prot · FW09141 · 1973-12-31 00:00:00 — Man säger frän att det är fullt möjligt att sända även kristna program. Det är englädjande utveckling. Jag vill inte vare sig utifrån min kristna åskådningeller min liberala övertygelse - propagera för något monopol på kristnaprogram, inte för något monopol över huvud taget för den ena eller andraåsikten. Men jag mäste ändå ha rätt att kräva att människor med kristenlivsuppfattning också skall få komma till tals med barnpubliken i radio och TV- lika väl som kristna föräldrar bör ha rätt att få program som de anserlämpliga för sina barn. Om man nu skulle göra en kvantitativ analys av hur den härbalansen fungerar, så vet vi bara alltför väl att även om det således ärmöjligt att nu sända kristna barnprogram sä händer detta sällan. Ett tidigaremycket populärt kristet musikprogram som gick i P 1 byttes t. ex.ut och ersattes med ett kristet barnprogram ,som heter Vi sätter oss i ringen.Det är såvitt jag vet det enda kristna barnprogram som sänds över huvud tagetav i dess totala verksamhet. Därför hade det varit glädjande om kulturutskottet hademarkerat en vilja att åstadkomma någonting som åtminstone borde komma inärheten av talet om balans och opartiskhet. Men man finner att utskottet haravslagit motionen 907 med följande formulering: "Det i motionen 1973:907framförda yrkandet angående en översyn av hittUlsvarandetUlämpning av begreppet opartiskhet i programmen överensstämmer i huvudsak medett yrkande som förelåg vid förra årets riksdag och dä avstyrktes av utskottetoch avslogs av ." Därför avstyrker utskottet motionen i är igen. När vi nu har kunnat konstatera att det inte har blivitnägon förbättring att tala om på det här området borde ju utskottet, omutskottet anser att programpolitiken i detta avseende är felaktig, ha markeratatt man på något vis mäste fä en ändring till stånd, så att förtroendet återställsför att verkligen vill leva upp till vad som sagts omopartiskhet när det gäUer programverksamheten. Det är aUtför många föräldraroch barn som oroas av den nuvarande inriktningen för att utskottet skulle halåtit sig hindras frän att ha en uppfattning på den punkten, och därför ber jagatt få yrka bifall tiU reservationen 4. i Lane-Herrestad (c) kort genmäle: Herrtalman! Jag har ju varit inne på dessa frågor och tänker intenu upprepa vad jag sagt. Det vore väl alldeles onödigt. Jag har emellertid ett behov av att säga att jag har svårtatt tro att det skulle vara många föräldrar som förbjuder sina barn att se ettprogram där kristna värderingar förekommer och kristendom förkunnas. Jag harockså framhållit att jag är övertygad om att kristna barnprogram skulleuppskattas av många, alldeles särskilt om programmen gjordes pä ett för barnenförståeligt sätt, där det kristna kärleksbudskapet framfördes. Jag har denmeningen jag har gett uttryck för den i ett längre anförande under dagensdebatt och ingen har protesterat mot det. Jag tror inte att det pånågot sätt skulle vara till skada om program av det här slaget sändes, ochenligt min mening är radioavtalet sådant att jag betraktar det som enskyldighet för att sända dyhka program. () kort genmäle: Om i Lane-Herrestad nu har denhär positiva uppfattningen om behovet av kristna barnprogram i radio och TV,vilket i och för sig är glädjande, borde ju den logiska slutsatsen ha varit atthan också i utskottet medverkat till att beslut fattats som i sin tur lett tillatt vi hade fått kristna barnprogram i radio och TV. i Lane-Herrestad (c) kort genmäle; Det är bara för migatt återigen upprepa att ensamrätten har . Jag har gett uttryckför min uppfattning och ger uttryck för sin uppfattning ifrågan, men utskottet kan enligt gällande lag och avtal inte göra uttalanden omprogramverksamheten. HerrSTÄLHAMMAR (fp) kort genmäle: Jag har svårt att förstå den distinktionen.Om i Lane-Herrestad säger sig själv ha uppfattningen att den här 5 protokoll 1973. verksamhetenbehöver förändras pä något vis bör han ju också i sin egenskap av ordförande ikulturutskottet kunna företräda den uppfattningen, så att utskottet fattar ettbeslut som leder till att vi får bättre balans mellan olika typer avbarnprogram i . Jag glömde tyvärr att nämna att det avsnittav mitt anförande, där jag pläderade för ett programråd, var ett ordagrantcitat ur en artikel i , nr 1973 en artikel medrabriken "behöver vi en seriös dialog" och författad av dåvarandeUtbUdningsministern . Fm (vpk): Vi inom kommunisterna har idebatten inte bara här utan också på andra ställen blivit beskyllda för att gätill överdrift när vi påstår att det är de makthavande som försöker styraprogramutbudet pä . Låt mig därför bara helt kort, innan dennadebatt är slut, fä anföra ett exempel som belyser detta. Vi kan hämta detta exempel från för i dag.Där gär till hårt angrepp mot två programmakare på vUka tagit upp vissa problem i en film om polisens brutalise-ring. PåpolishäU anser man sig förd bakom ljuset, söm man säger, och man ämnar därföranmäla filmen som nyUgen sändes i till radionämnden. Och det står givetvispolisen fritt att göra det. Men filmen ger exempel pä den hårdhet med vUkenpolisen gör sina razzior mot ungdomen på offentliga platser, och efterföljandescener inifrån polishuset visar med vilken hårdhet och brutalitet deomhändertagna ungdomama ibland behandlas. De två programmakarna frän TV har givetvis inte haft föravsikt att angripa enskilda polismän, vilket polisledningen nu delvis försökeratt fä det till. Polismännen har ofta en mycket svär arbetssituation. Men intedesto mindre är de en del av statsapparaten, och i ett s. k. fritt ochdemokratiskt land som måste de kunna utsättas för kritik, när man idenna del av statsapparaten av olika anledningar och på mänga håll gör sigskyldig tUl övergrepp. Men den rätten att kritisera söker man alltså påansvarigt håll nu kringgå. Helst vill man där dölja den sidan av polisensverksamhet, som tyder pä starka tendenser till militarisering och förgrymning. Ingen skall tro att folkmajoriteten har samma möjlighetersom de makthavande organen att göra sin röst hörd i ett klassamhälle som detsvenska. Och när man i TV-filmen försöker skapa en bild av polisens arbete,sett ur de utsatta ungdomarnas perspektiv, så ligger detta faktiskt helt ilinje med de regler som satts upp för programpolitik och vadsom står i avtalet med staten. Båda de sakerna har vi ju talat mycket om här . Där stär nämhgen att i det totala utbudet skall strävaefter opartiskhet och saklighet och att frågorna skall belysas från olikautgångspunkter. Överläggningenvar härmed slutad. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 1 av i Lane-Herrestad m. fl.,och förklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition; Den som vUl att kammaren bifaller kulturutskottets hemstäUan i betänkandetnr 42 punkten 1 röstar ja, den det ejviU röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifaUit reservationen nr 1 av i Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat; Ja - 162Nej - 149 Kammaren biföU vad utskottet i dessa punkter hemställt. Propositioner gavs på bifaU tUl dels utskottets hemstäUan,dels reservationen nr 2 av och fra , och förklarades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaUer kulturutskottets hemställan i betänkandetnr 42 punken 5 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifalUt reservationen nr 2 av och Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr KäUstad begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat; Kammarenbiföll vad utskottet i dessa punkter hemstäUt. Propositioner gavs på bifaU till dels utskottets hemstäUan, dels reservationen nr 3 av fm , och förklaradesden förra propositionen Åtgärder mot maktkoncentration inom den kommersiellakultursektorn vara medövervägande ja besvarad. Sedan begärt votering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposition: Den som vill att kammaren bifaUer kulturutskottets hemställan i betänkandetnr 42 punkten 13 röstar ja, den det ejviU röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 3 av fra . Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåfru begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Propositioner gavs på bifaU till dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 4 av och , ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr Källstad begärt votering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som -viU att kammaren bifaUer kulturatskottets hemstäUan i betänkandetnr 42 punkten 14 röstar ja, den det ejviU röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 4 av och Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr KäUstad begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat. Propositioner gavs pä bifall till dels utskottetshemställan, dels motionen nr 695 av herrar i och Henmark, ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. §9 Åtgärder mot maktkoncentration inom den kommersiella kultursektom Föredrogs kulturutskottets betänkande nr 43 i anledning avmotion om åtgärder mot maktkoncentration inom den kommersiella kultursektorn. I detta betänkande behandlades motionen 1973:448 av herrPalm m. fl. (s) vari hemställts att hos Kungl. Maj;t skuUe anhåUa omutredning och förslag tiU åtgärder som motverkade maktkoncentrationen inom denkommersieUa kultursektorn och som främjade mångfalden och yttrandefriheten inomdenna sektor. att som sin mening gav tiU känna för Kungl.Maj;t vad utskottet anfört i anledning av motionen 1973:448. Åtgärder mot maktkoncentration inom den kommersiellakultursektom Jag stöder utskottets uppfattning attvalfrihet och mångsidighet inom kulturutbudet måste stimuleras och att mandärför måste granska såväl den privata sektorn som den offentliga sektorn, menjag finner det angeläget att i detta sammanhang understryka några viktigapunkter. Maktkoncentration mäste motverkas var den än förekommer.Särskilt viktigt är detta inom kulturlivets område. Utgångspunkten för kulturpolitikenmåste vara den enskUda människan. Det är enskilda människors skapande pchenskilda människors upplevelser som bygger upp kulturlivet, och all centralstyrning måste därför undvikas. Det är i grunden samma problem som mästeangripas då man diskuterar dominerande företag inom den privata kultursektornoch centralstyrning i samhällets regi. tar inte ställning till i vilken form ochvid vilken tidpunkt en utredning av det kommersiella marknadssystemet påkulturområdet skall ske. Vissa utredningar pågår redan: filmutrednmgen,litteraturutredningen, musei- och utställningssakkunniga ochpressutredningen. Det torde dröja innan ett samlat underlag från dessautredningar föreligger. Men förre utbildningsministern har iett tal aviserat att regeringen avser att 1974 lägga fram en treårsplan förinsatser inom kulturområdet. I detta program skulle enligt statsrådet åtgärderi fräga om det kommersiella kulturutbudet ingå. Utan föregående utredning kandock inte åtgärder pä detta område fä föreslås. har inte i sittbetänkande Ny kulturpolitik avgivit principiella synpunkter pä förhållandetmellan produktion på en fri marknad och produktion via samhäUeliga organ.Huruvida en fri marknad kan stimuleras inom av samhället uppställda ramar harinte närmare penetrerats liksom inte heller om samhället bör öka sitt stöd ochsamtidigt sitt inflytande. Dessa frågor är av central betydelse för kulturensfrihet. har emellertid i sitt remissvar pä den här behandlademotionen sagt: "Rådet anser emellertid att några ingrepp från statsmakternassida inte bör ske direkt i de kommersiellt arbetande företagen påkulturområdet. Sådana åtgärder skulle lätt komma farligt nära en kollision medyttrandefriheten. Erfarenheten visar att en på politiska grunder företagen styrningav kulturutbudet ofta medför risker för den konstnärliga friheten som är likaförödande som en strikt marknadsekonomisk styrning lät vara i annanriktning." Just av den anledningen är det angeläget att regeringen trotssittande utredningar försöker finna Åtgärder mot maktkoncen tration inom den kommersiellakultursektom vägar attöverblicka och analysera den privata sektorn, innan åtgärder beträffande dennaföreslås. Enligt min mening skall samhället stödja kulturverksamhetav kvalitet, oberoende av om det är samhäUets egen eller privat drivenkulturverksamhet. Samhällets insatser bör vara ett komplement tiU denprivatdrivna och kvalitetsmässigt högtstående kulturverksamheten. Det ärsynnerligen angeläget med konkurrensmöjligheter mellan ohka slag avkulturutbud. Detta är av väsentlig betydelse för kulturens frihet ochstimulerar till variation i utbudet. Det kommersiella utbud av torftiga, undermåligaprodukter som förekommer bör i första hand mötas med stöd till den godakulturen, statlig såväl som privat. Häratöver kan samhället självfallet behöva sätta inåtgärder för att motverka undermåliga produkters negativa inverkan påmänniskor. Detta förutsätter dock i ökad usträckning forskning kring effekternaav ett sådant utbud. De problem som marknadsekonomin pä detta område kan föramed sig bör mötas med positiva åtgärder. Också i remissyttrande över motionen 448tycks man dela den meningen att detta är den väg som måste beträdas: att medolika åtgärder stödja ohka verksamhetsformer och kulturyttringar. Kulturrådetpekar på den viktiga roll som skolan, folkbildningsorganisationerna ochradio-TV kan spela genom att med vidgade kunskaper öka efterfrågan påalternativ. Jag vill, herr talman, särskUt understryka att skolansroll i kulturpolitiken är klart undervärderad. Man talar mycket omkraven på skolan att öppna sig mot samhället. Jag är övertygad om att störreinsatser för att öppna skolan mot kulturen skulle ge goda resultat då detgäller att öka människors förståelse för och efterfrågan på god kultur. Låtkulturskaparna fä en uppgift i skolarbetet, och lät skolans elever besökakulturevenemang av ohka sorter i ökad utsträckning och också få sekulturskaparna i arbete i deras verkstäder. Jag har, herr talman, inget annat yrkande än bifall tillkulturutskottets förslag. HerrCARLSHAMRE (m): Jag kan instämma i det mesta harsagt, och jag delar självfallet hennes uppfattning att det är önskvärt med ettmångfaldigt och kvalitativt högtstående kulturutbud. Men när jag studerar denföreliggande motionen kommer jag till en rakt motsatt uppfattning mot ,nämhgen den slutsatsen att det är ytterst angeläget att avslår denmotionen. Jag tycker, herr talman, hksom de flesta hjärtligt illa omatt bli fel refererad eller att få mina yttranden försedda med vilseledanderubriker och sammanfattningar. TUlsammans med nägra andra ledamöter i dennakammaren, nämUgen alla de som också är ledamöter av massmedieutredningen,anser jag mig ha råkat ut för detta i kulturutskottets betänkande nr 43. Närman redovisar remissyttrandena, utförligt och ambitiöst, citerar man ocksåmassmedieutredningens uttalande. Jag skall be, herr talman, att få läsa upp defå raderna: "män samhällets insatser för kulturutbudet intensifieras, är det avsynnerlig vikt att tillse att den privata sektorn av kulturutbudet har enmycket vidsträckt frihet, eftersom just mångfalden av möjligheter tUlkulturyttringar är det bästa sättet att trygga en allmän frihet inomkulturutbudet. Varje förslag, som kan leda tUl en styrning från samhällets Sidaav det privata kulturatbudet, måste väcka betänkligheter. Det synes därför inteböra ifrågakomma att genom bestämmelser vare sig i grundlag eller i allmänlag som innebär kontroll av eller inskränkningar i den enskUdes rätt tillkulturyttringar, försöka komma till rätta med monopoliseringstendenser inom denprivata sektorn av kulturdistributionen. Åtgärder från samhäUets sida för attvidga de faktiska möjlighetema för enskilda till olika kulturyttringar ochdärigenom balansera monopoliseringstendenser synes ligga på ett annat plan ochfår övervägas i annat sammanhang." Detta är uppenbart korrekt citerat efter remissyttrandet.Men som inledning tUl det här citatet stär tvä och en halv rader av följandelydelse; "Utan att det direkt bestrids att de i motionenangivna problemen finns kommer en viss tveksamhet inför nyttan med denföreslagna utredningen fram i fem remissvar" av vilkamassmedieutredningens alltså är ett. Jag vet inte vilka anspråk man har pä klarhet iuttryckssättet, om man kan karakterisera det som jag läste upp som uttryckför en viss tveksamhet. Jag har säUan läst eller hört ett mer klart och bestämtavståndstagande från hela tanken sådan den framförs i motionen. Det är alltsåett mycket bestämt avstyrkande av alltihop. Och det betecknar kulturutskottetsom ett uttryck för en viss tveksamhet! Jag vet inte hur man inom ramen för ettanständigt språkbruk skall kunna bli skarpare och mer bestämd änmassmedieutredningen här har varit. kräver väl ändå inte att viskall hemfaUa tUl vulgära kraftuttryck av typen "i helvete heller",vilket är nästa stadium i klarhet efter vad vi har skrivit. Det är inte en visstveksamhet i svaret. kan motionärerna naturligtvis säga: "Den därstyrningen och kontrollen som massmedieutredningen varnar för är inte alls den-vi åsyftar. Vi vill inte ha någon styrning och kontroll." Men det skullevara rätt egendomhgt. I motionen, där man talar om det offentliga kulturatbudetoch refererar betänkande, står det visserligen: "Som en självklarhet framhålls att det demokratiskainflytandet över kulturpolitiken under inga förhållanden fär innebära attkulturens innehåU styrs en mening som torde delas av de allra flesta." Men därefter gär motionärerna över från det offentliga tUldet privata kulturatbudet, och dä sägs ingenting om att man skall undvikastyrning eller kontroll. Och hur skulle man kunna göra det? Om man inte syftartill styrning eller kontroll av kulturens innehåll är ju hela motionen totaltmeningslös. Man kan inte nä något av det man åsyftar annat än genom just hårdstyrning och kontroll av innehållet. Det skall vi alltså inte ha på detoffentliga området, men motionärerna och, egendomligt nog, kulturutskottet äralltså beredda att förorda att vi undersöker om det inte behövs en sådanstyrning och kontroll inom den privata sektorn. Jag skulle vilja erinra motionärerna och kulturutskottetom vad författaren , som politiskt och ideologiskt torde stå Åtgärder mot maktkoncentration inom den kommersiellakultursektom Åtgärder mot maktkoncentration inom den kommersiellakultursektom motionärernanärmare än han stär mig, i en annan debatt har skrivit i ettbesläktat ärende, tryckfriheten: "Vi är alla med och betalar ett pris förtryckfriheten här i landet. Vi accepterar i tryckfrihetens namn en väldslitteratursom frossar i mord, tortyr och sadism, ofta kombinerat med rasförakt,kvinnoförakt och andra fördomar. Vi accepterar en pornografisk litteratur somutnyttiar människors erotiska fattigdom pä ett sätt som är stötande ochupprörande för många - inte minst för kvinnorna. Vi accepterar enkändisjournalistik som bygger på ohämmad exploatering av privatlivet och kommersielltutnyttiande av personliga tragedier. AUt det här har vi accepterat i tryckfrihetens namn.Väldslitteraturen, porren och kändisjoumalistiken kan visserligen tyckas liggaganska långt frän det fria meningsutbyte och den allsidiga upplysning somtryckfrihetsförordningen (TF) är tUl för att skydda. Men böqar man tumma påtryckfriheten i något hörn, sä vet man aldrig var det slutar. Därför måste vita den här smörjan för att vara alldeles säkra på att få behälla rätten tUl frisamhäUskritik och fritt litterärt skapande." Ingen bestrider väl att det verkligen sprids en mängdsmörja inom det som kallas det privata kulturutbudet. Men jag tror att man utanvidare kan överföra tankar frän tryckfriheteris område tillhela kulturutbudet. Det som är farligt på det ena av de tvä områdena är exakthka farligt på det andra. Börjar vi styra och tumma i aldrig så vällovliga avsikteratt rensa upp och snygga upp i utbudet, sä är detta styrning och kontroll, ochvi vet icke var det slutar. Jag vill,herr talman, yrka avslag på motionen 448. HerrMATTSSON i Lane-Herrestad (c): sägeratt ingen kan bestrida att det finns en massa smörja. Det har han naturligtvisalldeles rätt i. Men då må det väl ändå vara tillätet att säga att det får varanägon måtta pä smörjan och att det mäste finnas ett ansvar; man får inte sumpaned sig hur mycket som helst i fräga om det man sprider. Vi har sagt att det bör skapas garantier för valfrihet ochmångsidighet i kulturutbudet, och vi har även talat för en ökad insyn ochpåverkan. har i sitt yttrande anfört en rad synpunkterpä frägan hur man skall föra de kulturella aktiviteterna ut till människorna.Vi har anledning att hoppas att det skall ge resultat. Men jag är övertygad omatt man på den kommersiella sidan kommer att göra allt vad man kanför att fä publik för också sin smörja som kallade det. Sedan tog upp utskottets ingress tUlreferatet av bl. a. massmedieutredningens yttrande: "Utan att det direktbestrids att de i motionen angivna problemen finns kommer en viss tveksamhetinför nyttan med den föreslagna utredningen fram i fem remissvar." HerrCarlshamre menar att den formuleringen inte överensstämmer med vadmassmedieutredningen framhållit. Jag läser ur reciten tUl betänkandet:"som inte har något att erinra mot det föreslagnautredningsuppdraget anser sig inte ha tUlräckligt underlag för att bedöma om ensådan utredning är så angelägen att den bör igångsättas "Sä stär det skrivet i utskottets referat av inkomna remissvar. Jag vill försäkra att när vi i utskottetbehandlat denna fråga, så har vi diskuterat den mycket ingående. Vi har ocksåett mycket gott syfte med detta betänkande. Med tanke pä att de kommersiellaintressena är sä starka och med hänsyn till att deras produkter har en så storförmåga att attrahera nämnde många exempel pä fula saker somman kommer ut med och som vädjar tUl människornas låga instinkter är det välriktigt att man i alla fall gör en översyn och åtminstone försöker inskärpa hosmänniskorna att de bör känna ansvar för vad de gör. Jag vUl ilikhet med yrka bifall till utskottets hemställan. Åtgärder mot maktkoncentration inom den kommersiellakultursektorn Under detta anförande övertog herrförste vice talmannen ledningen av kammarens förhandhngar. () kort genmäle: Det enda sammanhang dä en pågående utredninguttryckligen brukar säga ifrån att en ifrågasatt ny utredning inte behövs är dåden nya utredningen klart faller inom det utredningsarbete som redan pågår. Menkärnan här är att massmedieutredningen har tagit upp innehållet i motionen tUlett sakligt bemötande och awisar varje tanke på åtgärder i den riktning somförutsätts i motionen. Det är det viktiga i massmedieutredningens yttrande. Jag vill också påpeka, herr talman,att massmedieutredningen förvisso inte är ensam om att avstyrka detta förslag andra remissinstanser gör det i kanske ännu klarare ordalag när det gällersjälva utredningsuppdraget. Då säger kulturutskottet att de remissinstansersom avvisat tanken på en utredning är de som har begränsat sig till det egnaintresseområdet. Det är klart att man kan se saken så, om man tar begreppetintresseområde i mycket vidsträckt mening. Men tag exempelvis Publicistklubben.Dess intresseområde fär väl ändå anses vara kulturlivet. Så särskilt begränsatkan väl "det egna intresseområdet" här inte sägas vara. Jag hade faktiskt inte tänkt ta till orda idenna fråga med hänsyn tiU den hygghga behandling som motionen fått dels avremissorganen, dels av kulturutskottet, som enhälligt vUl ge Kungl.