prot · FW09104 · 1973-12-31 00:00:00 — Sedan harjag för mig att man enligt gäUande lagstiftning måste ha besiktnings-instramentmed sig dä man kör bU. Det bör man väl ha också, och kanske alldeles särskUt haom man kör i utlandet. Dä är det bara för tuUtjänstemannefi att be att få tittapå registreringsbeviset, och där står det att bUen är dieseldriven. För övrigtlär man redan nu ha kUometermä-tare pä de dieseldrivna bUarna. Sä det finnsmånga möjligheter att skilja dieseldrivna bUar från bensindrivna. () kort genmäle: Det är alldeles uppenbart attskatteutskottets värderade herr ordförande när det gäUer principfrågoma i alltväsentligt delar min uppfattning, och därför skaU jag avstå frän att polemiseramot honom. De flesta remissinstanserna har väl, , ställtsig mycket positiva tUl kUometerbeskattningen. En helt naturlig tröghet ochkonservatism har sannolikt föranlett en del av dem att inta en a-waktandeattityd tiU renodlad kUometerskatt. Att åkerinäringens företrädare har varitnegativa är inte så överraskande. Men det förtjänar i detta sammanhang påpekasoch även erinras om att ägare av tunga fordon som regel är varma anhängare avett tUl utnyttjandet anpassat skatteuttag dä det är fräga om fordon som körskortare sträckor än det genomsnitt som hittiUs varit grandläggande förschablonskatten, dvs. den fasta fordonsskatten. De ofta framförda kraven påbefrielse från skatt pä löpande vecka t. o. m. enstaka dygn då fordonet ej haranvänts ger ju belägg för den inställningen, och även därav mäste man draslutsatsen att rättvisa endast kan nås genom en renodlad skatt. godtog ett regeringsförslag omomfördelning av fordonsskattema, innebärande höjning för stora och tunga bUaroch sänkning för de övriga. 1 regermgsförslaget, som baserades på ettdelbetänkande från utredningen, konstaterades och underströks särskilt att deenskUda fordonens kostnadsansvar i hög grad är körlängdsberoen-de, -vilketmedför att skatterna är schablonmässigt relaterade tUl den genomsnittligakörsträckan per viktklass och kategori. Eftersom de verkliga körsträckorna ärmycket spridda kring de genomsnittliga värdena, ibland med betydandea-wikelser, stod det tidigt klart att endast en renodlad kUometerskatt kanerbjuda en rättvis och tiUfredsstäUande lösning. Därmed var ju finansministern införstådd och däri instämdeutskottet. Det kan inte råda minsta tvivel om att utredningen hade fullgodaskäl att fr. o. m. det tiUfället anse sig ha regeringens och uppdragatt konstruera ett praktiskt genomförbart system, byggt på renodladkUometerbeskattning. Därför är förvåningen stor och besvikelsen allmän när mannu hissar andra signaler, som antyder ett övergivande av kostnadsansvarighetensom gmndläggande princip. Men jag hoppas efter inlägg attjag har felbedömt finansministerns intentioner. När det slutligen, , gäller betalningsansvaretför obetalda skatter, är jag htet förvånad då finansministern säger att var ochen får kontrollera att skatten verkligen är betald. Det håUer jag i och för sigmed om, och jag har också bara yrkat befrielse för den nye ägaren i de fall dåhan de facto har saknat möjlighet att kontrollera om skatten är betald ellerinte. När det gäUer skatteviktsbegreppet råder jag däremot herrSträng att resonera med sina vänner i . Han lär dåfå skäl att ta sig en ny funderare. i (c); Jag vUl säga några ord här ifrån min bänk. I utskottets betänkande behandlas en motion av mig, nr 67,där jag yrkar att skattelättnader för höggradigt invalidiserade skall utvidgastill att även omfatta sådana som inte för sitt förvärvsarbete eUer sinUtbUdning behöver fordonet, exempelvis handikappade husmödrar. Utskottet har behandlat denna motion ganska välviUigt menär "inte berett att förorda en utökad skattebefrielse för de handikappadeutan anser att de fortsatta ansträngningarna bör inrUctas pä att såvitt möjligtersätta skattelättnaderna med bidrag". Jag har i princip ingenting att invända beträffande formenför denna hjälp om den utgår i form av skattebefrielse eUer i form av ettbidrag. Det väsentliga är att dessa människor får hjälp så att de har möjlighetatt hålla sig med en bU. Men jag hoppas som sagt att det inte skaU dröjaalltför länge innan vi kan notera att även de handikappade som är i synnerhgenstort behov av bU, även om de inte är förvärvsarbetande, skall få möjlighet tUlantingen skattelättnad eUer bidrag. Det är bara på en enda punkt jag har en annanuppfattning än finansminister , och det gäller tjänstevikten kontra Kilometerbeskattning av brännoljedrivna motorfordon, m.m. Kilom eterbeska tt-ning av brännoljedrivna motorfordon,m. totalvikten.Finansministem säger att den man som sitter ensam och för sitt fordon tyckerkanske inte att det är särskUt rättvist att han skaU betala skatt förtotalvUcten när han inte utnyttjar hela fordonet. Detta kan inte, herrfinansministern, spela någon som helst roll. Om skatten är ungefär densamma kanju detta inte drabba honom på nägot sätt. Han ser att det är ungefär sammaskatt vare sig han betalar för totalvikten eller som tidigare förtjänstevikten. Det har visat sig i utredningen att det är bara kombivagnarnasom åker upp något i skattehöjd, medan de mindre vagnarna går ner något, och avden orsaken kan detta inte spela någon större roU. Överläggningen var härmed slutad. yttrade:Propositioner stäUs först särskilt beträffande de frågor som behandlas i detill betänkandet fogade reservationerna. Därefter företages utskottetshemställan i övrigt till avgörande i ett sammanhang. Kilometerskatt i stället för fordonsskatt Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 1 av herrar i och , ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr begärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller skatteutskottets hemställan i betänkandetnr 41 såvitt avser kUometerskatt i stället för fordonsskatt den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr I av herrar i Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 2 av i m. fl,, ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller skatteutskottets hemställan i betänkandet nr 41 såvitt avser skatteviktenför personbilar röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 2 av i m, fl. Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då begärderösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstning gavföljande resultat: Propositioner gavs på bifall till dels utskottets hemställan,dels reservationen nr 3 av herrar i och , och förklarades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaUer skatteutskottets hemställan i betänkandetnr 41 såvitt avser betalningsansvaret för vägtrafikskatten den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifaUit reservationen nr 3 av herrar i Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Propositioner gavs på bifall tUl dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 4 av i m. fl., och förklaradesden förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaller skatteutskottets hemställan i betänkandetnr 41 såvitt avser dieseldrivna personbUar röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 4 av i Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Utskottets hemställan i övrigt BiföUs. § 3 Föredrogs skatteutskottets betänkande nr 42angående uppskov med behandlingen av vissa till utskottet hänvisade ärenden. Utskottets hemställan bifölls. 11Riksdagens protokoU 1973. Kilometerbeskattning av brännoljedrivna motorfordon, m.m. SärskUt forskningsavdrag och exportkreditstöd förindustrin § 4Särskilt forskningsavdrag och exportkreditstöd för industrin Föredrogs skatteutskottets betänkandenr 43 i anledning av Kungl. Maj:ts proposition 1973:126 med förslag om särskiltforskningsavdrag och exportkreditstöd för industrin jämte motioner. I propositionen 1973:126 hadeKungl. Maj:t, under åberopande av utdrag av statsrådsprotokollet över finansärendenför , föreslagit att anta vid propositionen fogadeförslag till 1. förordning omsärskUt forskningsavdrag vid taxering tUl statlig inkomstskatt, 2. lag om ändringi kommunalskattelagen (1928:370), 3. lag om avdragvid inkomsttaxeringen avseende kostnad för exportkredit. Beträffande propositionens huvudsakliga innehåll anfördesföljande: "I propositionen föreslås att ett särskiltforskningsavdrag medges för industriföretagens forsknings- ochutvecklingskostnader . Forskningsavdraget skall enligtförslaget utgå i form av dels ett basavdrag, som utgör av under åretnedlagda totala forsknings-och utvecklingskostnader, dels ett ökningsavdrag,som utgår av den ökning av forsknings- och utvecklingskostnaderna somskett jämfört med föregående ärs motsvarande kostnader. Enligt förslaget fär Kungl. Maj:t möjlighet att medgeavdrag för förlust som beräknas framkomma i bl. a. utländska forskningsbolag. Propositionen innehåller slutligen förslag om införandetav ett exportkreditstöd för att främja exporten av kapitalvaror. Exportkreditstödetfär formen av en skattelättnad som kompensation för den ränteförlust somuppstår för de svenska exportörerna genom att räntan för refinansiering avexportkrediten är högre än exportkrediträntan. Maj:t föreslås därförunder vissa förutsättningar kunna i fråga om exportkreditavtal, som ingättsföre utgången av är 1976, medge svenska företag avdrag vid inkomsttaxeringenmed belopp, som motsvarar skillnaden mellan refinansieringsräntan ochexportkrediträntan sä länge skillnaden inte överstiger . De nya bestämmelserna avses skola tillämpas första gångenvid taxering." 1 detta sammanhang hade behandlats motionerna 1973:1985av i m. fl. (s), 1973:1986av m. fl. (vpk) vari hemställts 1. att riksdagenskuUe avslå regeringens förslag under punkten I om särskilt forskningsavdragvid taxering till statlig inkomstskatt, samt 2. att riksdagentill regeringen som sin mening om statliga insatser på industriforskningensområde gav till känna vad somanförts i motionen, 1973:1987 av () varihemställts att skulle anhålla hos Kungl. Maj:t om ettkompletterande förslag till 1974 ärs riksdaginnefattande ett forskningsstöd, som kunde utnyttjas också av de mindreföretagen, vilka som regel ej kunde redovisa beskattningsbara vinster, 1973:1988 av () varihemställts att beslutade att 1. stöd skulleutgä även tUl forskning och utveckling inom jord- och skogsbruket samt 2. avdrag borde fååtnjutas även i de fall anställd personal inte uteslutande arbetade inomområdet forskning och utveckling. Utskottet hemställde att skulle A. med avslag på motionerna 1973:1985, 1973:1986 och1973:1988 och med bifall till propositionen 1973:126 anta de vid propositionen fogade förslagen till 1. förordning omsärskilt forskningsavdrag vid taxering till statlig inkomstskatt, 2. lag om ändringi kommunalskattelagen (1928:370), 3. lag om avdragvid inkomsttaxeringen avseende kostnad för exportkredit, B. avslåmotionen 1973:1987. Särskilt forskningsavdrag och exportkreditstöd förindustrin 1. av herrar Josefson i Arrie (c), i (fp),(), i Trobro (m), (), () och i (c) som ansett att utskottet i vad avsåg författningsförslaget under 3 bort hemställa, att skulle anta det vid propositionen fogadeförslaget till lag om avdrag vid inkomsttaxeringen avseende kostnad förexportkredit med den ändringen att 2 § erhöll av reservanterna föreslagenlydelse, innebärande att i propositionen föreslagen undre gräns av 2 miljonerkronor för att få exportkreditstöd skulle sättas till I miljon kronor, 2. av herrar Josefson i Arrie (c),i (fp), (), i Trobro (m), (), () och i (c) som ansett att utskottet under B bort hemställa, att med bifall till motionen 1973:1987 och medanledning av motionen 1973:1988 hos Kungl. Maj:t skulle anhålla om förslag till1974 ärs riksdag till sådana ändringar i förordningen om särskiltforskningsavdrag vid taxering till statlig inkomstskatt, att avdragsmöjligheternai enlighet med vad reservanterna anfört kunde utnyttjas bl. a. av mindreföretag som ej kunde redovisa vinst. i (fp): Det betänkande från skatteutskottet som vi nubehandlar upptar två frågor som rör näringslivet. Dels föreligger ett förslagom ett särskUt forskningsavdrag, dels ett förslag om exportkreditstöd förindustrin. TiU betänkandet har fogats tvä reservationer som jag SärskUt forskningsavdrag och ex por t-kredUstöd förindustrin Reservation I gäUer exportkreditstödet. Det är avsett attfä formen av en skattelättnad som kompensation för den ränteförlust som uppstårför de svenska exportörerna genom att räntan för redovisning av exportkreditenär högre än exportkrediträntan. Reservanterna liksom utskottsmajoriteten anseratt en sådan skattelättnad skall medges. Reservanterna uttrycker också, liksomutskottsmajoriteten, farhågor för att gä in på denna linje och understryker attsubventioner i möjligaste mån bör undvUcas. Stödet bör begränsas tiU fall därdet från samhällsekonomisk och - arbetsmarknadspolltisk synpunkt är angelägetatt den svenska industrin inte blir diskriminerad från kreditkostnadssynpunkt. I detta sammanhang -viU jag säga att det är olyckligt kommit in i denna karuseU, där de olUca staternas exportörer konkurrerarmed varandra om att erbjuda de förmånligaste räntevUlkoren. Detta utnyttjas avköparna, som pressar den ena säljaren efter den andra, och man får på det viseten ständig stegring. Det finns områden där detta fått mycket olyckliga följder.Därför understryker vi att det inte är bra att detta förekommer. Men skaU detsvenska näringslivet kunna hänga med, är det bara för oss att följa efter; vitUUiör inte de stora i den här leken, utan det är andra som går före. Vid deuppgörelser som träffas det är framför allt med statshandelsländerna och medu-länderna erbjuds det förmånliga krediter tUl subventionerade räntor, och dåhar vi mgen annan möjlighet än att följa med, om vi skaU ha någon som helstchans att delta i dessa leveranser. Vad som skUjer utskottsmajoritetens och reservanternasåsikter åt är inte principerna för stödet utan enbart den undre gränsen för attkomma i åtnjutande av stödet. I propositionen föreslås en undre gräns på 2mUjoner, och utskottsmajoriteten instämmer i att det kan vara en lämplig gräns.På denna punkt har , och reserverat sig.Vi vill gå ned till 1 miljon. Om man sätter gränsen så högt som vid 2 mUjonerutestänger man alltför många av de mindre och medelstora företagen. Det är mycketsvårt att få order av den storleken för ett mindre företag som exporterar t.ex. på statshandelsländerna även om man medger att beloppet får delas upp,måste det gälla efr avslut. Många av de mindre företagen utestängs då från denfördel som de större exportörerna kan få. Det är också ofta så att det börjarmed förhåUandevis små leveranser, som sedan utökas. Det gäller att komma in ochfå börja göra affärer, och sedan kan det utvidgas. Vi tror att en annan gräns försiktigtvis på 1 miljon vore lämpligare tiU att börja med. sägs ipropositionen att man senare kan titta på detta. Skulle det visa sig att 1mUjon vore för hög gräns, hoppas vi att man gär ned ytterligare. Vi hargrannländer med betydligt lägre gräns för detta stöd. I den andra reservation som är fogad tUl utskottetsbetänkande behandlas ett förslag om ett särskilt avdrag, som skuUe kunna görasför forsknings- och utveckUngskostnader. Dessa kostnader är ju avdragsgiUa, menför att stimulera tUl ökad forskning föreslås att industriföretag under enåttaärsperiod skaU få göra ett basavdrag pä av de kostnaderföretagen haft för forskning och utveckhng samt ett ökningsavdrag på 20procent av den ökning av forsknings- och utvecklingskostna- derna somskett sedan föregående år. I utskottet rådde enighet om att detta förslag omstimulans till utveckling och forskning är bra. Det är utomordentligt attfinansministern har lagt fram ett sådant förslag. Jag tror att vi för attstimulera det svenska näringslivet behöver lägga ner mera pengar på utveckhngs-och forskningsarbete. De belopp som läggs ned på sådant arbete blir ju lönsammai längden både för företagen själva och givetvis även för samhäUet i desshelhet. För att de svenska industriföretagen skaU kunna konkurreramed omvärlden pä en alltmer hårdnad marknad är det nödvändigt att det svenskanäringslivet är väl berett. Det gäUer inte minst att trygga sysselsättningen iföretagen. Det förutsätts att de svenska företagen håller sig väl framme pä deninternationeUa marknaden. Forsknings- och utveckhngsarbete är ju inkörsportenför näringslivet när det gäller att hävda sig och utvecklas pä ettlämpligt sätt. Vi reservanter i utskottet stäUer oss helt bakom idén meddet stöd som här föreslås. Men problemet är att detta stöd hu-vudsakhgen ärinriktat på de större och mera vinstgivande företagen. De mindre företagen harkanske inte denna möjlighet att forska och har inte heUer det ekonomiskaunderlaget härför. Ändå finns i de mindre företagen ett kunnande och mångagånger mycket goda idéer om utvecklingsbara tillverkningar. De kommer inte frampä grund av dessa företags begränsade möjligheter att investera i forsknings-och utvecklingsarbete. Möjligheterna att ge även dessa företag stöd börtillvaratas, så att pengarna kommer till nytta för både företagen och detområde inom vilket dessa företag verkar. Det finns naturligtvis andra områden, exempelvis jord- ochskogsbruket, där man skulle önska att stöd gavs i de fall där näringarna intekan slussa över sitt forskningsarbete tUl närstående industriföretag. Vireservanter begär här att Kungl. Maj:t skall tUl nästa års rUcsdag komma medförslag tUl sådana ändringar i bestämmelserna att även de mindre och mindrevinstgivande företagen stimuleras att satsa på forskning och utveckling.Reservanterna vill fånga in alla de krafter som medverkar till utvecklingen avnäringslivet. Om vi kan få ett lämpligt stöd även för de företag som inteberörs av det förslag som ligger på bord, skuUe stora fördelarvinnas för en tryggad sysselsättning och för en ökad inkomst bäde tUl stat ochkommun i form av skatter. Man skulle därigenom kunna utnyttja aUa de doldakrafter som kan producera varor och skapa det underlag vi aUa eftersträvar. Med detta, herr talman, yrkar jag bifaU tiU de bådareservationer som fogats tUl skatteutskottets betänkande nr 43. Särskilt forskningsavdrag och exportkreditstöd förindustrin HerrLOTHIGIUS (m): Jag ber att få instämma i iUmeå synpunkter. Han har gått in i detalj i dessa frågor, och jag skall baramera genereUt redovisa moderata samlingspartiets ståndpunkt. Vi anser att det är tUlfredsstäUande att harfått en proposition som tagit upp problemet och som medger att det ärnödvändigt för svensk företagsamhet att få ett kreditstöd som är så 12 protokoU 1973. Särskilt forskningsavdrag och exportkreditstöd förindustrin uppbyggtatt företagen kan göra avdrag. Det är nödvändigt därför att ett sådant stödförekommer i en rad andra länder, vUket har ställt de svenskaföretagen i ett helt annat läge än deras utländska konkurrenter. Syftet äraUtså att hjälpa svensk företagsamhet tiUett rimligt konkurrensläge. Åtgärderna enligt det förslag som föreligger kan intejämstäUas med de specieUa former av stöd som vissa andra länder ger sinindustri. Östländerna, som har en annan ekonomi, kan från fall tiU fall ändåförsätta oss i ett underläge. Propositionens förslag går i rätt riktning, men vi harvelat justera det på några punkter, och likaså har vi velat förändra utskottetsskrivning. Det hade varit en fördel, vUket också har sagts här, omman hade sänkt gränsen för utfallet av detta stöd. Finnarna är ju nere vid . Kanske hade det varit riktigt att stanna vid en halv miljon, men vihar nöjt oss med att i första omgången förorda I miljon kronor. När det gäUer forskningsavdraget, som ju innebär ett stöd,är utskottets skrivning på några ställen sådan att det förefaller som om man-vUle säga att när Sträng har lagt fram den här propositionen, så är vi väl iutskottet nödda och tvungna att godkänna den. Utskottet har aUtså godtagitpropositionen mer eller mindre "med armbågen". I reservationen 2 harvi anmärkt pä utskottets-skrivning i det stycket. Vi tycker nämligen att det ärriktigt att genom möjligheter tiU avdrag stimulera forskningen. Detta tjänarhela samhäUet på, för forskningen är ju en förutsättning för företagensutveckling och för deras export. Att forskningsstöd kan utgå också tUl den mindre industrinborde vara naturligt, och även jordbmket och skogsbruket bör kunna utnyttja denmöjlighet som erbjuds. Inte minst inom skogsbruket torde man, särskilt i frågaom mekaniseringen där så mycket händer, kunna utnyttja detta stöd. Jag ber att med detta få yrka bifall tUlreservationerna 1 och 2. (vpk); I vpk-motionen nr 1986 yrkas avslag påpropositionen nr 126, punkten I, om särskUt forskningsavdrag vid taxering tillstatlig inkomstskatt och hemstäUes att skaU ge regeringen tiU kännamotionens syn på de statliga insatserna inom industriforskningens område. Vi har här att göra också med en vUctig principiell frågaoch inte enbart med en skatteteknisk. Som vi ser det, rör det sig här mera omsättet att föra näringspolitik än sättet att beskatta företagen. Det kan kanskedärför te sig litet egendomligt att propositionen endast kommit att behandlasav skatteutskottet. Jag skall övergå tUl att, någorlunda kortfattat, söka angede huvudskäl på vUka motionärerna grundar sitt avslagsyrkande. Enligt beräkningar har densamlade industriforskningen mer än fördubblats, ochför räknar man inom industrin med en fortsatt ökning. DentUlfäUiga stagnationen har upphört. des iförsta hand av minskade mUitära beställningar. Det statliga forskningsstödet tUl industrin har ökat påett markant sätt . Det är ett fenomen som är likartat i aUahögt utvecklade kapitahstiska industriländer. Är det någon skUlnad för Sverigesdel är det den att det statliga engagemanget är större. av aUindustrieU forskning här i landet sker inom de privatägda företagen, men statenfinansierar redan nu betydligt mer än hälften av forskningsinsatserna inomdetta område. De statliga medlen har främst kanaliserats tUl industrin genomstora statliga beställningar. Statsstödet tUl industriforskningen har på dettasätt tiodubblats under loppet av . Under detta årtionde komkrigsmakten att bh den ojämförligt största statliga beställaren av forsknings-och utvecklingsinsatser inom svensk industri. motsvaradedylika beställningar ungefär en tredjedel av den sammanlagdaindustriforskningen i landet. Dessa beställningar låg hos ett fåtal storaföretag. De mindre och medelstora företagen utför en mycket hten andel av dennatyp av forskning. Om man undantar direkta bestäUningar kan det statligaforskningsstödet som hittiUs utgått tUl industrin karakteriseras somsubventioner eller gåvor. Det har hittUls inte gjorts försök från statens sidaatt tUlskapa en av ägarintressena oberoende industriforskning. Man har i stäUetlåtit sig styras av marknadskrafter och av en spontan utveckhng, oberoende avdenna utvecklings innehåll och oberoende av om utveckhngen tedde sigönskvärd för folkets flertal eUer inte. I takt med koncentrationen ochmonopoliseringen inom industrin har också forskningen koncentrerats. Enbranschmässig omfördelning har även ägt ram. Industriforskning och utvecklingav nya produkter i större skala sker numera endast i ett litet antalforskningsintensiva branscher.