prot · FW0917 · 1973-12-31 00:00:00 — Det får säkerligen i erfara när hankommer hem eller får tillfälle att tala med företrädare för norrländskföretagsamhet och med norrlänningar över huvud taget. HerrBURENSTAM (); Visserligen har jag redan tidigare i enreplik försöki förklara för alt vi inte smiter från någon nota, meneftersom finansministern kommer tillbaka till den saken vill jag begagnatillfället att upprepa mitt svar. Jag finner noträkning märkvärdig. Förra vårensade att om vi ökade presstödet, så var det ett absolut ochoeftergivligt krav att notan för det till sista öret betalades genom en höjdreklamskatt. Men som alla vet har underskottet det budgetår, som dåville att notan skulle betalas för, blivit större änherr Sträng hade tänkt sig. Hur stämmer den noträkningen då, ? Vi har anlagt det betraktelsesättet attsysselsättningsläget under närmaste halvåret är ganska dåligt, och därför finnsdet anledning att försöka sätta pengar i händerna pä näringsliv ochkonsumenter, så att konjunkturen och sysselsättningen kan fä ett bättreutgångsläge. Följakthgen tycker vi att det är dumt att under närmaste halvåretöka skatterna på det sätt som har tänkt sig. Och vi har ansett attriktigheten i det betraktelsesättet bevisas av att arbetsmarknadsstyrelsensjälv uppenbarligen gör samma bedömning. kommer sannohkt också attsäga att det på tihäggsstater behövs ett rejält antal hundra miljoner kronorytterhgare under detta första halvår för att ge konjunkturen ett rimligt stöd. Pä sikt måste naturligtvis en utgift ahtid betalas, och dåhar vi ansett det vara principieht riktigt att i de ofantliga offentligautgifterna göra besparingar som kan täcka de utgifter det här gäller. Annarskommer genomsnittsfamiljen inte i något bättre läge. Då får man bara ikassaboken betala ut på ett konto vad som möjligen har minskat på ett annat.Jag kan inte förstå att sådana prisommöbleringar är ägnade att hjälpa denenskilda människan. Det måste vara rimligare att försöka åstadkomma en verklignettoförbättring. Därför har vi funnit det angeläget att i princip sikta tillatt finna möjligheter att göra besparingar. Vi har ocksä lagt fram sådanaförslag. Vidare har vi framfört den synpunkten att det vidavvägningen av hur detta skall utformas för nästa budgetår är lämpligt attvänta till dess vi har kommit fram thl maj månad och skall diskutera denslutliga utformningen av finanspolitiken för nästa budgetår. Då skah vi taslutlig ställning i dessa frågor. Prisreglering och särskild skatt på motorbränslen. När tror sig om attkunna hitta betalningsmöjligheter genom att föreslå kommande besparingar, somihoderaterna skulle ge anvisningar på, vägar jag säga att han kommer attmisslyckas i sina försök. Han har ju själv kallat det för ett försök. Möjhgenkan pä bord lägga teoretiskabesparingsförslag, som han och hans partivänner är helt ensamma om attreflektera på, men det är ingen utväg att lösa betalningsproblemen. Sedan kanske man tror sig ha funnit en glugg att kila ut igenom att säga; Men om det nu måste tih mera pengar för att klaraarbetslösheten, så kan man väl lägga tih ytterligare 360 miljoner här för attordna den saken! Vi kan behöva satsa mera pengar för att klara arbetslösheten.Men den utgiften har hoppas vi - en mera tUlfällig karaktär; den försvinnerav sig själv när konjunkturen blir bättre. Skall jag vara ärlig och det skalljag väl vara måste jag dock påpeka att i det här perspektivet ryms 6 protokoll 1973. Prisreglering och särskild skatt pä motorbränslen, m. rn. inte barafinansieringen av den kompensation jordbruket skulle ha haft vid det och skall ha . Inom avtalsperioden ligger ytterligare ensådan här kompensationsstation, nämligen . Oavsett omdet är jag, eller som är finansminister vidnästa årsskifte det vet vi ingenting om - tror jag vederbörande skullehesitera inför att inte bara belasta konsumenterna med den ersättning som bliren följd av den justeringen utan även retroaktivt ta ut den prisstegring sombhr en följd av att vi nu med skattemedel tar bort effekten av två regleringar1973.. Oavsett vem som är. finansminister skulle han - det är jag övertygad om rygga för en så dramatisk priskonsekvens när det gäller livsmedlen. , Det förslag nu beslutar om har goda utsiktertill mera permanens i sin karaktär än det skuUe ha om vi behövde satsa extraför att klara arbetslösheten - det är den stora skillnaden. Det är inte pä detviset att man säger att om vi skall satsa till för ettändamål så kan vi öppna dammluckorna och satsa ytterligare 360 mUjoner kronorav bara farten. I varje fah var politik dä mankallade sig den rakt motsatta; den präglades i långa stycken avförsiktighet när det gällde att hantera statens utgifter. HerrBURENSTAM (): gjorde den reflexionen att om mannu skulle tiUämpa den metod vi har föreslagit ursysselsättningssynpunkt, så skulle man för framtiden öppna, dammluckorna förökningar av de offentUga utgifterna. Men om tror att det är sådanadammluckor som skulle öppnas, hur tänker sig då att själv täcka deutgifterna? Är det här att öppna, dammluckorna för ytterligare skattehöjningar?Vi tror att det är. en farhg metod, . Om man driver skattepolitikensä, att skattesatserna blh högre än , kommer det att innebäraallvarliga svårigheter för de enskilda medborgarna och för landet som helhet.Vi tror att vi kan iaktta detta när det gäller kommunernas situation. På grundav att man i den offenthga politiken inte följt vår principieha linje, nämligenatt bromsa , har tvingats ta till nödbromsen. Vi tror att förhandhavandet av . landets ekonomi gäller i det här stycket ungefär detsamma somför framförandet av en bil, nämhgen att det är bättre att bromsa än attklämma tiU med en nödbroms i en kurva. Det är av den anledningen vi menar atthär finns utrymme för besparingar. Det har visat sig att det i en tvingandesituation pä den kommunala sidan var möjligt att finna sådana besparingar. Omman nu vill undvika höjningar av livsmedelspriserna tror vi att det för deenskilda människorna måste vara bättre att icke ta igen detta genom att höjapriserna på andra varor utan att i stället finna besparingar. Om man skall följa subvendonslinjen, som man nu gör, ärdet viktigt att komma ihåg att vi har ettsysselsättningsläge som är exceptionellt. Det är möjhgt att vi, när vi kommertill maj, måste betrakta detta från andra utgångspunkter. Men det skall vi göranär vi bättre ser hur det ekonomiska läget är. Det måste vara en rimhgutformning av den ekonomiska politiken. Pengarna för det här arrangemanget skaU utfr. o. m. . Finessen med att skjuta på betalningen, något somnaturligtvis aktuahserar brutalare ingripanden därför att man försuttit tiden,har jag aldrig förstått, och jag förstår den inte nu heller. Men när har den uppfaitningen då detgäher faran med innehåUet i den skattepolitik som vi driver,framstår det som ännu mer oförklarhgt att han och hans partivänner sade nejtill den skattesänkning som regeringen aktuaUserade . Prisreglering och särskild skatt pä motorbränslen, m. m. HerrBURENSTAM (): diskuterades, herrSträng, de skaltesänkningsförslag som vi framlagt. sade då att detvar förenat med synnerliga svårigheter att åstadkomma en sänkning avskattesatserna. En eller annan månad därefter, inför trycket av att svenskafolket uppfattade den linje som vi drev, nämligen att det fordrades enskattesänkning, och trots att voterat emot en sådan,lade fram ett förslag som gick i samma riktning som vårt. Men, herrSträng, det var ett fel med det förslaget -om vi nu skall ta upp den debattenigen. lade nämligen fram ett förslag om en väsentligökning av skatterna genom en höjning av mervärdeskatten . Totaltskuhe det ha inneburit en ökning av skattetrycket i . hadeplanerat att ta in mera inkomster via momsen än vad som motsvarade sänkningenav den direkta skatten. Det var det vi vände oss emot. innan herrSträng gick ifrån sitt förslag om höjning av momsen och i stället förordade enhöjning av löneskatten sade i att det är omöjhgtför företagen att bära ytterhgare pålagor - man skulle få säga vad man viUe pävänsterkanten; skulle ändå ha denna uppfattning. Bara ett par dagarsenare ansåg alltså att kommunisternas förslag att höja löneskattenmed var så bra att han vihe höja den . Jag finnerinte att har någon anledning att vara speciellt stolt över denutformningen av skattepolitiken. Den rimmar mycket illa med offenthg planering. Överläggningen var härmed slutad. Kammarenbiföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. Propositioner gavs på bifall tilldels utskottets hemställan, dels motionen nr 124 av , och förklaradesden förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. 7 protokoll 1973. Prisreglering och särskild skatt pä motorbränslen, m. m. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels motionen nr 987 av m. fl., och förklarades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan iLinköping begärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition; Den som vill att kammaren bifaller finansutskottets hemstähan I betänkandetnr 2 punkten 5 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit motionen nr 987. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr i begärde rösträkning verkställdes votering medomrösiningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat; Ja - 285Nej - 15 Propositioner gavs på godkännande av dels utskottetsmotivering, dels utskottets motivering med den ändring däri som föreslagits ireservationen nr 2 av herrar och , och förklarades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition; Den som vilt att kammaren godkänner finansutskottetsmotivering i betänkandetnr 2 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nej har kammaren godkänt utskottets motivering med den ändringdäri som föreslagits i reservationen nr 2 av herrar Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av.kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat; Propositioner gavs på bifall tih dels utskottetshemställan, dels motionen nr 11 av m. fl., och förklarades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan iLinköping begärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition; Den som vill att kammaren bifaller skatteutskottets hemställan i betänkandetnr 1 punkten A 1 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit motionen nr 11. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr i begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat; Punkterna A 2 och A 3 Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. Punkterna B och C Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels den i reservationen nr 2 av herrar i ochNilsson i Trobro gjorda hemställan, och förklarades den förra propositionenvara med övervägande ja besvarad. Sedan i begärt voteringupplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller skatteutskottets hemställan i betänkandetnr 1 punkterna B och C röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit den i reservationen nr 2 av herrar Magnussoni och i Trobro gjorda hemställan. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr i begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat; Utskottets motivering godkändes. § 5 Föredrogs och bifölls interpellationsframställningennr 28. Prisreglering och särskild skatt på motorbränslen, m. m. §6 Interpellation nr. 29 ang. svenska diplomaters utåtriktade utrikespolitiskaaktivitet Ordetlämnades på begäran till i (m), som yttrade: Den svenska utrikesrepresentationen är till för att företräda svenska intressen utomlands, såväl ekonomiska sompolitiska. Vidareskall de svenska beskickningama genom sin rapportering frånstationeringsorterna ge utrikesledningen objektiv information om förhållandenaI ackrediteringsländerna. Av naturliga skäl förutsätter detta attutrikesförvaltningens tjänstemän följer de spelregler som gäller fördiplomatisk verksamhet runt om i världen. Dessa spelregler är både skrivna ochoskrivna. Försiktighet måste iakttagas när det gäller att offentligt ge uttryckför krifik som kan beröra värdlandet eller andra länder som upprätthållerdiplomatiska förbindelser med. Stor vikt måste fästas vid att samma regler gäller föralla tjänstemän inom den svenska utrikesförvaltningen. Det vore urjämlikhetssynpunkt stötande om enstaka diplomatiska tjänstemän gavs favörer närdet gäller rätt att uttala sig i politiska frågor, uppträda imassmediasammanhang av politisk karaktär, aktivt deltaga i politiska partiersarrangemang, utföra s. k. "extraknäck" för radio och television etc. Det vore orimligt om särskilda regler och särskild praxisi ovan nämnda avseenden skulle komma att gälla en enda person eller en litengrupp av personer inom utrikesförvaltningen. Det åligger rimligtvisutrikesdepartementets ledning, och särskilt då utrikesministern såsom denytterst ansvarige, att tillse att likformiga regler gäller för UD:s tjänstemän. Dessa regler måste utformas sä att de är ägnade tUlgodoseden svenska neutralitetspolitiken och olika svenska intressen. Detta färsjälvfallet inte tolkas sä att vi från svensk sida inte skulle kunna brännmärkaohka företeelser i andra länders politik om vi anser detta vara skäligt. Dettaär dock någonting som ankommer pä de politiska organen. I dagens läge synes inte längre likformighet råda i härberörda avseenden. Det är därför av stor vikt att utrikesledningen klartdeklarerar sin ståndpunkt i de frågor som denna interpellation berör, så attklara besked ges både för de berörda tjänstemännen och för de politiskainstitutionerna i värt land. Med stöd av den lämnade motiveringen anhåller jag omkammarens tillstånd att till herr utrikesministern få ställa följande frågor: Vilka regler bör enligt herr utrikesministern gällaför svenska diplomaters utåtriktade utrikespolitiska aktivitet? Vad är herr utrikesministerns uppfattning ommedarbetande i press, radio och television av svenska diplomater med artiklar och program om sina stationeringständer? Denna anhållan bordlades. §7 Interpellation nr 30 ang. förläggningen av flygplatser Ordet lämnades på begäran till «= HerrtLARKSON (m), somyttrade; öppnades den nyastorflygplatsen i . Under den korta tid flygplatsen varit i bruk har manredan kunnat konstatera att dess förläggning och utformning ur meteorologisk Det förekommer anmärkningsvärt ofta att start Nr 17 och landning förhindras av väderleksskäl. Uppgifter har förekommit som den tyder på att dessa nackdelar inte varit okända, när de avgörande besluten 2februari 1973 fattats, men att icke tiUbörhg hänsyn tagits härtill. Mot bakgrund av vad jag här har anfört anhåller jag omkammarens tillstånd att till herr kommunikationsministern få rikta följandefråga: Vilken betydelse har meteorologiska överväganden vidbeslut om förläggning av flygplatser? Denna anhållan bordlades. § 8Upplästes följande till kammaren inkomna ansökan: Undertecknad anhåller härmed om tjänstledighet frånriksdagsarbetet för att beredas tillfälle deltaga imöte inom FAO i angående utformning av fiskehamnar i . Kammaren biföll denna ansökan. § 9 Anmäldes och bordlades Kungl. Maj;ts proposition nr 12 med förslag till lag om 1972 års allmänna företagsräkning. § 10 Anmäldes och bordlades Nr 3 i anledning av propositionen 1973:2 angäende utgifterpä tilläggsstat tiUriksstaten för /73 i vad avser finansdepartementetsverksamhetsområde Nr 4 i anledning av propositionen 1973:2 angående utgifterpå tilläggsstat tillriksstaten för /73 i vad avser statens allmänna fastighetsfond Nr 5 i anledning av propositionen 1973:2 angående utgifterpå thläggsstat riksstaten /73 i vad avser avskrivning av oreglerade kapitalmedelsförluster § 11 Meddelande ang. enkel fråga Meddelades att följande enkla fråga denna dag framställts,nämligen av Nr 65 (vpk) till herr inrikesministern omavtalsgruppsjukförsäkring åt AMS-arbetare: Är statsrådet beredd atl vidtaga åtgärder som kan ledatill att AMS-arbetare kommer i åtnjutande av avtalsgmppsjukförsäkring (AGS) där sådan försäkring avtalats för övriga arbetargrupper? Nr 17 § 12 Kammaren åtskildes ; 2 februari1973 '" fim Förteckningöver talare Nr 17 (Siffrorna avser sida i protokollet) Herr talmannen 45 " () 29, 34, 36, 39 , , i (s) 19, 21, 33, 35, 36, 37,38, 39 " i (vpk) 70, 75 i (m) 85 " () 73, 75 " () 46, 49, 54, 77, 80, 82, 83 " Clarkson (m) 86" () 46, 53 " i Ulfsbyn (c) 11 ,handelsminister 55, 59 () 24 " () 36, 38 " () 5 HerneUus(m) 21, 38 " Hyhander(fp) 16 " () 28, 29 " Josefson i Arrie (c) 64 Komstedt (m) 3 " i Harphnge (c) 51" i (fp) 63, 80 " () 65, 79" () 53 " i (m) 60, 74, 78 (vpk) 56, 60 () 80 i (s) 9, 28 " () 21 Sträng, finansminister 75, 79, 81, 83 " iMalmö (m) 8