prot · FW0949 · 1973-12-31 00:00:00 — Förhandlingarna leddes till en början av herr tredje vicetalmannen. § 1 Utrikes-, handels- och valutapolitisk debatt (forts.) (vpk); Min gruppledare, interpellanten, har intetUlfälle att närvara. Jag får på hans vägnar och mina egna tacka försvaret. Jag kan väl från början säga att jag inte är nöjd med alladelar, men innan jag kommer till det måste jag dröja något vid den aktuellasituationen. Det avtal om ett slut på kriget och återupprättande avfreden i som undertecknades i innebar, fårman hoppas, slutet på ett krig som varat praktiskt taget utan avbrott sedan detfascistiska ockuperade landet 1940, I överensstämmelse med § 19 sammankallades eninternationell konferens för att bekräfta och garantera avtalet.Denna konferens, som hölls i , enades överraskande snabbt om endeklaration i åtta artiklar, som undertecknades avrepresentanter för tolv regeringar. De tolv regeringarna, däribland FN:ssäkerhetsråds fem permanenta medlemmar, godkände till alla delar Parisavtaletmed dess bilagor, 1 deklarationens inledning erkände de och förphktade sig attrespektera det vietnamesiska folkets fundamentala nationella rättigheter ochSydvietnams folks självbestämmanderätt, har alltså vid två tillfällenundertecknat det avtal som träffats till skillnad då USÄ;sföreträdare vid om vägrade underteckna avtalen ochnöjde sig med en muntlig deklaration som hade brutits långt innan den avgavs. Man kan först konstatera att innehåller alltsom var värdefullt från vietnamesisk synpunkt i Genéveavtalen och därtill-i motsats till avtal erkänner den sydvietnamesiska befrielserörelsenoch dess regeringsmakt. Man kan vidare konstatera att det avtal som regeringundertecknade är samma avtal som samma regering vägradeunderteckna , På vissa punkter är det slutgiltiga avtaletoch de bUagda protokollen t, o, m, klarare och mera preciserade än den text somförelåg . Den ohyggliga bomboffensiven mot och Haiphong förejul resulterade i en oerhörd skadegörelse och stora förluster bland civilbefolkningen.Den resulterade också i USA-flygets största nederlag - inte mindre än 34B-52:or sköts ner under de som offensiven pågick. Samtliga sköts ner med sovjetiska , Dessutom 8 protokoll 1973. Utrikes-, handels-och valutapolitisk debatt Ang. händelseutvecklingen i , m. m. Om åtgärder för att uttrycka solidaritet med det vietnamesiskafolket Om en internationeU återuppbyggnadsplan för Utrikes-, handels-och valutapolitisk debatt Ang. händelseutvecklingen i , in. Om åtgärder för att uttrycka solidaritet med det vietnamesiskafolket Om en internationeU återuppbyggnadsplan för förloradesmånga andra plan. Men lyckades inte med denna terrorbombning förändra denavtalstext som förelåg tidigare. lyckades inte heller radera utHanoi och Haiphong, vilket uppenbarligen var avsikten. Avtalet motsvarade det vietnamesiskafolkets aspirationer. innehåller i korthet följandeförpliktelser: Ettomedelbart eld upphör på stäUet av samtliga parter Ettslut på alla repressalie- och påtryckningsåtgärder Upprättandetav en internationell kommission att övervaka eld upphör Frigivningav alla krigsfångar på båda sidor Totalttillbakadragande av amerikansk militär personal från Nedmonteringav alla militärbaser i Enfredlig lösning av politiska framtid Kambodjasoch ' interna angelägenheter skall lösas av deras respektive folk utanutländsk inblandning. bekräftade den historiska seger, som detvietnamesiska folket vunnit, "Det var en triumfens dagorder för hela vårnation, för framstegsvännerna i och för hela den framstegsvänliga mänskligheten",skrev ledarförfattaren i FNL:s officiella organ South Viet in stmggle den29 januari, "på ett århundrade och som resultatet av enhård och lång kamp kommer det snart inte längre att finnas någon angripare påvårt territorium. Vi har återerövrat vårt oberoende och vår frihet. Vårt folksheliga motståndskamp har lett till en liistorisk seger, som fyller oss medstolthet och som vi också hälsar som en seger för världens folk," Men mindre än tvä månader efter att avtalet undertecknadeskan man med största oro fråga sig vad Nixonadministrationen håller på med. Ärdet en "hederlig fred" eller en "fred" med bomber som NixonvUl ha i ? I avtalets § 4 heter det: "kommer inte attfortsätta sin militära inblandning eller intervenera i inreangelägenheter," I avtalets § 5 förtydligas detta ytterligare; "Inom60 dagar från undertecknandet av denna överenskommelse kommer det att ske ettfullständigt tillbakadragande frän av trupper, militära rådgivareoch militär personal, inbegripet teknisk militär personal och militär personalknuten till pacificeringsprogrammel, vapen, ammunition och krigsmaterieltillhörande och de andra utländska stater som nämndes i § 3 (A)", dvs,"andra utländska stater allierade med" och Saigonjuntan, I samma paragraf heter det vidare: "Rådgivare frånovannämnda länder till halvmilitära organisationer och polisstyrkorna kommerockså att dras tillbaka inom samma tidsrymd," Men i berättades från välunderrättade källor upplysts om att "omkring 10 000 amerikanskacivila rådgivare och tekniker, de flesta av dem på kontrakt underförsvarsdepartementet, kommer att stanna i efter eld upp- hör"och att dessa skulle ha huvudsakligen militära uppgifter. Enligt Postden skulle dessutom en styrka på omkring 1 000 man, tUlhörandeAgency for International Development, stanna kvar för att ha överinseende överpacificeringsprogrammel i varje provins, 1 en korrespondens från i Far Fastern bekräftas dessa förutsägelser: "Under det att ;s styrkor fortsätter att dra sigtillbaka, blir de ersatta av en armé av civil personal. Dagliga plan från USAhar fört hundratalsregeringsanställda tUl , Det är följaktligen svårt attse hur engagemang i kommer att bli nämnvärt förändrat , :s bombningar har upphört, men stödet tillThieuregeringen fortsätter oförminskat. Närvaron av ett stort antal amerikanskacivila antyder, även om många observatörer betraktar det som temporärt, att USAsyftar till att fortsätta med ett omfattande stöd till ," nämnde förut med hänvisning till enuppgift i Le Monde den nyrekrytering av militär personal som pågår i förSydvietnam, och jag kan komplettera detta med uppgifter från den mycketsakkunniga tidskriften , som i sitt nummer för den 28febmari i faksimil visar att mystiska firmor annonserar efter helikopterpiloteroch andra flygare med militär erfarenhet samt flyg-mekaniker och ett dugofemtalandra yrkeskategorier med kvalificerad militär erfarenhet eller militäranknytning, alla för tjänstgöring i , Nixonregeringen har varit petigt noga med tidtabellen förde fångna pUoternas frigivning. Däremot har den varit mindre noga med attavlägsna de minor som fällts i DRV:s territorialvatten, hamnar och farleder.Enligt ett av de protokoll som fanns fogade till skulle dennaminröjningsoperation inledas , alltså medeld upphör, och avslutas "tidigaste möjliga datum". Men när försvarsdepartementet i den 13 marsmeddelade alt det första utländska fartyget, ett sovjetiskt fraktfartyg, gåttin i Haiphongs hamn, så förklarade departementets talesman , enligtInternational , att "vår varning till sjöfarandegäller alltjämt, och fartyg som går på gör det på egen risk viger dem mgen assistans, och detta inbegriper kartor som visar var minorna finns".Detta var alltså . Enligt en uppgift som jag såg i en fransk tidninghade fortfarande inte svept en enda mina i DRV:s farvatten, 1 skydd av denna obstruktionspolitik från USÄ:s sidaintensifierar Thieujuntan terrorn i , Enligt artikel 3 i protokollet om eld upphör får ingenderaparten i hindra eller begränsa "civila leveranser,rörelsefrihet, frihet att arbeta och frihet för folket att inlåta sig på handeloch civila förbindelser och transporter mellan och inom alla områden i ", Enligt själva avtalets § 11 skall de två sydvietnamesiskaparterna efter eld upphör "tillförsäkra folket demokratiskarättigheter: Utrikes-, handels-och valutapolitisk debatt Ang. händelseutvecklingen i , m. m. Om åtgärder för att uttrycka solidaritet med det vietnamesiskafolket Om en internationeU åtemppbygg-nadsplanför Utrikes-, handels-och valutapolitisk debatt Ang. händelseutvecklingen i , m. m. Om åtgärder för att uttrycka solidaritet med det vietnamesiskafolket Om en internationell åtemppbygg-nadsplan för personligfrihet, yttrandefrihet, tryckfrihet, mötesfrihet, organisationsfrihet, frihetför politisk verksamhet, trosfrihet, rörelsefrihet, fritt val av uppehållsort,rätt till arbete, rätt till innehav av egendom och rätt till friföretagsamhet". Om avtalet följdes av båda parter i kanförutsättas att bönderna, som flytt tUl städerna undan bombningarna eller påannat sätt tvingats lämna sina byar, skulle strömma tillbaka till sinahemtrakter utan dröjsmål. De 6 å 8 miljoner flyktingar som lever istorstadsslummens utkanter eller i flyktingläger har självfallet ingen önskanatt stanna kvar i den miserabla tillvaro som de flesta varit anvisade sedanåratal. Men såvitt man vet har det inte varit någon sådan återströmning avflyktingar. Detta är inte överraskande mot bakgrunden av att Thieu någon daginnan undertecknades hotade med alt alla flyktingar som sökteåtervända till PRR-kontrollerade områden skulle arresteras och att var och ensom sökte "uppvigla" flyktingar att flytta kunde bli skjuten. Det varWashington Post som rapporterade delta , "Orsakerna till Thieus stränga åtgärder, som står idirekt strid mot Parisavtalel, är inle svåra att förstå", heter det i detnummer av som jag citerat, "Han är medveten omatt det inflytande han har över folket i Sydvielnams städer inle beror på atthans regering är populär utan på den militära och polisiära kontroll hanutövar. Om folk flyttar ut från dessa instängda städer till PRR-områden, såkommer Thieus politiska bas att krympa och göra honom mer isolerad ännågonsin," 1 en lång deklaration redogjorde denprovisoriska revolutionära regeringen för de allvarliga, systematiska ochomfattande kränkningar som och Saigonjuntan iscensatt mot ,Mängder av militära operationer hade företagils mot de befriade områdena trotseldupphöravtalet. företogs 200 å 250 bombningar mot byarna.Pacificeringsprogrammel fortsatte som förut. "USAoch Saigonadministrationen har ännu inte gett upp sin plan att fortsätta attgenomföra neokolonialismen i och permanenta delning",hette det i deklarationen. Någon frigivning av politiska fångar hade då ännu inteförekommit. Tvärtom företogs arresteringar i stort antal, och arrestering harpå Saigonsidan alltid varit liktydigt med tortyr. Massakrer pä politiska fångarhar rapporterats. Mellan 200 000 och 300 000 politiska fångar finns iSaigonjuntans fängelsehålor, som i många fall uppförts av amerikanskabyggnadsfirmor för pengar från for International Development -,som teoretiskt och propagandamässigt sett skall vara ;s motsvarighet tillsvenska SIDA men i realiteten fungerar som ett av de mest elakartade organenför neokolonialismen. De politiska fångarna i Saigonjuntans ligerburar och andraskräckanstalter är i dödlig fara, och många har bragls om livet sedanParisavtalel undertecknades. meddelade TAgence Liberation, PRR:snyhetsbyrå, att Saigonjuntans bödlar "i hemlighet har avrättat flera lusenpolitiska fångar i Sydviétnam". Man rapporterade följande: "Fiskare i har setttalrika lik som av vågorna drivits mot den lilla ön Hon . Dessa lik varklädda i svarta kläder ochbar märken efter den speciella regim som kännetecknar Saigonjuntans behandlingav fångar." "Det är uppenbart", fortsatte TAgenceLiberation, "att Saigonadministrationen har transporterat talrikapolitiska fångar ut på öppna havet för att i hemhghet avrätta dem." Hur förhållandena är för de fångar som överlevt tortyrenoch hålls internerade i Saigonjuntans fängelser har varit väl känt sedan mångaår. redogjorde före middagspausen för de politiska fångarnasförhållanden. Två nya skakande berättelser har lämnats avSaigonkor-respondenlen DeVoss i tidskriften och Agence FrancePresse-korrespondenten i den franska tidningenTHumanité . 1 frigavs 124 politiska fångar frånligerburarna i , och del är om dem dessa två korrespondenter skriver.De beskrivs som fruktansvärt invalidiserade av att ha hållitshopvikta i burarna. De förflyttar sig som krabbor, skriver DeVoss. De hasar sigöver golvet på skinkorna och handflatorna. I Time fanns också ett foto av treav dem i den beklagansvärda ställning som han skildrade. Jag skulle ha velat ta upp situationen i Laosoch men kan i samband med C.-H, interpellation bara beröraden med några få ord. Avtalet om att återställa fred och uppnå internationelltsamförstånd i undertecknades och var liksom Parisavtaleten historisk seger för befrielserörelsen. Men fortsätter bombningarna isödra , i , där är i ett jämmerligt stadium avförruttnelse och sönderfall, finns det bara ett skäl till att befrielserörelseninte har petat undan quislingarna i och de små områden som ännu inteär befriade. Det är den säkerligen realistiska misstanken att flyget i såfall skulle förinta huvudstaden och de övriga städer som juntan ännu behärskar,låt vara endast formellt. De som blev kvar efter USA-flygetskatastrofala erfarenheter från julbombningen av och Haiphong sätts nu inmed samma hänsynslöshet mot de befriade områdena av , Dessa militäraoperationer frän sida utgör givetvis flagranta kränkningar avParisavtalet och, beträffande , även mot den 2 1februari, USä:s regeringar under en serie avpresidenter har verkligen haft de marionetter de fördänat i , Denmycket konservativa tidskriften ,S, News & World Report, som står Pentagonoch det officiella nära, tecknade i numret av en talandebild av situationen i i två meningar: "har relativt liten förmåga att framtvinga ettvapenstillestånd i . skulle kunna inställa den militära ochekonomiska hjälpen, men del skulle nästan garantera att ." Efter alt ha tecknat denna bakgrund skall jag fatta migkort beträffande interpellationssvaret. Till att böda med vill jag säga attutrikesministern gett en ohållbar skildring av beslutet att erkänna marioneltregimeni . Det fanns ingen, som det heter i svaret, "konkurrerandesydvietnamesisk regering". Jo, det fanns . Utrikes-, handels-och valutapolitisk debatt Ang. händelseutvecklingen i , tn. Om åtgärder för att uttrycka solidaritet med det vietnamesiskafolket Om en internationeU återuppbyggnadsplan för Utrikes-, handels-och valutapoUtisk debatt vecklingen i , m. m. Om åtgärder för att uttrycka solidaritet med det vietnamesiskafolket Om en internationeU ätemppbygg-nadsplan för vid tidenför , en enda legitim regering i , nämligen HoChi-minhs regering i , Del är dock ett historiskt faktum att detvietnamesiska folket genom augustirevolutionen skakade av sig den japanskaockupationsmakten och att Demokratiska republiken utropades av HoChi-minh i vid ett massmöte med hundratusentalsjublande vietnameser. Demokratiska republiken av den 2 september 1945omfattade hela , både Syd- och , Över hela landet hadebefolkningen gjort sig fri från ockupanterna. Det är Ukaså ett historiskt faktum att Genéveavtalen 1954,bekräftelsen på att den franska kolonialmakten hade besegrats, fastställde attden 17:e breddgraden var en temporär gräns mellan två zoner, Viet Minhs,befrielserörelsens, väpnade styrkor skulle omgrupperas norr om denna breddgrad,och de besegrade franska styrkorna skulle omgrupperas söder om denna breddgrad.Frågan om återföreningen skulle som bekant avgöras genom allmänna och fria vali , Om plockar fram förre utrikesministernTorsten NUssons förklaringar ur andra kammarens protokoll den 2 november 1965och får han en inblick i de dubbelbottnade och motstridigaofficiella skälen till att erkände en stat som inte hade någon legitimexistens och en s, k. regering som hade samma ruttna fundament som den aktuellaSaigonjuntan, Jag behöver inte berätta om situationen i med egnaord. Det räcker med att hänvisa till de memoranda som väl alla nu känner tilloch som ständigt producerades i av dem som verkligen var de styrande,nämligen representanter där, och av dem som försökte hålla itrådarna i , Allt detta finns i autentiska dokument iPentagonrapporten, Det var detta kaos som den gav sittdiplomatiska erkännande. Det minimikrav som utrikesministern nu ställer för etterkännande, nämligen att "det skall finnas statliga myndigheter somfaktiskt upprätthåller kontroll över statens territorium och där utövarsuveräna befogenheter", hade tydligen inte uppfunnits eller formuleratsnär marionetter i erkändes 1957, Minimikravet fylldes däremot avDemokratiska republiken , som dock inte erkändes förrän den existerat inärmare och inte bara existerat utan försvarat sig segerriktmot först den franska kolonialmakten och sedan USA-imperialismen, Det bedrövliga beslutet blev i realiteten om äninte avsiktligt ett bidrag till torpedering av Genéveavtalen ,Den har ju nu under en följd av år haft en inställning tillVietnam som jag och mitt parti till stora delar gillar och som sammanfaller medden inställning som vi alltid har haft lill det smutsiga kriget och lill denvietnamesiska befrielserörelsens kamp. Jag anser därför alt man inte i oträngtmål skall dra fram regeringens gamla försyndelser utan att man skallkoncentrera sig på och framtiden. Jag och min grupp återkommer till frågan om det materiellastödet till DRV och PRR när våra motioner därom skall behandlas. gav en verkligt engagerad skildring av hjälpbehovet han ju harvarit där heltnyligen och fått en utmärkt inblick i förhållandena. Det mest angelägna förögonbUcket 'år det politiska stödet till de krafter i som kämpar för enstrikt tillämpning av , kort sagt för ett återställande av fredenefter så många fruktansvärda år av krig, för den sydvietnamesiska befolkningenssjälvbestämmanderätt, för landets återförening och för en mänsklig tillvaroför etl folk som med sådan tapperhet och klokhet erövrat en plats i historienför all framtid. Genom och den internationellakonferensens enhälliga beslut erkändes den provisoriskarevolutionära regeringen som en legitim regering med egna väpnade styrkor ocheget territorium. Knappast någon kritisk bedömare ger Saigonjuntan någon somhelst chans att överleva i en fredlig tävlan med den provisoriska revolutionäraregeringen. Det är endast med terror och fortsatt massivt stöd från somThieurcgimen kan förlänga sitt liv ett tag tiU, Det är aUtså dags för svenskaregeringen att upprätta diplomatiska förbindelser med Republiken revolutionära regering och bryta de rester av förbindelser somfinns med Saigonjuntan, Jag ber att få tacka utrikesministern för svaret på mininterpellation. Min fråga gällde om den var beredd atti ta initiativ till en bred internationellåteruppbyggnadsplan för hela , Jag har i olika sammanhang fört fram dentanken i jag tror det är i interpellationer och inläggi utrikesdebatterna. Vi behöver väl i det här sammanhanget inte orda mycket omdet oerhört stora återuppbyggnadsbehov som förefinns. Vi är alla överens om attförstöringen är så total i många områden att man inte kan ställa krav på attVietnam självt skall klara återuppbyggnaden, utan att det måste bli fråga om enbred internationell insats. Jag har för min del fångats av tanken att just Förentanationernas medlemsstater borde kunna utfärda en förklaring om sinberedvillighet att solidariskt och efter förmåga bidra tiU Vietnamsåteruppbyggnad. Om världens nationer, trots att kriget har skapat så mångatragedier och trots att man pä olika sätt bedömer de krigsinsatser som ur mångasynpunkter har varit nedslående, efter det att freden kommit kunde enas om enbred insats, skulle det ha en ur politisk-ideologisk synpunkt mycket gynnsameffekt. Jag uppfattar interpellationssvaret så, attutrikesministern och jag i princip har samma värdering i det här fallet.Utrikesministern säger att man från svensk sida strävar efter "att allarika länder skall bidra generöst till hjälpen ät alla dem som drabbats avkriget och till återuppbyggnaden" och att det "skulle kunna ske inomramen för en samordnad internationell aktion och med utnytdande av FN:ssakkunskap på olika fackområden". Men sedan ställer utrikesministern upp vissa politiskaförutsättningar för att FN skall kunna påta sig ansvaret för en sådansamordning och jag förstår mycket väl att de måste föreligga , nämligen fördet första Utrikes-, handels-och valutapolitisk debatt Ang. händelseutvecklingen i , m. rn. Om åtgärder för att uttrycka solidaritet med det vietnamesiskafolket Om en internationeU återuppbyggnadsplan för Utrikes-, handels-och valutapolitisk debatt Ang. händelseutvecklingen i , in. Om åtgärder för att uttrycka solidaritet med det vietnamesiskafolket Om en internationell återuppbyggnadsplan för attparterna själva önskar biståndet initierat av FN och förmedlat på det härsättet och för det andra att en bred krets av givarländer sluter upp, inteminst naturligtvis stormakterna. Jag noterar med en viss tillfredsställelse attutrikesministern i svaret meddelar, att man i FN hararbetat med en beredskapsplan för en samordnad internationell biståndsaktion.Men utrikesministern fortsätter: "nödgas vi emellertid konstatera attförutsättningarna för en internationell biståndsaktion i FN:s regi knappasttycks föreligga. Detta hänger framför allt samman med att de mottagandeparterna själva inte uttalat önskemål om en sådan aktion." Än en gång noterar jag med tillfredsställelse attregeringen har den åsikten att det här är "en internationell angelägenhetav första ordningen", som det heter i interpellationssvaret. Jag hoppasatt förutsättningarna skall kunna komma till stånd inom en rimlig tid. Härmåste ju satsas massivt av alla intresserade parter. Men jag har också en annantanke bakom detta, och det är att jag fattar det personligen mycket starkt pådet sättet att det är mycket viktigt att åtemppbyggnadshjalpen inte får formenav en skall vi säga ideologisk kapplöpning mellan stormakterna som innebär gör insatser för att vinna inflytande över den framtida ideologiskainriktningen av samhällssystemet i . Det gäller hela i dettafall. Det är inte minst mot denna bakgrund som jag harframställt min interpellation. Jag har haft och har fortfarande åsikten att detskulle vara önskvärt med en bred återuppbyggnadsplan initierad och samordnad avFN. Jag tillåter mig trots att jag har respekt för utrikesministernskonstaterande, att de politiska förutsättningarna inte förefinns, atthoppas att förutsättningarna under den närmaste framtiden skall föreligga. Jagtror att det är av internationellt intresse att så kan ske. HerrWERNER i (m): Jag instämmer med dem som betraktarParisavtalet av som något mycket förlösande i en tidigare tillsynes hopplös situation. Men när man har lyssnat till denna debatt ,förvånas man över att ingen mera markerat har tagit upp den punkt iParisavtalet som på visst sätt också gäller oss. Det gäller den fjärde punktensom uttalar det syd-vietnamesiska folkets självbestämmanderätt, eller meraordagrant: "folk skall bestämma sin egen politiska framtidgenom genuina, fria och demokratiska val under internationelltöverinseende." De inblandade staterna uppmanas självfallet att erkännaoch respektera detta avtal, men även världens övriga nationer uppmanas därtill,alltså även vi. Detta noterade förvisso utrikesministern i sin deklaration . Men här tycks man ta för givet att ett kommunistiskt maktövertagande iSydvietnam utgör det enda alternativet. Jag tänker inte bara på här bakom hela debatten ligger den uppfattningen, och jag skallförsöka att belägga påståendet något i fortsättningen. har i alla lägen fått spela syndabock ikonflikten sedan dragit sig ur sammanhanget. Möjligen har man blivit något betänksamnu med tanke på de trupp- och materiellransporter som nordvietnameserna påskUda vägar, inte minst Ho Chi-minh-leden, dirigerar söderut, men flertaletuppfattar väl detla som ett led i successiva återförenande, som juockså ingår i punkten 5. Det kan synas, som om dessa punkter, 4och 5, är molstridande, dels självbestämmanderätten, dels återförenandet. Menskall självbestämmanderätten ha någon möjlighet alt komma lill uttryck, måstedetta komma i första hand, och det måste också skapas klarhet om den politiskakurs som önskar följa.