prot · FW09123 · 1973-12-31 00:00:00 — Vi har inte bedömt den här frågan som så särskilt stor eUerkomplicerad, och därför har vi menat att översynen i detta hänseende kan skeoberoende av den kommande översynen av . Jag viU med detta, herr talman, yrka bifaU tiU utskottetshemställan som den föreligger. (vpk): Jag vill till utskottets talesman säga attdet tUlhör knappast mina vanor att gä ifrån beslut som jag har varit med om attfatta. Men det kan ju, som säger, faktiskt inträffa att manefter besluts fattande och vid närmare eftertanke kommer underfund med attbeslutet var mindre välbetänkt, och dä är man ännu mera klandervärd om man intetar konsekvensema av det, vUket jag alltså har gjort. Jag har nämhgen efterjusteringen haft kontakter bl. a. med progressiva jurister som på detaUvarligaste har varnat för en skärpning pä den här punkten. Kommer reglernainte att missbrakas i dagens läge, så kan det ske i :framtiden, exempelvisunder en annan regering. Mot den bakgrunden tycker jag att det är tUlräckligt meden neutral översyn och att man också kan vänta på det som är på gång. Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs på bifaU tUl dels utskottets hemstäUan,dels det av under överläggningen framställda yrkandet, ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr Lövenborg begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vUl att kammaren bifaller justitieutskottets hemställan ibetänkandet nr 28 röstar ja, den det ej vill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit det av under överläggningen framställdayrkandet. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr Lövenborg begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Ja - 279Nej - 16 Vidgning av gärningsbeskrivningen för brottet främjandeav flykt § 12 Föredrogs justitieutskottets betänkande nr 30 i anledning av motioner om vissa pohsutbUdningsfrågor. Utskottets hemställan bifölls. § 13 Vidgning av gärningsbeskrivningen för brottetfrämjande av flykt Föredrogs justitieutskottets betänkande nr 31 i anledningav motion om vidgning av gärningsbeskrivningen för brottet främjande av flykt. HerrBÖRJESSON i Falköpmg (c); Det är med viss tvekan jag tar tUl orda vidbehandhngen av förevarande utskottsbetänkande. Med hänsyn till att såvälutskottet som samtliga remissinstanser har avstyrkt motionen synes det fögameningsfullt att nu försöka övertyga kammarens ledamöter om det riktiga i attbifaUa densamma. Jag har med min motion velat aktuahsera frägan om enändring av 17 kap. 12 § , som stadgar att den som har vetskap omvar förrymd intern befinner sig men vägrar att uppge detta för polismyndighetkan straffas för främjande av flykt. Enligt det allmänna rättsmedvetandetmäste det vara stötande att exempelvis rymlingar har fått framträda i massmediaunder angivande av okänd adress och därmed beskyddas av massmedia utan attförfarandet innebär skyddande av brottsling enhgt . Sådanaframträdanden kan bidra tUl en ökad misstänksamhet från aUmänhetens sida mot deintagna och myndigheterna i stället för att skapa ökad förståelse för deintagnas situation. Det förhållandet att kontakter med en förrymd intern ellerunderlåtenhet att avslöja dennes vistelseort inte enligt gäUande regler kanmedföra straffansvar strider enligt min mening mot den aUmännarättsuppfattningen. Av utskottets skrivning framgår att utskottet delaruppfattningen att det är otiUfredsställande att förrymda interner kanintervjuas i massmedia medan polisen saknar möjlighet att avkräva intervjuarenuppgift om rymUngarnas uppehållsort. Det är riktigt, som utskottet anför, atten utvidgning av bestämmelse enligt mina önskemål i motio- nen säkertinte skuUe öka pohsens möjlighet att spåra upp rymlingar. Men en sak är säker;massmedia skuUe fortsättningsvis säkerligen ej ställa sina media tiU förfogandeför dylika intervjuer. Bara detta skuUe innebära ett större förtroende förrättsväsendet. En annan sak. Jag har sedan jag väckte den här motionenblivit beskylld för att vUja komma ät pressen, dvs. Ingalunda!Det är snarare pä det sättet att jag genom denna motion velat slå vakt ompressens anseende hos allmänheten. Motionen har avstyrkts. Jag finner det fögameningsfuUt att yrka bifall tUl densamma, men jag har ändock velat ge minmening tUl känna. Överiäggningen var härmed slutad. Nr 32 i anledning av motion angående kontroll av rätt attmedföra barn ut utlandet Nr 24 i anledning av motion om viss översyn avsmittskyddslagstift-ningen Nr 37 i anledning av motion angående utbildningen inombarna- och ungdomsvärdsomrädet Nr 38 i anledning av motioner angående uppdragsforskningvid universitet och högskolor m.m. Nr 39 i anledning av motion om översyn av utbildningen avlärare för gymnasieskolans vårdlinje m. m. Nr 40 i anledning av motion om ändradeanstäUningsförhåUanden för viss lärarpersonal i gymnasieskolan Nr 41 ianledning av motioner angående högstadium Kammaren biföll vad utskottet i dessa betänkandenhemställt. § 15 Ersättning åt , Föredrogs trafikutskottets betänkande nr 16 i anledning avmotion om ersättning åt , . I detta betänkande behandlades motionen 1973:1344 avherrar Böqesson i (c) och () vari hemställts att riksdageni skrivelse tUl Kungl. Maj;t skulle anhålla om ersättning åt ,, för förlorad arbetsförtiänst avseende tiden till den 31.81966 med en summa av , varvid i nämnda belopp skulle ingåersättning för sveda och värk. Utskottet hemställde att skulle avslå motionen1973:1344. Reservation hade avgivits av herrarLothigius (m) och Komstedt (m) som ansett att utskottet bort hemställa, att i anledning av motionen 1973 :1344 som sinmening gav Kungl. Maj;t till känna vad reservanterna anfört rörande vissytterligare ersättning ät , . i (c): betänkande nr 16 behandlarmotionen av och mig rörande ersättning åt iAneby med anledning av en olycksskada i samband med arbete i SJ;s busstrafik iJönköping . TiU följd av olyckan sjukskrevs t. o. m. den 22juli . Genom beslut i förklaraderiksförsäkringsverket att hvränta tUl ej kunde utgå på grund avskadan, enär hans arbetsförmåga tiU följd av denna efter sjukskrivningstiden blivit nedsatt med mindre än en tiondel. Som framgår av utskottets skrivning har fört enenvis kamp om, som han anser, en skälig kompensation för de hdanden och denförlorade arbetsinkomst som han pä grund av skadan ådrog sig i samband medolyckan i arbetet den 22 febraari 1962. Tyvärr har hans envisa kamp inte gettönskvärt resultat. Det är mycket svårt att få försäkringsmyndigheterna attacceptera sambandet meUan sjukdomstillstånd och de skador som olyckanföranledde. Dock har som stöd för sina ersättningsanspråk läkarintyg,bl. a. av docent från , specialist i kirurgi och ortopedi,där det framgår att man icke kan bortse från att sjukdomstUlstånd harett samband med olyckan . Vidare kan hänvisas tUl vaddoktor i skrivit i joumalen . a. att "förändringarnas typ och skUlnaden meUan de tvåundersökningarna talar bestämt för en cerebral läsion och samband medolycksfallet , med fortfarande kvarstående residualtillstånd efterskadan". Vidare har doktor , neurologiska klinikeni , anfört i läkarintyg att ett klart samband mellan olycksfallet den22 och patientens lägeyrsel föreligger. Utskottet har med stöd av yttrandeanfört att enligt anteckningar i sjukhusjournalen har sedan juli 1962och , dä avgick med ålderspension, kört busshela tiden utan särskUda svårigheter. För bemötande av detta viU jag ordagrant citera vadKarlsson anfört i en skrivelse tUl Konungen : "Sä blevjag i mitten av juh utskriven för att försöka arbeta, men det var med knapp nöddet gick, då jag höU pä att stupa vaqe dag trots att jag hade en lätt körning.Då jag kände att jag inte orkade fortsätta på grund av yrseln som var ständigtbesvärande, begärde jag den 3 aprU 1963 ny läkarundersökning och fickmedgivande därtill av ." Undersökningen resulterade iatt erhöll reducerad pension . Medhänvisning tUl att sjukdomsbesvär har samband med den nämndaolyckan är det både rimligt och skäligt att tUlerkännes ytterligareersättning, varför jag, herr talman, yrkar bifall till den vid utskottsbetänkandetfogade reservationen av herrar och . Motionärerna har krävt en viss ersättning förförlorad arbetsförtjänst åt den i arbetet skadade . Ärendet harprövats inom aUa de olika instanser vars uppgift är att följa uppolyckshändelser och sjukskrivningar av inte minst den här karaktären. Ingen avdessa instanser har kunnat tUlstyrka att en särskUd, och som motionärerna sägerrimhg, ersättning borde utgå. Det hör till saken att skadades den 22 febraari1962 och återgick i arbetet . Han erhöU också pensionfrån sin tiänst vid SJ - aUtså . Han hade dåinnehaft tjänsten hos SJ i hela . Därefter sjukskrevs han på nytt, och detvar i samband därmed som hade ansett hans arbetsförmåga varaså nedsatt att han skuUe tiUerkännas hel förtidspension från försäkringskassanfr. o. m. . Det är väl just det inkomstbortfaUet som närmast harföranlett motionärerna att begära att en särskUd ersättning skaU utgå. Man harräknat fram att det skulle röra sig om ett skadeståndbelopp på ca 35 000kronor. Det skuUe vara ersättning för sveda och värk som på så sätt skullekomma tiU godo. Ärendet har, som jag sade inledningsvis, prövats av allainstanser -har prövat det, och försäkringsdomstolen hardömt i ärendet. AUt detta sammantaget gör att ärendet har prövats mycketingående. Det är mot den bakgrunden som utskottet vid sin behandlmg av ärendet,efter att ha tagit del av aUa de handlingar som åberopats, har kommit fram tiUslutsatsen att den prövning som har föregått beslutet i instanserna har skettpå sätt som är föreskrivet och att därutöver ingenting har framkommit somföranleder utskottet att förorda bifaU tiU vad motionärerna har önskat. Mot den bakgrunden, herr talman, hemställer jag om bifaUtUl utskottets hemstäUan. Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs pä bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen av herrar och , ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr Böqesson i begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vUl att kammaren bifaller trafikutskottets hemställan i betänkandetnr 16 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifalht reservationen av herrar och Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då iFalköping begärde rösträkning verkställdes votering med ömröstningsapparat. Dennaomröstning gav följande resultat: Ökat driftsamarbete mellan de statliga kommunikationsverken §16 Ökat driftsamarbete mellan de statliga kommunikationsverken Föredrogs trafikutskottets betänkande nr 17 i anledning avmotion om ökat driftsamarbete mellan de statliga kommunikationsverken. HerrTORWALD (c): Anledningen till att i Ahngsäs och jag väcktemotionen 317 1 våras var att vi menar att en ökad specialisering, kombineradmed ett ökat samarbete mellan i första hand SJ och postverket, borde kunnamedföra betydUgt förbättrad service utan att de totala kostnadema skuUe behövastiga. har ju ett väl förgrenat nät av postanstalter som geraUmänheten en god service. Dessutom ger man med hjälp av sinalantbrevbäringslinjer ytterligare stora delar av sin kundkrets god service. Däremot saknar postverket i stort sett en utbyggdtransportapparat mellan sina postanstalter - jag undantar då storstäderna ochfär i huvudsak förlita sig pä att köpa tjänster från SJ och andra transportföretag. SJ å sin sida har en väl utbyggd transportapparat menganska få lokala stationer, vilka i stora delar av landet knappast bjuder sinakunder en godtagbar service. I många länder förekommer exempelvis för postpaketoch godstransporter ett samarbete meUan respektive länders järnvägsföretag ochpostverket. Vi finner ett dylikt samarbete vara lämpligt även i . Vi menar aUtså att posten, när det gäller såväl mindregods som postpaket, skulle fungera såsom mottagare frän respektive utlämnaretill allmänheten under det att SJ skuUe svara för transporterna meUaninlämningsort och adressort. Jag viU tacka för trafikutskottets omsorgsfulla behandlingav motionen. a. inhämtades yttranden från postverket, och kan emeUertid inte underlåta att citera en del av vad postverket yttrat.Det står i statsutskottets betänkande på sidan 8 näst sista stycket: "Det föreligger således ett ganska stort intresse attfå kunderna att skicka de lättare paketen genom (medelvikten perpaket är ca ), medan de bör sända de tyngre och skrymmande paketen genomSJ. MaximivUcten för postpaket bör inte heUer höjas tiU . I detta sammanhang kan nämnas att samråd äger rum med SJ vid taxesättningen av postpaket resp.jämvägsgods. Taxorna är anpassade så att man skaU få den önskade fördelningenmeUan de båda verken av lättare resp. tyngre paket eller gods, beroende påvUket verk som har bäst förutsättningar att fjorden, m. m. ha hand omdistributionen." Detta är egentligen ganska avslöjande. Det markerar attposten och SJ ser samarbetet enbart som ett medel att göra det sä ekonomisktbra som möjligt för respektive verk, men man tappar bort kundens intresse.Visserligen säger i samband med bannedläggningar att man i stället skaU hagodsombud pä de platser som drabbas, men försvinner godsombuden.Effekten blir att den som vUl skicka gods med SJ hänvisas tUl att köra en, tvåoch ibland kanske ännu fler mil tiU en ort där det finns möjlighet att lämna ingods. På samma sätt fär man åka mUtals för att hämta sitt gods. Detta medför naturligtvis en enorm belastning förföretagare, jordbrukare och andra som snabbt behöver fä fram en reservdeleller någon förnödenhet som väger 20 å 25 kUo. Sådant gods viU posten inte ha,för det passar inte in i dess transportapparat, och SJ hänvisar vederbörandeatt åka tUl närmaste SJ-inlämningsstäUe som kanske ligger på ett avstånd av 1,5å 2 mU. Jag hade tänkt nämna en hel del exempel, men jag avstårfrän att förlänga debatten med det.Jag räknar med att motionen redan fyllt sittsyfte, nämhgen att stimulera de statliga kommunikationsverken tUl ett ökatsamarbete. Jag hoppas att man därvid inte bara ser tUl det egna verketsintressen utan även beaktar kundernas intresse av en god service. Jag har inget yrkande. Med detta anförande, i vUket herrJonsson i (fp) instämde, var överläggningen slutad. Utskottets hemställan bifölls. § 17 Föredrogs trafikutskottets betänkande nr 18 ianledning av motion angående minimikraven för bostäder pä fartyg. Utskottets hemställan bifölls. § 18 , m. m. Föredrogs jordbruksutskottets betänkande nr 32 i anledning av motioner angående , m. m. HerrMAGNUSSON i (s): I anslutning till jordbmksutskottets betänkande nr 32angående föroreningarna i och även i anslutning till den debatt somtidigare förts i detta ärende viU jag anföra nägra synpunkter. , som är en gränsfjord meUan och ,är en typisk tröskelfjord med en längd av . En tröskel vid är endast medan djupet i innanför Uggande omräden ligger på 3040 m.Själva mre delen är grund och utgör mynningsområde för (). Vid Haldenmynnar Tista (Haldenvassdraget). I denna mynnar avlopp Dessutom finns ohka andra utsläpp, varav detsanitära avloppsvattnet frän är det största. En mycket stark belastning av föroreningar har särskUt desenare åren medfört flera allvarliga förhåUanden. Ideflorden är helt död ivattenskikt under 2 å 3 m. Endast i ett tunt övre skikt kan lax passerafjorden upp i . Påverkan av föroreningen börjar göra sig kännbari Singlefjord utanför , där ännu värdefulla bestånd av fisk, räka,krabba och hummer finns. Denna fjord är säkerligen väsentligt påverkad av utsläppfrån framför allt industrier i yttre . Vissa iakttagelser pekar motatt förorening håUer pä att utbreda sig även till Singlefjord,Orsaken härtill synes vara de under senare är ökade utsläppen till Idefjord, Reahstiska planer utarbetade av svensk konsultfirma finns för minskande av Saugbrugsforeningens utsläpp. Kostnaden härför rör sigom 100 mUjoner norska kronor med årlig driftkostnad om ca 9 miljoner norskakronor. Frågan om bidrag av norska statsmedel kommer upp ,och man räknar med bidrag tUl Saugbrugsforeningen i sädan storlek attåtgärderna bhr genomförda. Omfattningen härav synes bh helt beroende avbidragets storlek. Ett grovreningsverk för det sanitära avloppsvattnet fränHalden beräknas tas i bruk , innebärande ca 30 procentsreningseffekt. Genomförandet av dessa åtgärder kommer att ta , ocheffekten härav blir märkbar först . När aUa åtgärder genomförtsinom Saugbrugsforeningen, räknar man med att utsläppen skaU motsvara de sområdde . Fiskerikonsulent vid lantbruksnämnden iUddevalla har i samarbete med norska intressenter redovisat ett förslag, somskulle möjliggöra att fiskbeståndet i IdeQorden kunde bevaras. Jag anser detvärdefullt att detta förslag kommer tUl kännedom, och därför redogörjag för förslaget. vattensituation är helt beroende av den"ventUation" som åstadkoms av över tröskeln inströmmande frisktsaltare bottenvatten samt tiUskott av sötvatten, främst frän Enningdalsälven.Sötvattnet från Tista är däremot starkt förorenat. Fjordens vatten utgörs av ett sötare ytskikt ned till , varefter vidtar ett saltare bottenvatten. Detta är praktiskt taget syrgasfritt utom vidkortare tillfällen i yttre fjorden, dä friskt vatten inträngt och trängt undanbottenvattnet genom sin större täthet. Vid en sädan situation pressasbottenvattnet uppåt, och den fisk som befunnit sig i ytvattnet dör avsyrgasbrist. Detta drabbar lax och öring, vilka numera är de endafiskslag av värde som finns i fjorden. De uppvandrar ochhösten som könsmogen fisk genom fjorden tiU för lek, och devuxna laxungarna utvandrar som ett- och tvååriga om våren. Dessa vandringar har från senare delen av 1960-taletblivit starkt beskurna genom att lax och öring dött i stort antal underuppvandringen. Ännu finns dock ett laxbestånd som synes bestå av enbart störreexemplar. Största risk finns att även det slås ut innan några reningsåtgärderhinner verka. , m. m. Idefiorden, m. m. upprinner i pä gränsen mellanSverige och och avbördar dessutom norra, meUersta och södra ,de tre samt ett antal mindre vatten. har fram tiUslutet av reglerats för flottning och virkestransport, menregleringen är nedlagd. Tiden härför sammanfaUer med starkt tilltagandelaxdöd i . Upphörandet med regleringen medförde dessutom vissanackdelar beträffande vattenföring nedan , då den utjämnande effekten avmagasinet i försvann. Från markägarsidan har utförts vissa rensningar för attsöka eliminera dessa nackdelar. Ett upptagande av regleringen av skulledärför gagna såväl jordbruksintresse som fiske. Vattenföringen i systemetskulle härigenom kunna hällas högre under den mest utsatta tiden under sommarenoch ett tiUskott av sötvatten tUlföras , när största risk för fiskdödföreligger och uppvandringen av lax sker - i mitten av tidsperiodenjuniaugusti. Fiskdöd skulle sålunda kunna undvikas framför aUt i den innerstadelen, där laxen ansamlas i väntan på att vandra upp, en del som fram tUl1970-talet varit förskonad från fiskdöd. Den ökade sötvattenstUlförseln synes därtUl förbättravattenkvaliteten på en svårt utsatt sträcka mitt för , där påverkan avutsläppen frän industrin är mycket kraftig. I böqan av insattes kraftiga odlingsåtgärder,vilka gav ett mycket bra resultat. Det bästa året beräknades laxfisket iIdefjorden ha givit meUan 2 000 och 3 000 laxar, fördelade på ca 200 fiskande.Sportmässigt fångades ett 75-tal laxar i älven pä för allmänhetenupplåtet område. Man räknade med att laxbeståndet nu skulle genom egenreproduktion - eventueUt med hjälp av vissa odlingsinsatser, som man varintresserad av att uppehålla och som fortfarande utförs bli hka givande somt. ex. i Mörmm eUer . Detta inträffade ej, utan aUt tätare rapporterkom om mänga tiotal döda laxar i . Intresset från organisationernas sida övergick alltmerdenna tid tUl att söka ernå stationära bestånd av öring för sportfiske istället för lax i älven, och man satsade aUtmer härpå i takt med att laxdödensträckte sig allt längre in i fjorden. 1 och med att planerna på innehållandeav en väsentlig del av Saugbragsforeningens utsläpp bhr reahstiska och även detkommunala utsläppet minskar kommer frägan om åtgärder beträffande laxbeståndeti ett annat läge. Den starka decimeringen på grund av fiskdöd under en långrad av år har medfört att beståndet nu är aUvarligt hotat. Laxar hareftersommaren 1973 dock iakttagits i ett starkt begränsat antal t. o. m. upp iBuUaren, vUket ej förekommit under flera är. Överlevande laxar bör sålunda ännugenom sin reproduktion kunna hålla beståndet vid liv. Detta bekräftas aviakttagelser om att laxungar finns kvar i . Där har även jnplanteringskett av lax frän andra bestånd i , vilket ej är en direkt lämpligfiskevårdsätgärd med hänsyn tUl att det är av avgörande betydelse för laxensbevarande att beståndets specifika egenskaper bibehälles. är en extrem tröskelfjord som i framtidenkommer att utnyttjas som recipient för industrieUt och sanitärt avloppsvatten irelativt betydande mängder. Eftersom bottenvattnet i fjorden är stagne- randekommer detta troligen fortfara att åtminstone under mycket länga tider meUanventUationerna - ha sä läg syrehalt att något bestående biologiskt Uv ej kanexistera. Ytvattnet synes däremot kunna hållas i relativt gott skick, och fiskeoch friluftsliv kunde ske med gott utbyte. Fjorden kommer som hittUls att ventileras med olikamellanrum, varvid ytvattnet trängs undan av syrgasfattigt bottenvatten. Vidsenare tiUfäUen - särskUt om det inträffar - finns fortfarande riskför viss fiskdöd. Ett relativt kraftigt tUlskott av friskt sötvatten skuUeväsentligt minska dessa risker. Detta är aUtså fallet, även om industriutsläppennedbringas till ungefär 1950-talets nivå. Genom tUlväxt av andra industrier ochbefolkning på norska sidan kommer utsläppsmängderna ständigt att öka och attför framtiden vara av betydande omfattning. En ytterligare utbyggnad avreningsåtgärder mäste därför ses som högst aktueU. De föreslagna åtgärderna för att under utsatta tiderförbättra vattensituationen i fjordens ytvatten får därför betraktas som inteendast nödvändiga ur kortsiktig bedömning för att rädda ett hotat laxbeståndfrån undergång utan även som viktiga för att på verksamt bidra tiUen sådan förbättring att fiskdöd kan i stort sett eUmineras. De skissadeåtgärdema får ej ses som ett alternativ tUl reningsåtgärder. Deras inverkanhärför är aUtför ringa, och de kan på inget sätt ersätta reningsåtgärder. Dekan i stäUet ha sin stora betydelse som ett viktigt komplement, som kantUlgripas i utsatta lägen för att minska skador som vid ett rikt laxbeståndenligt tidigare erfarenheter skulle kunna bh betydande. Jag ber att få yrka bifaU tUl utskottets hemställan. HerrMATTSSON i (c): betänkande nr 32 hartiUkommit pä grund av två motioner som väckts under vårriksdagen, den ena avmin namn- och partibroder i Lane-Herrestad och mig själv, denandra av m. fl. Vi har i vår motion stäUt kravet att riksdagenskall uppdra åt Kungl. Maj;t att agera för att få tiU stånd en förbättring avvattenvårdssituationen i . Utskottet har redogjort för alla de utredningar som harskett i den här frågan, och förhoppningarna för framtiden om åtgärder kommertUl stånd har i talat om. Jag kan alltså förbigå bägge deavsnitten. Jag konstaterar att man från de berörda områdena nuvarande och , men framför aUt frän Strömstadskommun och tidigare Vette kommun, som direkt gränsar tiU - underårtionden har arbetat för att väcka uppmärksamhet i den här frågan. Det harockså tidigare i gjorts framstötar för ett svenskt agerande. Det ärdärför med verklig tUlfredsstäUelse som vi i det berörda området läser vadjordbraksutskottet skriver på s. 3 i sitt betänkande; "Med hänsyn tUl densvårartade graden av förorening varom här är fråga synes det utskottetsynnerligen angeläget att strävandena leder tUl ett godtagbartresultat. Utskottet viU för sin del understryka vikten av att man från svensksida vidtar så snabba och 4 protokoU 1973. , m. m. kraftfuUaåtgärder som möjligt för uppnående av angivna syfte."