prot · FW0957 · 1973-12-31 00:00:00 — Debatten rörande denna punkt fåromfatta även näringsutskottets belänkande nr 18, men yrkanden beträffande dettabetänkande framställes först sedan delsamma föredragits. HerrWIRTÉN (fp): läste jag ett gammaltuttalande som löd: "Det tar väl i regel ett par tiotal år för företagoch företagsidéer att växa sig stora men de syns i regel från början. Men varser vi 1970-och 80-lalens blivande storföretag grundade på nya idéer.Detta är en av 9 protokoll 1973. Styrelsen för teknisk utveckling deviktigaste frågorna för framåtskridande och för vår ställning i den gemensammamarknaden. Riskabelt nyföretagande måste möjliggöras." Den som sade det här vid i var enav de mycket få som varit med om att skapa och utvecklaett svenskt storföretag. Det var den framgångsrike innovatören inomförpackningsindustrin, , som formulerade sig så. Efteråt kan jubara konstateras att hans pessimistiska betraktelse av det svenska näringslivettyvärr var riktig. Våra tidigare framgångsrika företag fortsätter i allmänhetatt vara framgångsrika. Men den sjudande tillväxten av nya, framåtgåendeföretag med nya, spännande produkter lyser med sin nära nog totala frånvaro.Det är naturligtvis allvarligt och man kan fråga sig vad det beror på. GenereUasvar går inte att ge. Men säkert är bristande teknisk forskning och utveckhngen viktig faktor i sammanhanget. Vi har från tryckt på det här,och det skall väl också erkännas att regeringen satsat i ökad omfattning på endel statliga åtgärder. Men har det skett på rätt sätt och i tillräckligomfattning? Svaret på den frågan är nej. Belägg för det är det jag nämnde redaninledningsvis. Vi har inte en miljö för näringslivet som stimulerar tUlinnovationer och nyföretagande. Vilka vägar man skall beträda för alt få enbättre tingens ordning kan naturligtvis diskuteras. Från sida harvi i årets partimotion i de här frågorna särskilt framhållit följande fyraåtgärder: Dentekniska grundforskningen måste förbättras. Företagensmöjhgheter och intresse av att hålla forsknings- och utveckhngsverksamheten påen hög nivå bör stimuleras genom ett syslem med statliga bestäUningar av civilaforsknings- och utvecklingsarbeten på samma sätt som skett i vad gäUerförsvaret. Företagensvilhghet och förmåga att driva och medverka i forsknings- ochutvecklingsprojekt bör ökas bl. a. genom alt de ges möjUghet atl göraskattefria avsättningar tUl forskningsfonder. Ett näraforskningsmässigt samarbete mellan näringsliv, universitet och högskolor börbefrämjas. Den sista punkten i förslaget är remitterad tiUutbUdningsutskottet och behandlas därför i annat sammanhang. Vad gäller den tekniska grundforskningen skall det sägasatt det är svårt att i klara kvantiteter redovisa hur mycket pengar som går tUldel ena eller det andra forskningsområdet. Del torde dock vara ganska oomstrittbland dem som i detalj följer forsknings- och utvecklingsarbetet att dentekniska grundforskningen blivit alltmer tillbakalrängd. En sådan utvecklingser vi i med stark oro på och har därför lagt fram förslag omytterligare för den tekniska grundforskningen. En av orsakerna tUl alt den här forskningsgrenen fått ettallt kärvare klimat är att det ständigt dyker upp nya forskningsobjekt förindustriell tUlämpning och atl de prioriteras. De är ofta ekonomisktexploalerbara , och den tekniska grundforskningen får då maka på sig.Självfallet kan inte ett så kortsiktigt handlande få fortsätta . Delurholkar den framtida livskraften i näringslivet. Jag ber därför, herr talman,att få yrka bifaU tUl reservationen 4 vid näringsutskottets betänkande nr 17. En annan väg att skapa resurser för forskning ochutveckhng är att stimulera företagen själva atl satsa mer. Det kan man göragenom att ge dem möjhghet att skattefritt avsätta medel i forskningsfonder påsamma sätt som de har rätt att avsätta pengar till investeringsfonder. Listan över åtgärder som kan underlätta industriellutveckling kan göras lång. Jag skaU den här gången nöja mig med att peka på ettpar tiU som vi funnit väsentliga. Först då frågan om statliga bestäUningar av teknisktutvecklingsarbete inom den civila sektorn. Vi vet vilken kolossal betydelsemihtärt utvecklingsarbete haft för stora delar av vårt näringsliv. Med målmedvetensatsning kan en fortsättning inom den civila sektorn få kanske ändå störrebetydelse. Främst gäller det sådana områden som data, energifram-stäUning,kommunikationssystem, miljövård och medicinsk teknik men också åtskilliga fler.Jag är medveten om att vi får tiUfäUe att diskutera den här frågan senare, närregeringens förslag om en ny upphandlingskungörelse skall behandlas, I dettasammanhang vill jag bara erinra om vad som framgår av en reservation som ärfogad till näringsutskottets betänkande nr 18 och som jag skall yrka bifaU tillsenare. De motioner som behandlas i det betänkandet innehållermånga intressanta uppslag om hur vi skall få fram innovationer och omsätta demi produktion. Det är för övrigt intressant att notera att representanter förexempelvis och med stor bestämdhethävdar att det i och för sig inte är brist på utvecklingsbara produktidéer.Problemet är hur man skaU nyttiggöra sig idéerna och finna nödvändigaresurser för att kunna utveckla dem liU färdiga marknadsvaror. Den här sista punkten har vi också tryckt påi årets folkpartimotion, och det framgår av en reservation som är fogad tiUnäringsutskottets betänkande nr 18 och som vi återkommer till. Styrelsen för teknisk utveckling 1 detta anförande instämde herrar i ,, , i , Enskog, i och Antby(samtliga fp). HerrGERNANDT (c): Min motion rörande utökad exportfrämjandeorganisation genom uppsökande marknadsstudier har behandlats i detta betänkande.Då jag emellertid har talat för den motionen vid behandlingen avnäringsutskoltels belänkande nr 16 skall jag fatta mig kort i detta avsnitt. Det måste vara riktigt att skapa ett effektivtkommunikationssystem från landels enskilda företagare och ända ut tiU världensolika marknadsplatser. Dessa kanaler finns nu genom bl. a. exportrådoch handelssekreterarorganisationen. Men sannolikt skuUe mycken ytterligareexporteffekl vinnas om tekniskt utbildad personal med innovativ läggningtUlfördes utlandsrepresentationen. Dessa skulle då huvudsakligen ägna sig åtuppsökande verksamhet för atl kunna tiU svenskt näringsliv återföra konkretaförslag tUl verkligt lillverkningsvärda produkter för Styrelsen för teknisk utveckling exportråd borde ges ekonomiska resurser till merauppsökande informativ verksamhet inom landet för att tUl småförelagarna -helstkostnadsfritt förmedla de många nya regler, normer och krav som i stegradomfattning gäller för all export. Sådant kan ske genom regionala sammandrag avsmåföretagare inom industriområden till kostnadsfria informationskurser. Det ärju ändå i första hand produktion för export som bör stimuleras. Exportstöd bör ges inle bara tUl leko-, glas-, läder- ochsnickeriindustri utan även som startbidrag till exportansträngningar inom ettantal andra branscher. Särskilt bör nya unika produkter med välbedömd säljkraftpå utlandsmarknaden ges utvecklingsstöd. Härvid kommer de seriösa innovatörerna in i bUden. Alt viskall uppmuntra och stödja dessa har jag tidigare talat för i flera omgångar.Fransmännen, som tidigare än vi har insett värdet av vad de t. o. m. kallarinnovationsvelenskap, säger alt de företag och de nationer som sätter sigin i innovationstekniken blir tUlförsäkrade ett försprång framför alla andra.Det bör vara något att tänka på även för oss i . Om också inte allainnovationer är direkt tUlverkningsbara i vårt land så bör man beakta att mångainnovationer kan utnyttjas som värdefulla bytesvaror eller t. o. m. gåvor tUlandra nationer. Under alla förhållanden förtjänar säkert de seriösa tekniskainnovatörerna att stödjas, eftersom deras uppfinningsidéer kan ge mångamänniskor arbete. Detta gäller även beträffande de många innovalionsstarkasmåföretagarna i landet. Visst kostar allt detta pengar att genomföra, men del ärsäkert väl använda pengar för att motverka den fortlöpande arbetslösheten. Omden exportfrämjande verksamheten får kosta av AMS-kostnadernai stället för som kan man kanske spara påAMS-pengarna längre fram i tiden. Vi har bevUjat åtskilliga tiotalmiljoner kronor tUl konstnärlig verksamhet, dvs. till kulturens konstnärer. Mendet finns verkligen minst lika starka motiv för alt i samma mån understödjateknikens konstnärer, som jag gärna vill kalla de tekniska innovatörerna. Delsenare understödet är kanske t. o. m. nödvändigt för atl vi skallha råd atl betala ut det förstnämnda. Jag har inget yrkande men däremot enstark önskan att efter bästa förmåga och vid lämpliga tUlfällen tala försvenskt näringsliv och då främst för småförelagarna. HerrERIKSSON i Ulfsbyn (c): Vår generation har mer än någon annan fåttbevittna och uppleva den tekniska utveckhngen och alla de förändringar somföljt i dess spår. Teknikens och samhäUets ömsesidiga inverkan på varandrahar blivit allt tydligare. Del är lätt att finna exempel på tekniska nyheter,som har fått stor inverkan på såväl enskilda människors vanor och levnadssättsom på offentliga organs arbetssätt och organisation. Man behöver endast nämnaradio och television, datorer, flygförbindelser och kärnkraft för att åskådliggöra vUka förändringar som den moderna tekniken har medförtoch ytterligare kommer att medföra för de flesta människor. Denna påverkan har dock inte varit ensidig och bestått ien utveckling av ny teknik som sedan fått göra sig gällande i samhället. Deoffentliga organen har i stor utsträckning påverkal den nya tekniken genom attuppträda som beställare och därigenom möjliggöra utvecklingen av nya tekniskalösningar. Betydelsen har härvidlag inte endast bestått i att enbeställning har finansierat ett tekniskt utvecklingsarbete utan också vUketkanske är hka viktigt i att därigenom har garanterats möjligheten att prövaen ny konstruktion i ett fungerande system. Detta är väsentligt i sådana falldär utvecklingsarbetet är dyrbart och där det företag som står förutveck-hngsarbetet inte har möjlighet atl utföra verkliga driflundersökningarunder realistiska förhållanden i ett fungerande nät t. ex. inom elkraftsförsörjningeneUer telekommunikationen. Även om del är tydligt atl denna ömsesidiga påverkan finnsmeUan teknik och samhälle och det i efterhand är lätt alt ge exempel på hursådan utveckling fungerar är det inte lika väl känt hur samspelet i principfungerar och vilka regler som kan ges för samhällets framtida användning av nyteknik. Detta betingas bl. a. av att teknik och samhälle har utvecklats så attflera möjligheter står öppna och så att det blir svårare att överblicka ochförutse följderna. Skapandet av större enhetliga system gör det dessutomsvårare att genomföra förändringar när beslut en gång fatlats och ställer högrekrav på förutseende vid beslutsfattandet. Den hittillsvarande snabba tillväxtenav storleken hos tekniska komponenter såsom fartyg eller kraftverk medtUlhörande komponenter har medfört att det ofta inte funnits tillräcklig lidför alt samla erfarenheter från en konstruktion innan nästa större enhet skullepåbörjas. I vissa faU har en anläggning inte ens hunnit tas i drift innan nästabetydligt större påbörjats, vilket lett lUl betydande svårigheter. Det förefaller alltså atl finnas behov av en merasystematisk och fortlöpande bedömning av såväl nya möjligheter och alternativsom skapas genom teknisk och vetenskaplig utveckling som via behov i samhälletoch möjligheterna att tillfredsställa dessa. En process som försöker verkställadelta kallas teknikvärdering. Teknikvärdering innebär studier av teknikens möjlighet ochbehov inom särskilda områden. Man försöker förutse vilka tekniskautvecklings-hnjer som är möjliga och kartlägga deras konsekvenser. Det gäUer därvid att så långt som möjligt klarläggasamspelet mellan dessa ulvecklingshnjer och annan parallell teknisk ochsamhällelig utveckhng samt att bedöma verkningarna inom skildasamhällssektorer. Vissa specieUa former att genomföra analyserna harföreslagits och kan tillämpas om så förefaller lämpligt, men som allmänt omdömekan sägas att teknikvärderingen inte utnyttjar någon fastslagen eller speciellmetodik utan att den utnyttjar bedömnings- och prognosmeloder som redan i annatsammanhang har utvecklats och använts. Utmärkande för teknikvärderingen ärdäremot ett starkare medvetande om den tekniska utvecklingens potentiellainverkan på olika samhäUssektorer och strävan atl grundligare klarlägga ochutreda denna inverkan. Styrelsen för teknisk utveckling Styrelsen för teknisk utveckling Den tekniska utvecklingen har varit en viktigförutsättning för bl. a. det ekonomiska framåtskridandet. Men, herr talman, desannolika konsekvenserna av en fortsatt teknisk utveckling måste klarläggas ochutvärderas, så att både den förväntade nyttan å ena sidan och de negativakonsekvenserna för samhälle och miljö å andra sidan kan uppskattas. Olägenheternahar t. ex. ofta uppmärksammats för sent och då investeringarnahar gått för långt och bl. a. fått svåra ekonomiska konsekvenser vid etttUlrättaläggande. Ser man på en praktisk tillämpning, så måste man försökaatl mäta inverkan på miljön, både den yttre och den inre, och se vilka effekterav teknisk, social och ekonomisk natur som en ny teknik bl. a. ger upphov tUl. Det förefaller alltså önskvärt atl förberedelser försvenska leknikvär-deringsstudier igångsattes. Ett eUer flera olika organ kanvara ansvariga för deras genomförande. De bör dock sannolikt oavsett detformella ansvaret genomföras under medverkan av för varje särskilt ämne enspeciellt utsedd grupp av sakkunniga. Som sådana bör medverka såväl rentteknisk sakkunskap som representanter för andra grupper, som direkt ellerindirekt kan påverkas av den tekniska utvecklingen. Studierna bör ges en breduppläggning och genomföras av någon lämplig organisation, som har bredöverblick av teknikens och vetenskapens framsteg. Sakkunniggruppen och desssekretariat bör i möjligaste mån arbeta öppet, så att den får in och kan beaktasynpunkter och önskemål från alla grupper som känner sig berörda av detaktuella teknikområdet. Hur ser nu vårt värderade näringsulskott denna fråga. 1utskottets betänkande nr 18 behandlas bl. a. motionen 1463 av ochmig, där vi hos Kungl. Maj:t begär all förutsättningarna för inrättandet av ettsvenskt teknikvärderingskontor prövas. Utskotlsmajoriteten har avstyrktmotionen och anför i det sammanhanget följande: "Om behov av en närmareutvärdering av ny teknik skuUe föreligga torde detta enligt utskottetsuppfattning i varje enskilt fall kunna tillgodoses genom anlitande av redanbefintliga organ som sysslar med sådan verksamhet, t. ex. STU och IVA. Att som motionärerna föreslårinrätta ytterligare ett organ av detta slag synes inte vara rationellt. "Om vi skall ta teknikvärderingen på allvar, så undrar jag om STU harresurser att göra en bred och ordentlig utvärdering av en ny teknik. Vad IVAbeträffar har man där sitt speciella organ. Förmedlingscentralen förfr"amtidsstudier, där man kan abonnera på information för en årlig avgiftav . Där kan man vidare lägga vissa projekt för utvärdering, menverksamheten är i mindre skala. Jag tror att årsbudgeten rör sig om 250 . Jag är medveten om att vi är ett htet land och att vi intehar de ekonomiska och personella resurser som behövs för att klara av dennaverksamhet till fullo, men jag tror att vi är på rätt väg om vi i denna frågaföljer reservanterna och därmed bl. a. så långt som möjligt säkrar politikernasinflytande över nya tekniker och teknikens inriktning. Jag avser att stäUa ett yrkande vidbehandlingen av näringsutskottets betänkande nr 18. HerrHOVHAMMAR (m): Med hänsyn till alt vi har många ärenden attbehandla här skall jag fatta mig kort i denna mycket intressantadebatt. Jag har i utskottet röstat för reservationerna 1, 2 och 3NU 18, vilket också innebär att jag ställer mig bakom de motioner som väckts idessa frågor. Från moderata partiets sida hade vi ingen särskUd motion pådenna punkt, men vi har under en följd av år energiskt arbetat för alt dettekniska forsknings- och utvecklingsarbetet på del näringspolitiska planet ivårt land skall förstärkas. Vi anser att den del av de samlade resurserna somavsätts för detta ändamål i är mycket hten. Vi har genom mternationeUstatistik kunnat konstatera att den andelen är lägre i än i många andrajämförbara länder. Vi ligger alltså illa till i det avseendet. Även då detgäUer den statligt finansierade forskningen ligger vårt land efter. Bakom dessa förhåUanden torde i viss utsträckning liggasamma orsaker som tUl den i annat sammanhang diskuterade, otUlräckligainvesteringsutveckhngen. Jag hade tUlfälle att i den ekonomiska debatten här ikammaren för sedan gå in på dessa problem och något analysera orsakernatill den bristande investeringsviljan i vårt land . Man måste dåkonstatera att det är den ekonomiska politiken som har lett tiU attotillräckliga resurser stäUs tiU näringslivets förfogande för dessa, förframtiden mycket viktiga ändamål. Man kommer då också in på den dåUgalönsamhetsutvecklingen, vilken vi också diskuterade här för en lid sedan. I årets statsverksproposition aviserades ett förslag omavdragsrätt för forsknings- och utvecklingsarbete inom näringslivet. Det är ettsteg i den riktning som vi inom det moderata partiet länge har förordat. Möjligheternaför näringslivet att göra skattefria avsättningar till forsknings- ochutvecklingsfonder bör också prövas. Del är ett gammalt krav från vår sida som fått ökad aktuahtet. Med detta skall jag sluta. Jag vill ytterligare konstateraatt om vårt näringshv skall hävda sig internationellt - vi har godatraditioner, skickliga medarbetare i företagen, goda företagsledare och påmånga häll en aktiv exporlorganisation krävs det också att man satsar mera påutveckling och teknisk forskning. Med hänsyn till detta faktum vill jag yrkabifall tUl reservationerna i NU 18. Styrelsen för teknisk utveckling HerrSVANBERG (s): talade i börian av sitt anförandeom behovet av teknisk forskning och utveckling, om betydelsen för det svenskanäringslivet av all vi har högkvalitetsprodukler atl exportera osv. Därom finnsdel inga delade meningar. Jag delar hans uppfattning alt det svenskanäringslivet bl. a. just på grund av ett relativt högt löneläge måste arbetamed tekniskt avancerade produkter och inte kan konkurrera på världsmarknadenmed billiga produkter. Men jag är inte hka pessimistisk som , somsedan menade alt det inte sker någonting på detta område. Det görs enmycket stor forskningsinsats inom flera av våra förelag. Det gäller kanskespeciellt vissa storföretag; det finns en del som lägger ned betydande summor påteknisk forskning och utveckUng. Styrelsen för teknisk utveckling samhälletssida görs också en betydande satsning. För att belysa det skall jag också lämnanågra siffror, så att man inte kan påstå atl det här inte hänt någonting på enmängd år. Anslaget tUl styrelsen för teknisk utveckling - STU har vuxit från53 /69 till 178 miljoner i det budgetförslag vinu diskuterar. Ingen kan gärna påstå atl del inte innebär en höjning också ifast penningvärde. Inom den 'anslagsramen uppgick anslaget till tekniskforskning /69 tiU . För /73hade Kungl. Maj:t beräknat , och för /74beräknar industriministern att del för visst stöd tUl behovsområden delmnefallar både industriellt utveckUngsarbete och teknisk forskning skaU utgåmed 145,7 miljoner, alltså en ökning med jämfört med budgetåret1972/73. Även om inrikesministern säger att huvuddelen av detta anslag skalldisponeras för utvecklingsarbeten tror jag, , att de 5 mUjonerkronor som motionerat om redan är tillgodosedda i detta belopp enså stor del av dessa går självfallet tiU tekniskforskning. Detta anslag ökar alltså från /69 tUl 1973/74 med 80procent. Jag har velat nämna dessa siffror för att man inte skallkunna säga att vi i är så fruktansvärt under isen när det gällerteknisk forskning. I de flesta motioner jag tror nästan alla krävs ocksåfler organ för att klara denna verksamhet. Talar man med praktiskt industrifolktror jag att man skall finna att de inte i första hand vill ha fler organ föratt syssla med denna verksamhet jag har mött den precis motsatta reaktionen,nämligen atl man inte bör ha så många organ som vi nu har. Alt föreslå ännufler tror jag inte är vettigt. Efter dessa allmänna synpunkter skall jag säga några ordom de olika motionerna. I motionen 815 föreslås atl en arbetsgrupp skalltillsättas för att utreda möjligheterna att öka innovationsgraden inäringslivet och föra ut dessa idéer i praktisk tillämpning. Utskottet anser ioch för sig detta vara riktigt, men det är ju vad som redan förekommer. Vi haren hel del utvecklingsprogram på gång. Jag har redan nämnt STU. Vi har vidareSvenska utvecklingsaktiebolaget - som här har stora uppgifter. Man kanockså peka på att STU successivt byggs ut; man får en ökning av anslagetmed bortåt . I statsverkspropositionen föreslås vidare skall påbörja uppbyggandet av en nordisk fond för teknologi ochindustriell utveckling. Det har vidare i statsverkspropositionen aviserats ettförslag om inrättande av ett industri-politiskt verk som skall erhålla 30miljoner kronor för tekniskt utvecklingsarbete. Jag vUl vidare peka på SIFU:sverksamhet och dess samarbete med STU som skall leda till att en del av dettatekniska UtveckUngsarbete förs ut till de små företagen. Vidare har STU inletten uppsökande aktiverande verksamhet bland de mindre och medelstoraindustriföretagen för att på det sättet skaffa en del uppdrag och få framnyheter. Jag vill ytterligare peka på att man på försök bygger uppett industriellt utvecklingscentrum - lUC - i . Går detta bra skallflera centra upprättas. Det har här aUtså vidtagits en mängd åtgärder av det slag som motionenanger, och vi anser därför inte att det finns anledning att plussa på medytteriigare organ. I motionen 1461 föreslås inrättandet av en idébank och endokumentationscentral för patentfrågor. Det sägs också i motionen att del börbli lättare alt få långsiktiga krediter för välplanerad och dokumenteradeförsäljningsåtgärder på utomeuropeiska marknader liksom för utvecklingsuppdraghär hemma i . Utskottet kan i detta sammanhang peka på atl det genomriksdagens ändring av banklagen blivit möjligt att få lån just för sådant utvecklingsarbete.Ett utvecklingsarbete kan visserligen inle intecknas, men man kan ändå fåbanklån härför. Exportkredit utökar sin verksamhet till det dubbla under detkommande budgetåret, och detta moflonskrav bör därför kunna tiUgodoses denvägen. Lånen för utvecklingsarbete har för övrigt inle alls utnyttjats i denutsträckning som de har stått till förfogande. Man kan peka på en hel massasaker, och när det gäller marknadsföringsåtgärder - i synnerhet försmåindustrin - vill jag nog gärna säga att det kanske inte bara är fråga ompengar alla gånger. Del är fråga om mycket annat. Sedan talades del om alt utlandsrepresentationen skallförses med tekniska konsulter och teknisk-vetenskapliga ingenjörer, som skallbevaka vad som händer ute i världen. Visst skall de göra det. Det låter väldigtvackert. Men så gör väl ändå en hel del av de organ vi redan har. Vi är väl mtehelt ovetande om vad som händer ute i världen. STU, styrelsen för tekniskutveckling, har sin uppgift också i del sammanhanget liksom SUAB. Vi har ettsärskilt organ, som heter statens råd för vetenskaplig information ochdokumentation säg det snabbt den som kan SINFDOK, som just har uppgiftenatt följa vad som händer ute i världen och vilka patent som kommer fram ochsedan försöka göra någonting av det. Jag tycker därför att motionen hksom baratalar om vad som är på gång. var inne på upphandlingskommittén. Jag skallinte säga mera om den. Del kommer ett särskilt förslag, och då får vi kanskeanledning att diskutera dem. Alt nu behandla den frågan i utskottet har viansett olämpligt, eftersom vi skall fä diskutera den i ett särskilt sammanhang. I motionen 1463 talas det om ett teknikvärderingskontormed uppgift att stå till förfogande för marknadsundersökning ochteknisk utvärdering ur olika aspekter.