare sade, livsmedelsverkets primära uppgift alt bevakakonsumenternas intressen. Kosmetika och liknande, som , åberopar, skall -som vi vet, även om vi nu inte skall diskutera livsmedelslagen - successivtutplockas ur registren. Det är livsmedelsverkets sak att se tUl att så sker. Mindre än efter det att har antagit de nugällande bestämmelserna har utskottet inte ansett sig vara berett att förordaen prövning av sättet för konsumenternas rätt att föra sin talan. Så till reservationen 2, som enligt min mening är heltonödig och tydligen tillkommen av andra skäl än sakliga. Detta verifierade juockså , när han sade att utskottet och reservanterna i principoch i sak är överens. Man finner det, om man granskar vad utskottet säger ochvad reservationen innehåller.