prot · FW09141 · 1973-12-31 00:00:00 — § 1 Justerades protokollet för den 20 innevarandemånad. § 2 Meddelande ang. plenum Bordläggningsplenum , som enligttidigare meddelande skulle börja , tar sin början föratt bereda bättre tid för besvarande av interpeUationer. § 3 Herr talmannen meddelade att i Stockholmenligt tUl kammaren inkommet läkarintyg var sjukskriven den 28november-11 december. i beviljades erforderlig ledighetfrän riksdagsgöromälen. § 4 Föredrogs och hänvisades Kungl. Maj;ts proposition nr201 tiU skatteutskottet. § 5 Föredrogs och hänvisadesmotionema nr 2178 tiU näringsutskottet, nr 2179 tiU trafikutskottet, nr 2180och 2181 tiU näringsutskottet samt nr 2182 och 2183 tiU . § 6 Föredrogs, men bordlades åter utbUdningsutskottetsbetänkanden nr 47-54 och näringsutskottets betänkande nr 63. § 7Föredrogs och biföUs interpeUationsframstäUningarna nr 163 och 164. Föredrogs kultumtskottetsbetänkande nr 42 i anledning av motioner i rundradiofrågor. 1 detta betänkande hade behandlats motionerna 1973:105av i m. fl. (m, c, fp), 1973:295av m. fl. (fp), 1973:442av i (m), 1973:446av m. fl. (m). 1973:452 av herrar () och () varihemställts att hos Kungl. Maj:t skulle anhålla att en parlamentariskutredning tiUsattes med uppgift att se över rundradioverksamhetensorganisation, 1973:455 av m. (fp) vari hemställts att hos Kungl. Maj;t skulle anhäUa om enparlamentarisk utredning rörande radio-TV-verksamhetens organisation ochfinansiering , 1973:671 av herrar i (fp) ochKällstad (fp), 1973:674 av m, fl. (m)vari hemställts att hos Kungl. Maj ;t skulle anhålla 1. att enparlamentarisk utredning tiUsattes angående etermediemas framtida ställning,funktion och finansiering, i syfte att främja aUsidighet och yttrandefrihet, 2. att Kungl.Maj:t med åberopande av § 19 i radioavtalet skuUe låta utreda om Radiobratit mot avtalet, 1973:677 av m. fl. (fp)vari hemställts att hos Kungl. Maj:t skuUe anhåUa om utredningangående konsumentinflytande över produktion, 1973:689 av herrar ()och Hyltander (fp) vari hemställts att hos Kungl. Maj;t skulleanhålla om förslag tiU inrättande av programråd vid , 1973:691 av fra m. fl. (vpk) vari hemstäUts 1. att iett särskUt uttalande skuUe slå fast att det meningslösa underhållningsväldet iradio och TV borde stoppas, 2. att riksdagenuttalade sig för att utträdde ur , 3. att riksdagengav regeringen tUl känna vad som i motionen i övrigt anförts om Radiosprogrampohtik, 1973:695 av herrar iLjusdal (fp) och Henmark (fp) vari hemställts att hos Kungl. Maj:tskuUe anhålla att en aUsidig och föratsättningslös forskningsverksamhet rörandeeffekterna av våld, särskilt underhållningsvåld, på TV och film igångsattesför utrönande av om och i så faU vUka mentalhygieniska skadeverkningarvåldsfilm kunde föranleda, 1973:907 av m. (fp) vari hemstäUts att beslutade att hos Kungl. Maj:t anhäUa om enöversyn av hittiUsvarande tillämpning av begreppet"opartiskhet" i programmen i ljuset av vunna erfarenheter, så att deti fortsättningen också medgav utrymme för speghng av kristna värderingar påsamma villkor som gällde för övriga, 1973:1223 av i m. fl. (s). 1973:1227av fröken m. fl. (c). 1973:1232av m. fl. (fp), 1973:1233 av i Skärstad (c) samt 1973:1234 av iSkärstad m. fl. (c) vari hemställts att hos Kungl. Maj:t begärde atten särskUd utredning tiUsattes med företrädare för bl. a. folkrörelserna ochintresseorganisationerna, massmedia och näringshvet samt parlamentariker för enöversyn av de framtida inflytande- och organisationsformerna för radio- ochTV-verksamheten. 1. att riksdagenskuUe avslå motionerna 1973:452, 1973:455, 1973:674 p. 1 och 1973:1234 omutredning angående rundradioverksamheten, 2. att riksdagenskulle avslå motionen 1973:295 om nyhetsbevakning, 3. att riksdagenskulle avslå motionen 1973:442 om utvidgad genmälesrätt i randradion, 4. att rUcsdagenskuUe avslå motionen 1973:674 p. 2 om utredning angående eventueUt avtalsbrott, 5. att riksdagenskulle avslå motionerna 1973:677 om konsumentinflytande och 1973:689 omprogramråd, 6. att riksdagenskulle avslå motionerna 1973:1223 p. 1 och 1973:1227 om ökad regionalprogramproduktion, 7. att riksdagenskuUe avslå motionen 1973:1223 p. 2 om den regionala programproduktionenutanför storstadsområdena, 8. att riksdagenskuUe avslå motionen 1973:446 om daghga morgonandakter i TV, 9. att riksdagenskulle avslå motionen 1973:671 om ett rikare utbud av rehgiösa program irundradion, 10. att riksdagenskulle avslå motionen 1973:105 om programutrymme för humanitära organisationersom arbetade i , 11. att riksdagenskulle avslå motionen 1973:1232 om programutrymme för det ideellaföreningshvet, 12. att riksdagenskulle avslå motionen 1973:1233 om fast programtid för information i skol- ochutbildningsfrågor, 13. att riksdagenskuUe avslå motionen 1973:691 om programpohtik, 14. att riksdagenskulle avslå motionen 1973:907 om begreppet opartiskhet i programmen, 15. att riksdagenskulle avslå motionen 1973:695 om forskning rörande effekterna av våldsinslag iTV och film. 1. beträffande frägan om en utredning angåenderundradioverksamheten av herrar i Lane-Herrestad (c), Källstad (fp)och (), fm Frsenkel (fp), i Ulfsbyn (c), fra Mogård (m)samt () som ansett att utskottet under 1 bort hemstäUa, att rUcsdagen i anledning av motionerna 1973:452,1973:455, 1973: 674 p. I och 1973:1234 som sin mening gav Kungl. Maj;t tUlkänna vad reservanterna anfört om en parlamentarisk utredning angående randradionsframtida organisation och verksamhetsformer, 2. beträffande frågan omkonsumentinflytande och programråd av () och () som ansett att utskottet under 5 bort hemställa, att i anledning av motionerna 1973:677 och1973:689 som sin mening gav Kungl. Maj;t tiU känna vad reservanterna anfört omkonsumentinflytande och programråd, 3. beträffande frågan omunderhällningsvåld i randradion, utträde ur och programpohtik av (vpk) som ansett att utskottet under 13 bort hemställa, att skulle bifaUa motionen 1973:691 om SverigesRadios programpohtik, 4. beträffande frågan omopartiskhet i programmen av () och () som ansett att utskottet under 14 bort hemställa, att rUcsdagen skuUe bifaUa motionen 1973:907 om begreppetopartiskhet i programmen. TUl betänkandet hade fogats särskUda yttranden 1. beträffandefrågan huruvida brutit mot radioavtalet av () ochherr Nisser (m), 2. beträffandefrågan om utrymme för ohka religiösa programinslag av (), fruFraenkel (fp) och fra Mogård (m) samt (). Jag antecknade mig och det ären , SärskUt för en som anser att fåmäldhet är en dygd. När jag i dagpä morgonen sett hur läng talarlistan är har jag försökt korta ner mittanförande och hoppas också att jag har lyckats med det. Det finns få verksamheter i vårt land som ägnas så storuppmärksamhet och så omfattande debatt och diskussion som den som har SverigesRadio tiU huvudman - detta inte minst här i . Omständigheten har flera skäl. Ett av dem ärprogramutbudets volymmässiga, tidsmässiga omfattning. , ett kalenderår,räknar något . programår är betydUgtstörre. Från tiU sändes 17 444 timmarljudradioprogram över tre kanaler och television över två kanaler skolradio, utlandsprogram och annan statsfinansierad verksamhet på områdetoräknade. Det ger sammanlagt nära - dvs. ungefär två och en halvgång sä lång programtid som det finns timmar och uppskattningsvis sexgånger så många timmar som en vanlig Det är självklart att en programverksamhet av denna väldigastorleksordning nödvändigtvis mäste ge upphov tiU kritik, debatt ochdiskussion. De flesta av oss uppfattar rundradion som värt aUraviktigaste massmedium av större och mer avgörande betydelse för oss och våravärderingar, och därmed vår tUlvaro, än andra massmedia som dagspress,tidskrifter och böcker. Och runt hörnet väntar en snart kommande fortsättning iform av kabel-TV, kassetter och bildskivor. Det är odiskutabelt att program i ljudradio och televisionsamtidigt kan nä mUjontals svenska lyssnare eUer tittare, att räckvidden ärstörre än hos något annat massmedium, de största dagstidningarna inräknade. Ochvi vet att de flesta i vårt land ägnar åt television och ljudradioän åt att läsa tidningar, tidskrifter och böcker. Det ligger därmed nära tUl hands att betrakta ljudradionoch framför aUt televisionen som det viktigaste bland kommunikationsmedel.Många mediaanalytiker hävdar också detta. Jag delar inte den uppfattningen. Jag är övertygad om attdet tryckta ordet fortfarande och inom överskådlig framtid kommer att förbh detallra viktigaste instmmentet att genom tid och rum förmedla kontakt,information och kunskaper människor emeUan. Jag är inte ensam om denövertygelsen. Jag skaU emeUertid inte fördjupa mig i den problematiken . programverksamhet är pågrund av sin kvantitativa omfattning och på grund av sin räckvidd något somnödvändigtvis ständigt måste göras tiU föremål för kvalitativa värderingar. Rundradioverksamheten innebär möjligheter av mycket storinformativ och kultureU betydelse. Diskussionerna och debatten gäller främstom på rätt sätt tiUvaratagit dessa möjligheter, om man nått denkvahtet i programverksamheten som framstår som önskvärd och rimUg. Detta har ifrågasatts med skiftande grad av arghet fränömse håU och med ömse utgångspunkter, bl. a. i ett antal motioner tiU åretsriksdag. I fyra av dessa motioner har motionärerna begärt att enparlamentariskt sammansatt utredning skaU tiUsättas för att utreda rundradionsframtida organisation och verksamhetsformer. Sju av utskottets ledamöterbiträder denna tanke i reservationen 1 vid utskottets betänkande nr 42. Man kan fråga sig om en sådan utredning nu är nödvändignär det inte är mer än styvt radioutredning lade framsitt betänkande, som utgjorde grunden proposition ochriksdagsbeslut kring rundradioverksamheten. Men är i dethär sammanhanget. föregångare, AB Radiotjänst, bUdades 1924.Sveriges Radio kan aUtså fira halvsekeljubileum och det kommer manväl att högtidlighäUa på ett eUer annat sätt under vederbörligt hänsynstagandetiU företagets litet darriga ekonomi. Utvecklingen gick begynnelsevis långsamt. Sändningstimmarnasantal ökade mycket försiktigt. Den dagliga timmen med grammofonmusik var längedet mest populära och mest diskuterade programinslaget. Med andra världskrigetökade utrymmet för nyhetssändningar och beredskaps- aUtsä för blott fick vi ettprogram 2 i ljudradion. Därefter blev utvecklingstakten snabbare. 1962 var det dags för ljudradions program 3,permanentat dock först . , , fick vitelevisionens kanal . Det mesta som hänt inom randradioverksamheten har alltsåhänt under i stort sett . radioutredningsarbete och tänkande är i mänga hänseenden förträffligt och imponerande mendet är av naturliga skäl präglat av kunskaper och erfarenheter som i dagframstår som nägot föråldrade. Det är nu helt enkelt dags för en ny utredningsom bygger på nya kunskaper och erfarenheter. Den behöver inte bli såomfattande som utredning, som arbetade . Man behöver barafortsätta där den tidigare utredningen slutade. Jag viU här gärna skjuta in ett citat av förre radiochefenOlof : "i etermedias historia är en mycket lång epok.Erfarenheten säger att är den längsta utveckhngsperiod som man medstörre säkerhet kan väga förutsäga. Varje planering som sträcker sig utöver femår arbetar med så många osäkerhetsfaktorer att den fär karaktären av en på sinhöjd något så när välgrundad gissning." Detta skrev för drygtfyra är sedan. En annan tidsfaktor som motiverar en utredning nu är denomständigheten att det avtal meUan staten och som reglerarprogramverksamheten löper ut . Avtalet träffades 1967,det är tioårigt och om man önskar ändringar i det måste det sägas upp senastden , aUtså om bara . Om det inte blir uppsagtförlängs det automatiskt . Om man viU korrigera avtalets stipulationer måste mangivetvis skaffa fram underlag för detta. Det kan ske endast genom en utredning,och för att en sådan skaU hinna bh klar måste den utses redan innevarandevinter. Man kommer ändå att få arbeta med en snäv tidtabeU. I reservationen I påyrkas alltså en parlamentariskutredning för att diskutera randradions framtida organisation ochverksamhetsformer. Reservationen bygger på fyra motioner, som frän delvis olikautgångspunkter når fram tiU ungefär samma yrkande. 1 motionen 452 stöder och jag vårtyrkande främst på en värdering av kvaliteten i programverksamhet.Vi är medvetna om att kvalitetsfrågor aUtid är svåra att diskutera, och jag viUunderstryka att vi är såvitt jag förstår måttfulla i vår kritik och att viinte ifrågasätter de ansvariga programledarnas ambitioner. Vi har faktiskt enhygglig ljudradio- och televisionsverksamhet här i landet. I förbigående kan nämnas att svensk television har publikockså i grannländerna. Det finns en s. k. spUl-over-effekt som innebär att denordiska radioföretagens TV-sändningar kan tas emot även inom vissa omräden igrannländerna. Det har visat sig att svenskarna inte i nägon störreutsträckning tar del av danska och norska program, medan mtresset för svensk TVär stort i och . Enligt färska uppgifter följer avOslos befolkning mer eUer mindre regelbundetde svenska TV-programmen. I t. ex. pågår just nu en insamling för attbekosta de tekniska anläggningar som behövs för att narviksborna skall kunna tadel av de svenska sändningama. Man får inte dra långtgående slutsatser av dethär, men man bör påpeka det när kritik nu riktas mot Radiosverksamhet. Ett i stort sett hyggligt programutbud kan emeUertid blibättre. Och det finns vissa tendenser, främst i TV-verksamheten i det härlandet, som vi upplever som oroande en dragning mot konformism de tvåkanalema emeUan och en böjelse för publUcfriande program med högapubliksiffror. Enligt vär bedömning har inte heller de förväntningar sompräglade 1966 ärs riksdagsbeslut infriats de förväntningar som handlade omvariation och mångfald i programmen och en ständigt växande kvalitet. SverigesRadio har inte nått fram tiU "de djärva initiativ", den"förnyelse av programstoffet" och den "originaUtet i presentationen"som man hoppades . Vid riksdagsbeslutet det året enades man om att ett endaföretag skulle få ensamrätt att sköta programverksamheten. Det var sannohkt ettriktigt beslut för nu snart åtta är sedan. framstår det monopolbeslutetsom i högsta grad diskutabelt. har bhvit en koloss, ettgigantiskt mediaföretag som inte helt. kan överblicka sin egen verksamhet. Dessproduktion omfattar ju också två och en halv gång så många timmar som ryms inomett kalenderår. Det är sannolikt att just denna elefantiasis är ett hinderför en bättre programproduktion och en programpohtik som kännetecknas avförnyelse och initiativrikedom, och jag för fram den tankeni vår motion. Det är ingen origineU idé som vi är ensamma om. Det är t. ex.många programmakare på som delar den uppfattningen. Vi mästeöverväga om det verkligen inte är dags att bryta sönder radiomonopolet. 1969års radioutredning, vars betänkande nu är på remiss, är inne på liknande funderingarvad angår den kommande lokalradioverksamheten. Tankar har framförts attljudradion bör drivas av ett från televisionen skUt företag. Många är av denuppfattningen att de två TV-kanalerna bör stå helt fria frän varandra. Det ärväl omvittnat att distrikt ute i landet viU ha en högre grad avsjälvständighet gentemot den centrala ledningen i . Det här är viktiga frågor som mäste granskas och utredas,och det måste ske . Här vUl jag framhålla att utskottets majoritet inte stäUersig awisande mot minoritetens utredningskrav. Man har funnit att"inte nu bör hemställa om tillsättande av nägon utredning".Man hänvisar tUl att 69 :s betänkande är ute pä remiss, att en propositiontill vårriksdag har bebådats i anledning av betänkande,man påpekar att reklam utredningen skaU lägga fram sitt betänkande i början avkommande år, och man hänvisar slutligen tiU att självt harbeslutat "utvärdera", som det heter, det omdiskuterade systemet medtvå tävlande TV-kanaler. Utskottets minoritet menar att dessa omständigheter intehar sådan tyngd att man av den anledningen bör skjuta på att tiUsätta en nyradioutredning. Materialet frän dessa statliga utredningar och från R und radio frågor SverigesRadios interna utvärderingar kan naturligtvis lätt fogas in i den önskadeutredningens arbetsunderlag. I motion 452 skisserar och jag en modellmed en decentraliserad randradioverksamhet, en sönderbrytning av ensamrättsföretagetSveriges Radio tUl mindre, programproducerande enheter, självständiga företagunderställda ett moderföretag. Detta är just bara en skiss och ett diskussionsinlägg. Detväsentliga är att vi når fram tiU en reeU decentralisering avprogramproduktionen, att de programansvariga får faktiska möjhgheter attverkligen överblicka sitt ansvarsområde, att ansvaret läggs närmare dem sompraktiskt sysslar med programskapandet. Vi tror att det är en grundläggandeförutsättning för att nå de mål som åsyftades riksdagsbeslut. Ett annat tungt vägande skäl för en utredning ärnaturligtvis den snabba tekniska utvecklingen som håller på att ge oss nyaformer för distribution av ljud och bild kabel-TV, bildkassetter, bUdskivor framför aUt kabel-TV. Avslutningsvis några ord om radioverksamhetens finansieUasida. ekonomiska situation kan förefaUa acceptabel just nu ochför de aUra närmaste åren vid en hastig bhck. Den genomfördaöversynsutredningen har givit vissa besparingsresultat men det är också klartatt dessa besparingsåtgärder fått negativa konsekvenser för programmenskvalitet och mångsidighet. Man har t. ex. fått svårigheter att nyttiamedarbetare på frUansbas. Det är en olyckhg utveckhng som måste brytas. Hög programkvalitet kostar pengar, det är ofrånkomligt. Påsikt och tämhgen kort sikt måste rundradio verksamheten få en förbättradekonomi. Från mänga håU ifrågasätts om avgifterna licenserna kan görasmycket högre än de är . I så faU måste andra finansieringsvägar tillgripas.Också detta är nägot som en ny radioutredning mäste ta itu med. Enligt mina värderingar finns det bara en framkomlig väg -nämligen en delfinansiering över statsbudgeten, som fär sädan utformning attprogramproducenternas fria ställning gentemot statsmakterna inte rabbas. Jag viU betona att jag och det parti jag företräderbestämt awisar nu som tidigare vaqe form av reklamfinansiering Med detta för mig något långa inlägg får jagyrka bifaU tiU reservationen I vid kulturutskottets betänkande nr 42. HerrKÄLLSTAD (fp): I ett ganska stort antal motioner till åretsriksdag har man yrkat på att det skaU tillsättas en parlamentarisk utredningför att se över rundradioverksamhetens organisation och också frågor som gäUerfinansieringen och etermediernas framtida ställning och funktion.Man viU att företrädare för bl. a. folkrörelserna, intresseorganisationerna,massmedierna och näringslivet samt parlamentariker skall vara med om dennaöversyn av också de framtida inflytande- och organisationsformerna för radio-och TV-verksamheten i vårt land. Det är särskilt två skäl som har föreburits -den tekniska utvecklingen i fråga omkassett- och kabel-TV och det förhäUandet att gUtighetstiden för det gällandeavtalet mellan staten och går ut . har utskottets majoritet tyvärr avvisat tanken på enparlamentarisk utredning. Utskottsmajoriteten hänvisar till remissbehandlingenav radioutrednings betänkande Radio i utveckhng, det s. k. 69, tiUatt reklamutredningen kommer att framlägga förslag, tiU att det inom SverigesRadio görs en utvärdering av systemet med två TV-kanaler och tUl attkulturrådet kommer med förslag. Vi reservanter menar att de förhoppningar somknöts till det i propositionen 1966 föreslagna och sedermera genomfördasystemet med tvä självständiga TV-kanaler inom ramen för samma företag inte harinfriats. Det är ett väsentligt skäl, menar vi, för att en utredning bör kommatiU stånd . Ett annat skäl är det faktum att avtalet meUan staten ochSveriges Radio löper ut , och om avtalet inte sägs upp före den30 , sä förlängs det automatiskt pä fem är. Det här skulle vara nogför att motivera en översyn av organisation och verksamhetsformer. Jag nämnde att den tekniska utvecklingen är ettväsentligt skäl för en översyn. Den har öppnat nya vägar för bildöverföringgenom kassett- och kabel-TV, som ger möjligheter tUl ett mycket bredare utbudav internationeUa, nationella, regionala och lokala TV-program. De härmöjligheterna måste tiUvaratas till fullo och alla försök till åsiktsdirigeringavvisas. Stor frihet mäste, menar jag, därför råda när det gäller bådeproduktion och distribution av sådana program. Det allmänna bör pä samma sättsom i fråga om andra kulturaktiviteter stimulera och stödja produktionen ochdistributionen, så att utbudet blir mångsidigt och präglas av god kvalitet. har som expert åt utbUdningsdepartementetutrett frågan om de nya kommunikationsteknikerna t. ex. kabel-TV ochbildkassetter och bl. a. föreslagit ett centralt ämbetsverk för massmedieverksamhet.Det är ett förslag som motsätter sig det innebär ett statligtmonopol och risker för en oacceptabel styrning av massmediernas verksamhet. Vi reservanter har aUtså framhållit att det är synnerligenangeläget att Kungl. Maj:t tillkaUar en parlamentariskt sammansatt utredningmed uppgift att överväga och framlägga förslag i fräga om den svenskarundradions framtida organisation och verksamhetsformer, där ocksåfinansieringen på kan komma in och bli föremål för överväganden.Material från vissa statliga utredningar och interna utvärderingar ochutredningar inom kan naturligtvis också ingå i arbetsunderlagetför den utredning som vi reservanter här föreslår. Jag understryker attutredningen bör ha parlamentarisk grund, I några av de motioner som väckts av folkpartisterföresläs att utredningen bör få i uppdrag att undersöka möjligheten att brytaSveriges Radios monopolstäUning, Detta är motiverat, eftersom man inte haruppnått det mål som angavs 1966, då den nuvarande ,nämUgen en stimulerande tävlan meUan kanalerna som leder till variation,mångfald och bredd i ett kvalitetsmässigt aUt bättre programutbud.Utvecklingen har faktiskt gått mot en tiUtagande likriktning, och man böraUtså överge principen om exklusiv ensamrätt för ett enda företag att handhaden svenska rundradioverksamheten. TiU detta kan jag foga att man nu mer än förnågra år sedan är medveten om de risker som är förknippade med en koncentrationav makten över våra informationsmedier. När det gäller grundinstäUning iradio-TV-frågan vUl jag betona att radio och TV av många, många människorupplevs som de aUra viktigaste kulturförmedlama, och därför måste radio och TVerbjuda ett programutbud som är rikt varierat och av hög kvalitet. Objektivitetoch aUsidighet måste då också iakttas. Och dessa krav tillgodoses bäst genom enkonkurrens som skapar förutsättningar för en mer balanserad nyhetsinformationoch en mer mångsidig programpohtik. På radioområdet finns utrymme för en mera långtgåendeetablerings-frihet för både nationella och regionala företag, medanförhållandena på TV-sidan kräver en starkare begränsning av både antaletföretag och kanaler. Föratsättningar för en fullständig etableringsfrihetsaknas, såvitt jag kan bedöma, men detta motiverar inte Radiosmonopolställning. Ett från helt fristående företag bör kunnastartas för att svara för en av TV-kanalerna. För ett fristående TV-företag börgälla samma programprinciper om sakhghet och opartiskhet som för SverigesRadio. Genom särskUda regler bör man tiUse att en allsidig ekonomisk ochkultureU representation tryggas inom företaget och att pohtisk opartiskhet iakttages. I likhet med vad som gäUer på andra områden är detnödvändigt att i fråga om radio och TV skapa informationskanaler meUankonsumenter och producenter. Därför har vi från sida i flera årtalat om att ett aUsidigt sammansatt programråd med uppgift att framförasynpunkter och önskemål på den samlade programverksamheten i radio och TV börinrättas. Den saken kommer att tala mera utförligt om litetsenare. Vidare bör de aUtmer vidgade möjhgheterna för lokal radiooch TV tas till vara mera effektivt än . Lokala radio- ellerTV-program-företag bör kunna startas av undervisningsanstalter, organisationer,tidningar eUer enskilda och utvecklas under friare organisationsformer än vadsom måste gäUa för de riksomfattande företagen.