prot · FW0962 · 1973-12-31 00:00:00 — När går upp och försöker göra pajaskonster jag vill närmast likna det vid sådana - ber jag all få rekommendera honom atlhålla sig till den typ av motioner som han mest är känd för. Av anförande fick jag en stark känsla atthan gjorde stora ansträngningar för all anlägga en seriös lon i debatten, atlklarlägga varför del kunde finnas motiv för personer med förhållandevis höga,kanske t. o. m. mycket höga, inkomster alt få ell inkomsltUlskoll utöverriksdagslönen. Han nämnde all del inle var så lätt att lämna en tjänst och sedan gå tillbaka. Detta gällde för höglönetagare i såvälstatlig som annan tjänst. Jag avstår nu från kommentar. gjorde också ell försök atl föra debattensom den bör föras. Jag ber att få lacka även honom för hans inlägg. Löneavdrag för tjänsteman som är tjänstledig förriksdagsmannauppdrag Lorentzonmenade att motionärerna bortsåg från de orättvisor som i myckel högre graduppstår och förekommer på andra områden i vårt samhälle. Som jag upplevtmotionerna och som jag ser på denna .sak själv finns ingen anledning att bortsefrån någon sektor i samhället där delta förekommer. Men vi har här i riksdagenmöjlighet att uttala oss om huruvida detta är en riklig och rimhg sak. Det ärdelta motionärerna vill ha ell uttalande om beträffande den sektor ärarbetsgivare för och förhandlar om genom sitt avtalsorgan. har utantvekan möjlighet alt göra detta. När vi diskuterade frågan i utskottet, tyckte jag miglägga märke till att vissa personer ansåg sig träffade därför atl detförmodligen ganska allmänt anses att man inle skall ha lön för ett arbete, somman uppenbart inte utför. Är man riksdagsman och utför ett arbete medriksdagsuppdragel det må vara väl ulfört eller mindre väl utfört bör detavlönas till sitt värde även ekonomiskt. Delta har ingen här ifrågasatt. Den fråga som motionen tar upp gäller principen. Är detriktigt alt vi i anser all lön skall utgå genom avtal för arbete sominte utförs? Jag har i utskottet reserverat mig för motionens yrkande och medden mening motionen uttrycker, nämligen alt delta inte kan vara rimligt och riktigt.Det är denna fråga rUcsdagen har atl la ställning till. Att motionen i sinadetaljer inte i alla avseenden är fulländad kan jag instämma i. Jag ber,herr talman, att få yrka bifall till reservationen. i (fp): Bara en kort kommentar. Jag redovisade förutställningstagandet i lönedelegalionen och sade atl man där utan reservationförhöjt B-avdraget till . När jag lyssnade på iAlvesta fick jag en känsla av att han inle fullt delade den uppfattningen. Hanmenade alt efter votering drivit fram detta. Jag vill baraförtydliga det hela och säga att när frågan slutbehandlades i lönedelegalionenden var inte närvarande och kan således varken lapå sig ansvar för eller inhösta någon ära av beslutet. Frågan hade varitbehandlad tidigare i lönedelegalionen, men vid slutbehandlingen fanns intenågra delade meningar. På förslag av herr tredje vicetalmannen beslöt kammaren uppskjuta den fortsatta överläggningen rörande dettabetänkande samt behandhngen av återstående på dagens föredragningslistaupptagna ärenden till kL 19.30. §23 Interpellation nr 72 om skattelättnader för hushållen Ordetlämnades på begäran lUl Fru andrevice talmannen (), som yttrade: har hårt drivit denuppfattningen att del måste löna sig att arbeta. De senaste årens ekonomiska utveckling har varit negativ.För den enskilde har detta bl. a. inneburit att priser, hyror, avgifter etc.stigit. Lönernahar visserligen också stigit. För många har dock nettolönen, dvs. Nr 62 lönen efter avdrag av direkt skatt, inte räckt till atl kompensera de ökade den utgifterna. Detta innebär alt stora grupper fått sin ekonomiska situation g_jj| 1973 försämrad. Den ekonomiska utvecklingen har förutom detta medfört enonödigt stor arbetslöshet och en internationeUt sett låg lUlväxllakl. Inleminst har de många barnfamiljerna råkat in i en ekonomiskt sett nästan hopplössituation. En olycklig kombination av avtrappningsreglerna för vissa socialaförmåner med skattesystemets brantaste progressivilelsstegring leder tillorimligt stora avbränningar vid inkomslförbällringar. Det finns åtskilligaexempel där barnfamiljer drabbas av ca 80 procents bortfall vid inkomstökning.De återstående procenten räcker givelvis inte till all ens hållaprisutvecklingen stången, än mindre all höja barnfamUjernas standard. Mångabarnfamiljer upplever sig därför som mer eller mindre fångade i en fälla. Del finns givetvis åtskilligt som regering och riksdagskulle kunna göra för all lätta på trycket för just barnfamiljerna. I olikasammanhang, t. ex. i motioner till årets riksdag, har från vårt håll pekats påsådana åtgärder. Långsammare avtrappning av bostadstilläggen och enhetstaxapå daghem är två exempel på åtgärder som skulle göra att det lönade sig bättreatl arbeta. Med en rejäl famihepolilisk satsning skulle allmänna och hkabarnbidrag och vårdnadsbidrag vara det dominerande stödet för att utjämnabarnkoslnaderna. Bostadsbidragen och deras besvärande avtrappning skulle i ettsådant läge få mindre betydelse. En otillräcklig famUjepolitik är alltså enbidragande orsak till de svåra tröskelproblem som stora grupper brottasmed. samlat grepp på familje- och skattepolitiken är därför nödvändigt. På beskattningens område måste givelvis möjligtden mycket branta stegringen av marginalskatten som präglade regeringensförslag justeras. skulle det vara möjligt all inarbetaett inflationsskydd i skattesystemet så att inte som löneförbättringar,som endast är kompensation för inträffade prisökningar, knuffar uppinkomsttagarna i en högre skatteklass ulan atl deras verkliga köpkraftförbättrats. Detta vore en snabbi verkande förbättring för den storagrupp löntagare som befinner sig i inkomsllägena . I dessainkomstklasser, där huvuddelen av samtliga inkomsttagare befinner sig, är jumarginalskatten snabbi stigande. Redan vid en inkomst på ca ärprocentsatsen över 60. Det är jusl för dessa inkomsttagare sominflationsskyddet har sitt största värde. Mot bakgrunden av vad jag här framhållit anhåller jag omkammarens tillstånd all till statsrådet och chefen för fårikta följande frågor: alt del är rimligt all vissa inkomsttagare skall kunna drabbas avfaktiska avbränningar på vid en inkomstökning? Är statsrådetnu beredd atl häva förbudet för den arbetande skalleutredningen alt pröva någonform av inflalionsskydd i skattesystemet och all ge löfte inför den stundandeavtalsrörelsen alt sådant 95 Nr 62 skydd införs? den - " statsrådet villig alt ge en belysning av famihernassituation med 5 apj-ji1973 hänsyn lagen lUI både deras direktaoch indirekta beskattning och till de -------------------- familjepolitiska stödformerna? Vilka andra åtgärder är statsrådet beredd vidta för atlunderlätta den ekonomiska situationen för de vanliga hushållen? Denna anhållan bordlades. § 24 Interpellation nr 73 ang. olägenheter vidgenomförande av reformer rörande bilismen Ordet lämnades på begäran till HerrLOTHIGIUS (m), som yttrade: I proposition 1969 ladekommunikationsministern fram förslag om ny registrering av motorfordon.Bestämmelserna i vägtrafikförordningen av ansåg också bilbranschenvara föråldrade och ställde sig positiv till utnyttjande av modernadministrationsteknik i ett centralt bilregister. Äv propositionen framgår all remissinstanserna hadeungefär samma inställning; dock kan sägas atl starka varningar framfördes,likaså alternalivförslag i olika avseenden när del gällde del praktiska genomförandet. Så elegant som det såg ut på papperet när propositionenantogs har den praktiska utvecklingen inte blivit. 1 förhandsinformationenkring del nya systemet utlovades all efler införandet i bilregistret avuppgifter skulle utsändning av nummerplåt etc. ske med vändande post.Emellertid har del visat sig atl delta tar ,ibland längre lid. Det har ibland tagit innan bilägaren fått sinaregistreringshandlingar. Otåliga bilkonsumenters kritik drabbar närmastbildetaljhandeln. Ej ovänlat har dessutom åtskilliga felaktigheter noterats.Registreringsplåtarna går till tidigare ägare som man på poslen ivissa fall trots instruktioner sagt all plåtarna ej går alt eftersända. Vidkontakt med myndigheterna har påpekats all man själv skall eftersända plåtarnatill den nye ägaren. Detta verkar märkligt med tanke på att skylttillverk-ningenoch distributionen handhafts av ett statligt företag. Dessutom har den totalakostnaden för hela omläggningen blivit ganska dyr för samhället. Del har ocksåvisat sig att den enskilde åsamkats kostnader som skiljer sig väsentligt frånde tidigare kostnaderna. Det finns därutöver anmärkningar atl göra om förhållandensom direkt påverkar den enskilde bilägaren. Den senare beslutadekilometer-skallereformen har uppvisat drag, som kan jämföras med svårigheter avnämnda art. Med anledning av vad jag anfört hemställer jag omkammarens tillstånd all till herr kommunikationsministern ställa följandefråga: Är herr kommunikationsministern beredd atl vidta åtgärderför all i 96 framlidenbeslutade reformer som t. ex. bilregisterreformen i praktiken Nr 62 kan genomföras ulan alltför stora svårigheter och besvärför bilägarna? 5 aprU 1973 Denna anhållan bordlades. § 25 Anmäldes och bordladesKungl. Maj:ts propositioner; Nr 73 angående riktlinjer för den offentligaupphandlingen Nr 95 angående transportstöd som regionalpohtiskt medel § 26 Anmäldes och bordlades föhande motioner: Nr 1748 av fröken ,50« avlämnad i anledning avKungl. Maj:ts proposition 1973:32 med förslag tUl lag om ändring igiftermålsbalken, m. m. Nr 1 749 av m. fl. Nr 1750 av m. fl. avlämnade i anledning avKungl. Maj:ts proposition 1973:41 angående industripolitisk verksorganisation,m. Nr 1751 av i m. fl. Nr 1752 av m.fl. avlämnade i anledning avKungl. Maj:ts proposition 1973:44 angående ändringar iskalteuljämningssystemel för kommunerna m. m. Nr 1753 av m. fl. Nr 1754av m. fl. Nr 1755 av m. fl. Nr 1756 avherrHermanssonm.fi. Nr 1757 av m. fl. avlämnade i anledning avKungl. Maj:ts proposition 1973:45 med förslag om aUmän tandvårdsförsäkring, m.m. Nr 175 8 av m. fl. Nr 1759 av m. fl. Nr 1760 av m. fl. Nr 1761 av m. fl. Nr 1762 av herrar iWolmgården och Stridsman Nr 1763 avherrar iMmeå och i Agnas Nr 1764 av i Agnas m. fl. Nr 1765av /teon i Nr 1766 av i m. fl. avlämnade i anledningav Kungl. Maj:ts proposition 1973:50 angående medlen i den fortsattaregionalpoliliska stödverksamheten m. m. 7 protokoU 1973. Nr 62 § 27 Meddelande ang. enkla frågor S aprU1973 Meddelades atl föhande enkla frågordenna dag framställts, nämligen Nr 170 i (s) till herrindustriministern om åtgärder för att trygga sysselsättningen inomVästernorrlands län: Vilka åtgärder planeras för att trygga sysselsättningenför dem som arbetar vid de nedläggningsbeslutade massaindustrierna inom Västernorrlandslän - i första hand sulfitfabrik vUken läggs ner iår? Nr 171 i (m) till herrutrikesministern om skydd för de svenska missionärerna i : Vilka åtgärder avser statsrådet vidtaga för atttillförsäkra de svenska missionärerna i skydd? Nr 172 () till herr handelsministernangående importrestriktionerna avseende textilvaror från : närmare motivera bakgrunden tUl de i dagspressen uppmärksammade importrestriktionerna avseende vissa textilvaror Nr 173 () tiU herr utbUdningsministern angående Kommer statsrådet att inskrida mot den planeradeutformningen av skolhälsokortet, som uppges komma att innehålla bl. a. sädanauppgifter om eleverna som aggresivitet, skolk, snatteri, svartsjuka ochfamUjebakgrund? Nr 174 () till herr jordbruksministern omåtgärder mot allergiframkallande tillsatser i livsmedel: Vilka omedelbara åtgärder avser statsrådet vidta medanledning av de senaste forskningsrönen om den oväntat omfattande förekomstenav allergiframkallande tUlsatser i livsmedel (s. k. livsmedelskosmetika)? Nr 175 () till herr inrikesministernangående beräkningen av hyror för bostadslägenheter; Vilka åtgärder ämnar statsrådet föreslå i syfte att uppnåatt hyrorna i ett hus fastställes med hänsyn tiU bostadslägenheternas standardoch ej med hänsyn tUl medlemskap i hyresgästorganisation? § 28 Kammaren åtskildes .