prot · FW0942 · 1973-12-31 00:00:00 — redovisadefarhågorna för övervägande negativa konsekvenser av fria affärstider besannas,kommer frågan om lagstiftning att tas upp till förnyad prövning," Det har gått affärstidsregleringenslopades. Erfarenheterna från det gångna året har visat att motståndarna motsöndagsöppethållande i allt väsentligt fått rätt i de farhågor som uttaladesvid lagens slopande. Den affärstidsnämnd som tillsattes för att följautvecklingen har enligt ett pressmeddelande nyhgen fastslagit att det enbart ärvaruhusen som ökat sitt söndagsöppethållande - som här sagts från 7 tUl 29procent. Det är en inte oväsentlig ökning. konstaterar attden för varuhusen är av påtaglig karaktär. Däremot har småbutikerna ellerlivsmedelsbutUcerna enligt affärstidsnämnden inte ansett sig kunna delta i konkurrenseni söndagsöppet. Som positivt kan noteras att Domusvaru-husen i mindreutsträckning än andra varuhus haft söndagsöppet. Handelsministern ifrågasatte i sin skrivelse om inte fullfrihet för små närhetsbutiker i fråga om sortiment och öppethållande skullemedföra bättre möjligheter att hävda sig i konkurrensen med de stora enheterna. Detta harinte infriats. Däremot har de större företagen inom handeln missbrukat detförtroende som de fick vid slopandet av affärstidslagen och använt det ökadeöppethållandet som ett rent konkurrensmedel. Även om affärstidsnämnden intemärkt någon större omfattning av särskilda säljstimulerande aktiviteter kan manändå inte komma ifrån att det använts ganska dyrbara reklammetoder och ordnatss, k, jippon vid olika tUlfällen av söndagsöppet. Vid besvarandet av en av mig ställd enkel fråga den 27april om den reklamverksamhet som bedrevs av vissa butikskedjor i samband medsöndagsöppet medgav handelsministern att han iakttagit att sådant förekom,något som han då betecknade som marknadsgyckel. Att konsumenterna får betaladetta genom ökade priser kan väl inte bestridas. Även om det kan vara svårt attredovisa hur stor andel av prishöjningarna som kan hänföras till butikernassöndagsöppethållande finns det ändå klart belagt att handelns marginaler ökatmera än leverantörsprishöjningen . Jämsides med affärstidsnämnden har gjort egna undersökningar, bl. a, med statistik över medlemmarnasob-timmar. Enligt en undersökning som redovisats från , omfattande femvaruhus - Tempo, Obs, EPA i city och Skönsberg samt stormarknad medförob-timmarna en merkostnad på . Sedanaffärstidslagen slopades visar antalet ob-timmar förhandelsanställda en alltmer ökande trend. Inom den privata sektorn hade 57 000anställda totalt , Det innebärutslaget pä varje arbetstimma en ökning av ob-tillägget med jämfört medandra kvartalet 1971, Totalt beräknas att antalet arbetstimmar ökade medca en halv miljon. Att märka är dessutom att ob-tillägget mellan och 13 höjts . I utredningen sägs att man inte vet hur mångaöppethållandetimmar som är förlagda till , men att det sedan i fjolfinns en klar trend att ob-tillägget har rakat i höjden. arbetas med en statistUc, som beräknas vara klar , är överens med affärstidsnämndenom att förändringarna totalt inom hela handelssektorn är små. På livsmedelssidanär förändringarna så små att de knappt är mätbara. Det är framför allt påvaruhussidan som förändringarna noteras. Detta visar tydligt att det inte ärbehovet som styr öppethållandet utan rena konkurrensmotivet. Delta bekräftasockså av ÅHLÉNS i en artikel i , där det sägs vUl bygga ytterligare nio stormarknader. Man säger att konkurrensen inomden svenska detaljhandeln är så hård och effektiv, att branschen mycketväl är kapabel att slå ut orationella enheter och därmed förhindraprishöjningar. Till det sista om prishöjningarna vill jag sätta ettfrågetecken i kanten. har de ju i varje fall inte påverkats i positivriktning av dessa orsaker. Tvärtom riskerar vi ytterhgare prishöjningar meddessa monopolbildningar. Det sägs vidare i artikeln att lönsamhetsutvecklingenvisserligen kommer att störas av dyrbara nedläggningar och omställningar menatt stormarknaderna tycks vara den detaljhandelsform som går den ljusareframtiden tUl mötes. Klarare kan det knappast sägas vUken inriktning de storabutUcs-kedjorna har, inriktningen att på olika sätt konkurrera ut småbutikernaav typen kvarters- och närhetsbutUcer, Ett sätt är att genom söndagsöppet skapaett behov som inte finns. Att behovet inte finns har redovisats i både radiooch TV vid olika tiUfäUen, där intervjuer gjorts. Tydligt har det framkommitatt man av en slump hamnat i varuhuset och att det delvis används somsöndagsnöje. har man t, o, m, skyllt på att barnen tycker det är roligt,vilket väl kan betvivlas, men mest har det kommit fram att man har dåligtsamvete för personalen, som man utnyttjar utan att man egentligen har någotbehov av att handla. Att det blir impulsköp och därmed dyrare förfamiljebudgeten har också framgått av intervjuerna. Men så länge ingabegränsningar finns i öppethållandet, ju lättare skapas ett behov. Det är därför som vår motion nr 1500 har väckts, ochdärför yrkar jag också bifall till den reservation som föreUgger tUlnäringsutskottets betänkande nr 15 gällande en ny affärstidslag. Innan jag slutar vill jag beröra ytterhgare en fråga, deanställdas situation. Inte något nummer av de handelsanställdas tidningHandels-Nytt har kommit ut , där inte problemet med ökatöppethållande från personalsynpunkt påtalats. Det är naturligtvis en korrekt redovisning somaffärstidsnämnden gör, då den säger att ökat öppethållande inte i någon störreutsträckning påverkat arbetstiderna för de fast anställda, vare sig heltids-eller deltidsanställda. Det redovisades en minskad andel beroende på arbetstidensförkortning. Men när det gäller den extra och tillfälhgt anställda personalenvisar det sig att vid varuhusen har de tUlfälligt anställda ökat sin andel , alltså nära en fördubbling. Ett ökat utnyttjande avtillfäUigt anställda sker i allt större utsträckning. Då dessa tUlfälligtanställda oftast inte är fackligt anslutna har de inte heller det avtals-och/eller anställningsskydd som en facklig organisation ger. Organisationstillhörigheten inom Handelsanställdas förbundär så låg som . Inom är den enligtuppgift från förbundet. Den dåliga fackliga anslutrungen minskar naturligtvismöjligheterna för den fackhga organisationen att tiUvarata även de fackligt anslutnamedlemmarnas intressen såväl beträffande löner som när det gäller andraintressefrågor för de anställda. De låga lönerna för de handelsanställda visartydligt detta. Tillfälligt deltidsarbete är någonting som passararbetsköparna inom handeln perfekt. De behöver inte betala övertidsersättning isamma utsträckning, de kan sätta in de deltidsanställda under rusningstid ochpå tider som är obekväma. Eftersom många deltidsarbetande aldrig blir fastanställda kan de skjutas åt sidan under lågsäsong och tas tillbaka igenexempelvis när julrushen sätter in. Vidare kan arbetsintensiteten sättas sålågt att de tiUfälligt deltidsarbetande ställs utanför såväl avtalsbundna somlagstadgade sociala förmåner. Att det främst är kvinnlig arbetskraft det härrör sig om förvånar inte. Däremot kan man väl fråga, om det är ett mål församhället att kvinnorna inom handeln utnyttjas på de sämsta 8 protokoll 1973. arbetstidernaoch med de sämsta förmånerna. De handelsanställdas förbund har i sin affärstidsundersökninggjort en slutsummering, som jag gärna vill citera ur. Man skriver: "Enligtvår uppfattning är både utvecklingen och omfattningen av söndagsöppethållandetoroande. Vår motivering härför är att söndagsöppethållandet tenderar att öka.TUl detta kommer att vårt materiel pekar på vissa tendenser som kan innebäraett ökat söndagsöppethållande." Vidare säger man att det här inger farhågor för framtiden.Handelsanställdas förbund måste i sina strävanden att begränsa ett ökatkvälls-och söndagsöppethållande beakta utvecklingen och mot bakgrund avmålsättningen diskutera åtgärder för framtiden. Enligt min och de handelsanställdas meningvore de bästa åtgärderna en lag som klart reglerar öppethållandet utandispenser och där ett utsträckt öppethållande skrivs in, exempelvis iveckan och begränsat antal helgdagar . På förslag av herr tredje vicetalmannen beslöt kammaren uppskjuta den fortsatta överläggningen rörande dettabetänkande samt behandhngen av på föredragningslistan återstående ärenden tiUkl, 19,30, §26 Interpellation nr 59 ang. inriktningen av hemkonsulentverksamheten Ordetlämnades på begäran tiU FruSUNDSTRÖM (s), som yttrade: Den utbyggnad av hemkonsulentverksamheten sompågår betyder att såväl enskUda konsumenter som kommuner ges ökade möjlighetertUl bättre konsumentinformation. Men i takt med utbyggnaden ökar också kravenpå hemkonsulenternas dänster. Och konsulenternas möjhghet att verka hängerintimt samman med när konsumenterna kan nå dem, var deras utställningslokalerär belägna och när det gäller servicefunktionen gentemot kommunerna - i höggrad med den fortbildning som förutsattes i proposition 1972:33, I mångakommuner råder stor tveksamhet till förslag att frivilUgt inrätta någon form avkonsumentnämnder. Det är inte bara en kostnadsfråga utan fastmer en fråga ombrist på kunskap om hur sådana nämnder skall verka, vilket kompetensområde deskall ha, vilken ansvarsfördelning som skall råda osv. Det torde vara för tidigt att nu dra några generellaslutsatser av de erfarenheter som gjorts av den nya inriktning avhemkonsulenternas verksamhet som i anslutning tUl nämnda proposition beslutadesav 1972. Jag är också medveten om att verksamheten kan variera frånregion till region. Men jag tror ändå det vore värdefullt om redan nukunde få del av vunna erfarenheter när det gäller såväl verksamhetensmriktning som möjligheter att nå ut till konsumenterna. Under åberopande av det anförda hemstäUer jag om kammarenstUlstånd att till herr handelsministern få ställa följande frågor: Villherr statsrådet redogöra för hittUls vunna erfarenheter av den nyainriktningen av hemkonsulentverksamheten? I vilken utsträckning inriktashemkonsulenternas fortbildning på Qnsdaeen den den kommunservicefunktion de ålagts? -.a ~, 1973 Denna anhållan bordlades. § 27 Anmäldes och bordlades Kungl. Nr 15 angående godkännande av vissa internationellaöverenskommelser på den intellektuella äganderättens område, m. m. Nr 25 med förslag tiU kungörelse om ändring ibyggnadsstadgan (1959:612) Nr 38angående överlåtelse av staten tUlhörig fast egendom, m. m. § 28 Meddelande ang. enkel fråga Meddelades att följande enkla fråga denna dag framställts,nämligen av Nr 144 () tiU herr socialministernangående nedläggningen av allmänna vårdanstalter: Anser statsrådet i likhet med anstaltsutredningen idelbetänkadet om vårdplatser vid allmänna vårdanstalter m. m. att man börnedlägga verksamheten vid vårdanstalter där hela samhäUen med omgivningar iolika avseenden är beroende av anstalternas existens såsom är fallet med t. ex.Västerbyhemmet i på ? § 29 Kammaren åtskUdes .