prot · FW0947 · 1973-12-31 00:00:00 — kratin iae statliga mokrati vid vissa statliga bolag med direkt medverkan fråndelegationens foretagen s\åa. Styrelsen för StatsföretagAB har vidare antagit ett företagsde- mokratiskthandlingsprogram som förutsätter en ökad aktivitet på detta Det finns emellertid ingen anledning att dölja att vi härhar att göra med frågor som berör många olika intressen och som innehållerkontroversiella element. Det är därför knappast förvånande att förslag omförändringar av beslutsprocesserna inom företagen i en mer demokratiskriktning, hksom andra förändringsprocesser, väcker motstånd, ett motstånd sombottnar i osäkerhet om vilka konsekvenser som utvecklingen kan medföra. Denpraktiska tillämpningen av företagsdemokratin är således inte så enkel. Vimåste komma ihåg att en fungerande demokratisering av arbetslivet fömtsätterett i det närmaste nytt sätt att tänka av alla medverkande. Det innebär enradikal brytning med den traditionella uppfattningen om hur beslutsfattandetskall ske i företaget, vilken präglat generationer av såväl företagsledare somanställda. Det företagsdemokratiska arbetet blir därigenom bådetidskrävande och tålamodsprövande och resultaten kan ibland låta vänta på sig.Det väsentligaste är emellertid att verksamheten drivs vidare. Så sker också, inteminst i de företag som interpellanten berör i sin fråga. Jag utgår därför frånatt man inom de statliga företagen i positiv anda från såväl ledningarna som deanställdas sida i samarbete med företagsdemokratidelegationen söker finna nyautvecklingsvägar som ger de anställda ett ökat reellt medinflytande. Efter vad jag erfarit arbetar man inom delegationen förnärvarande med en rapport i vilken man utifrån de hittillsvarandeerfarenheterna kommer att lägga vissa principiella synpunkter på innehållet, inriktningenoch formerna för de företagsdemokratiska strävandena inom de statliga bolagen.Parallellt med detta sker inom Statsföretag, i samarbete med delegationen, envidareutveckling av det företagsdemokratiska handlingsprogrammet. Dessa frågorberörs naturligen också av det arbete med en precisering av målen ochriktlinjerna för Statsföretags verksamhet som pågår. Jag utgår från att dessa olika aktiviteter kommer att ledafram tiU en klarare precisering av ambitionsnivån och inriktningen i fråga omdet företagsdemokratiska utvecklingsarbetet inom de statliga företagen. Även ifortsättningen måste det dock i första hand ankomma på de lokala parterna attbestämma och ta ansvaret för detaljutformningen och det praktiska genomförandetav reformarbetet. (vpk): Jag ber att få tacka industriministern för svaret på min interpellation,även om jag måste säga att det inte gav så mycket konkret, 58 Statsrådet hänvisar i svaret tillett interpellationssvar som han lämnade i dol isamma ämne, och jag har studerat också det. Jag måste säga att skillnadenmellan det svar som lämnades och det som industriministern nu lämnat ärmycket obetydlig. Men, herr statsråd, är inte också detta betecknande förutvecklingen på området? Det har i själva verket inte hänt någonting på detföretagsdemokratiska området inom den statliga företagssektorn. Industriministernhar därför ingen möjlighet att lämna något besked, som väsentligen skiljer sigfrån föregående års. Det är kaUa fakta, och de kan inte döljas med allmäntsvepande fraser om hur industriministern utgår från "att man inom destatliga företagen i positiv anda från såväl ledningarna som de anställdas sidai samarbete med företagsdemokratidelegationen söker finna nya utvecklingsvägarsom ger de anställda ett ökat reellt medinflytande". Fakta talar ett annatspråk. Och jag är inte alls övertygad om att det är statsrådet skall lastas för att allting sitter "som i tjära", I det svar jag har fått säger statsrådet att det intefinns någon anledning att dölja, att vi här har att göra med frågor som berörmånga olika intressen och som innehåller kontroversiella element. Statsrådetframhåller också att det finns "ett motstånd som bottnar i osäkerhet omvilka konsekvenser som utvecklingen kan medföra". Vidare heter det isvaret; "Vi måste komma ihåg att en fungerade demokratisering avarbetslivet förutsätter ett i det närmaste nytt sätt att tänka av allamedverkande. Det innebär en radikal brytning med den traditionellauppfattningen om hur beslutsfattandet skall ske i företaget vilken präglatgenerationer av såväl företagsledare som anställda," Där, fru talman, harnaturligtvis statsrådet funnit pudelns kärna. Det handlar framför allt om attbryta med den traditionella uppfattningen om hur beslutsfattandet skall ske iföretagen. Men det är inte arbetarsidan som utgör problemet; det trorjag att statsrådet kan hålla med mig om. Arbetarna har haft deli beslutsfattandet, men vill de ha det på ett radikalt sätt. Nej, de sombromsar demokratiska framsteg är de som sitter i toppen, folk i statsföretagensom inte vill vara med om "denna radikala brytning med det gamla" somdet står i svaret, I min interpellation använde jag uttrycket bromsklotsar itoppen på statliga företag, vUka inskränker sig till att låta den uttalademålsättningen om ökad företagsdemokrati stanna vid enbart en läpparnasbekännelse men som i själva verket motarbetar demokratiseringssträvandena iföretagen. Till denna uppfattning, som också ligger bakom min interpellation,har jag kommit efter många samtal och diskussioner med arbetare inom destatliga företagen, av vilka många som bekant finns i det län som jag kommerifrån. Och de arbetarna bodar bli oroliga, herr statsråd! De viU att det skallhända någonting positivt, att talet om ökad företagsdemokrati skaU bli någotmer än en mängd deklarationer och oändligt utredande. Men det är inte bara i mitt umgänge med arbetare inomstatsföretagens ram och deras omdöme som fått mig att framställa frågan i mininterpellation, om inte statsrådet ämnar vidtaga några speciella åtgärder föratt sätta fart på demokratiseringsprocessen, som uppenbarligen har Ang. företagsdemokratin i de statliga företagen Nr 47 kört fast i konservatismens gytda. Nej, det är också uttalanden från Tisdneenden människor inom statsföretagens ram,vilka har getts uppdraget att planera 9flmarslQ73 ''"' befrämja dendemokratiska utvecklingen mot ökad makt för de ------------ --- anställdai statens egna företag. Jag har exempelvis i min interpellation Angföretagsdemo-,itgrat ur för , där två experter i Kiatin i ae statliga företagsdemokratidelegationen uttalar sig mycket kritiskt.De verifierar foietagen : uppfattning att det går mycketlångsamt och att motståndet mot verkligtpersonalinflytande är kompakt, I redaktionella text till denartikeln heter det bl, a, att "Statsföretags ledning viU stoppa dedrivande radikala experterna i företagsdernokratidelegationen" och att"delegationen håller på att självdö därför att de statliga företagen intevill samarbeta". Jag råkade också lyssna på radion , dåen facklig representant från Uddevallavarvet förklarade att försöken medfördjupad företagsdemokrati ingenting har gett och att ledningen i sittförhållande till de arbetande är lika suverän som förr lika maktfullkomlig,med andra ord. Detta är uttalanden som väcker oro, inte minst hos oss somär positivt inställda till statlig företagsamhet över huvud taget och som justdärför vill att den skall visa sig överlägsen den privatkapitalistiska,särskilt pä det företagsdemokratiska området. Där bör verkligen de statligaföretagen gå i spetsen. TUl de mycket kritiska uttalanden som jag har tagit del avoch som delvis har refererats här kommer också den vid det här laget välkändaKronlundsrapporten av en forskningsgrupp som har sysslat med forskning kringarbetsdemokratifrågorna vid . Jag förstår att statsrådet har lästrapporten. Man finner onekligen många intressanta saker där, men knappastslutsatsen att det har blivit något demokratiskt genomslag hos har gjort en rad intervjuer med arbetare. a. har talats omde s. k. arbetsplatsträffarna, som ju lanserades med rätt stora förhoppningar.Men, säger en arbetare, arbetsplatsträffarna fungerar bara där inteförlorar något. I rapporten berättas också om samråd som har brutitsamman, och i det stycket skriver gruppen bl, a, följande: "Vi finnerattdetta samråd väl illustrerat flera viktiga och kritiska punkter i samverkan vidLKAB med nuvarande maktpositionen. Arbetsgivaren utnytdar olika fackliga vägari samverkansystemet för alt få ett partmässigt accepterande av en redanbeslutad lösning. Då arbetarparten inle är medgörlig används olika påtryckningsförsök--------------------------- ," På ett annat ställe i rapporten säger forskargruppen så här: "Vikonstaterar att initiativrätten till projektsamråd ligger hos arbetsgivaren,likaså rätten att besluta vilka projekt som skall bli föremål för samråd ochvilken form dessa skall ha samt att arbetsgivaren fattar beslut ifrågorna," 155i samma rapport finner vi föhande slutsats: "Våra studier har visat att det inte går att 'samverka fram' ett ökat inflytande för arbetarna.Samverkan sker på arbetsgivarens villkor och utgår i nuvarande utformningfrån att arbetsgivaren behåller maklen och beslutsrätten över 60 resurserna." Jag skall inte trötta kammaren med flera citat ochexempel, men en rapport av det här slaget måste ju beaktas - den kan inte baraavfärdas som löst prat. Det är slutsatser av en forskargrupp som under mycket långtid allvarligt har arbetat för att söka få fram sanningen och verkligheten. Nogär väl detta saker som jag tycker måste oroa statsrådet, om han verkligen menarallvar med den uttalade målsättningen att skapa ett ökat löntagarinflytande. Statsrådets svar på min interpellation avslutas medförhoppningen alt företagsdemokratidelegationen i samarbete med Statsföretagskall komma fram till en klarare precisering av ambitionsnivå och inriktning,Jag är tyvärr inte lika förhoppningsfull. Av vad som har läckt ut förekommertydligen mycket delade meningar om vilken ambitionsnivå man skall ha. Det finnsen riktning bland de experter som har sysslat med frågorna iföretagsdemokratidelegationen vilka vill ha en mycket radikal målsättning, ochdet finns en annan riktning bland de statliga företagens representanter idelegationen vilka i själva verket inte vill ha några avgörande förändringar.Det finns tecken, tycker jag, som tyder på att den senare riktningen utgör denvinnande sidan, och det är just därför all anledning att ställa frågan tillindustriministern, om han inte ämnar vidta några speciella åtgärder, så att dethänder någonting positivt. företagsdemokratin i de statliga företagen Under detta anförande övertog herr talmannen ledningen avkammarens förhandlingar. har åberopat mittinterpellationssvar. De delar han inte läste upp utgjorde den konklusion, somleder fram till att vi självfallet finner det angeläget att detförelagsdemokratiska arbetet intar en framskjuten plats i de statligaföretagens utveckling men också att det företagsdemokratiska arbetet blir bådetidskrävande och tålamodsprövande samt att resultaten ibland kan låta vänta påsig. Här är det emellertid frågan om hur stor hänsynman skall ta till de svårigheter som kan föreligga i förhandlingar mellan tvåparter. Vi har en klart angiven målsättning. Det program som Statsföretag ABhar fastlagt för de statliga företagens arbete på det företagsdemokratiskaområdet tycker jag är bra. Jag har vid åtskilliga tillfällen framhållit att vadjag vet står de fackliga organisationerna såväl LO som TCO bakom dettaprogram. Vid den socialdemokratiska partikongressen tillät jag mig säga följande: "Lika viktig som den tekniskautvecklingen och utrustningsarbetet i de statliga företagen är, lika viktigt äratt parallellt med dessa ansträngningar frågorna om miljö, trivsel ochmedbestämmanderätt ägnas uppmärksamhet och bringas till lösning. Visserligenligger avgörandena på de enskilda företagen, men målsättningen görs avStatsföretag, som också har ansvaret för alt ambitionerna förverkligas. Ytterstfår naturligtvis regeringen dela ansvaret och se till att de övergripandeprogrammen inte stannar på papperet. Ägarintressets klart uttalade önskemål fårinte hindras i verkställighetsledet." Jag harvelat notera detta till protokoll, därför att detta är Ang. företagsdemokratin i de statliga företagen denuppfattning jag å regeringens vägnar har anledning att deklarera.Målsättningsprogrammet skall fuUföljas, Det får inte hindras i verkställighetsledet.Men vi får visa tålamod om inte förhandlingarna leder till resultat;det kan komma att ta tid innan så sker. Men därmed har vi inte på något sättgett avkall på den målsättning som vi har. Också inom den statliga verksamheten är framgängstaktenohka -företagen är många och skiljaktiga. I en enkät, som redovisades idecember , hade man frågat och begärt svar från 38 företagsnämnder ochandra instanser. Av de 38 svaren framgår att 28 företagsnämnder inomstatsföretagsgruppen anser att de anställdas möjlighet att påverkabeslutsprocessen och delta i beslut utvecklas positivt. Fyra nämnder svaradenej, två var tveksamma och i fyra fall har arbetsgivaren ensam svarat påenkäten, varför följaktligen denna fråga lämnades obesvarad. Här har man alltså en bild av en utveckling, som inte ärhelt entydig i så måtto att det finns några som säger att ingenting har hänt -4 av 38, Men 28 av 38 säger att utvecklingen varit klart positiv. Då kan man naturligtvis göra som , nämligenåberopa ett enskilt fall där kanske de största svårigheternaföreligger och där det kan komma att ta i diskussionen om ettsamrådsförfarande som man skall sätta i tillämpning. Men därför skall intesägas att man inte bör kunna komma fram till ett resultat. Jag tror på denmöjligheten. Jag tror att där på båda sidor sitter människor, som kommer att haen ambition att leda förhandlingarna fram till ett resultat, som svarar mot denmålsättning och de intentioner som är klart angivna av och inomramen för vilka också företagsdemokratidelegationen arbetar. Vi är angelägnaom att det blir resultat. Det vidtas givetvis också en rad åtgärder inomstatsföretagsområdet som är klart positiva. Det är föga uppmärksammat att det ialla de statliga företagen ingår representanter för de anställda i styrelsen.Så var det redan före lagstiftningen, och har man bestämt sig för atttiUämpa motsvarande system även inom företag med mindre än 100 anställda, dvs,de som inte omfattas av lagstiftningen. Vidare har genomförts månadslön för i runt tal 65 procentav de anställda i statliga bolag. Förhandlingar pågår och jag hoppas att detinte skall ta innan man löser den frågan för ytterligare storagrupper. Det är ett arbete som svarar mot de anställdas önskemål och som manhar kommit långt med, men som kanske inte observeras i så stor utsträckning.Här går alltså steg för steg ett arbete framåt, som syftar till att skapa merarbetstillfredsställelse, möjliggöra ett ökat inflytande för de anställda ochmedbestämmanderätt i de statliga företagen. Självklart önskar jag att vi skallförsöka leda utvecklingen på detta område. Jag beklagar eftersläpningen på ettpar håll, men hoppas att det skal) vara möjligt att ta igen vad manhar föriorat i tidstempo. (vpk): Jag ber att få tacka industriministern fördet sympatiska erkännandet att det är en eftersläpning på detföretagsdemokratiska området. Jag har dock en känsla av att han någotunderskattar det han kallar eftersläpning. I sitt senaste inlägg åberopar industriministern de svarsom en rad företagsnämnder har lämnat och där de säger att vissa framsteg hargjorts. Jag tror inte att svaren hade blivit desamma om alla anställda hadegetts tillfälle att besvara frågorna. Det har snart gått den stora gruvstrejkeni . Det har skett mycket få vad industriministern kallar framsteg. Manhar pressat fram månadslön vid t. ex. gruvor liksom vid några andrastatsföretag. Det är ett framsteg som har åstadkommits genom arbetarnas egenkamp. Jag vill dock hävda att det inte har skett några företagsdemokratiskaframsteg det demokratiska genomslag som man efterlyste och vars uteblivandebl. a. orsakade att gruvstrejken utlöstes. Jag tycker inte alls att jag har målat i för mörka färgernär jag har relaterat exempel från arbetare och experter, vilka bekräftar minslutsats att framstegsprocessen för demokratin i statsföretagen verkar ha körtfast. Att det har pågått och fortfarande pågår en strid och råder mycket delademeningar mellan expertgrupperna och ledningarna för statsföretag har bekräftatsbåde personligen till mig och offentligen genom LO:s egen tidning ,och den bör ju vara någorlunda informerad. Jag skulle kunna anföra en lång rad andra exempel, bl. a.ett mycket färskt. Industriministern känner säkert till den senaste tidensutveckling vid Karlsborgsbmk i . Jag skall inte här gå in på den oroför framtiden som arbetarna där känner, inte heller på den bristandeplaneringen från ledningens sida, som har lett till att ca 150 man har fåttvarsel om permittering. Jag skall i det här sammanhanget bara beröra bristen pådemokrati och de utmanande metoder som har använts mot arbetarna. Beslut harfattats över deras huvuden, och mycket tyder också på att de har fattats överhuvudet på den lokala ledningen. Diktatoriskt körde ASSI-ledningen fram med såvällönesänkningar och hot om avskedanden som permitteringar. Och den dåliga planeringen, att man inte hade fått fram sågtimmer i tillräcklig omfattning, skulle i första hand betalas genom reduktion av arbetarnas löner. Därefter har man fått besked om permittering, och fackföreningens ordförande karakteriserade det som ett utslag av 1930-talsmetoder. Han sade: "Mitt uppe i den debatt som förs om demokrati och samverkan kommer man här med förslag som innebär lönesänkning. kunde man skicka och kasta jobbarna hit och dit. Och dessutom betala oss arbetare vad som helst. Det är ju inte arbetarnas fel att den aktuella situationen har uppstått. Men", fortsätter den här fackföreningsbasen, "det är vi arbetare, inte tjänstemännen och företagsledningen som får betala för missarna---- ." Det var hans reflexion och han har naturligtvis rätt. Detsom där har skett tolkar jag som ännu ett exempel på att det demokratiskagenomslaget inom den statliga företagssektorn ännu inte har kommit.Konsekvenserna för är sådana att arbetarsidan nu allvarligtöverväger att dra sig ur det samverkanssystem som industriministern talar om.Man anser det meningslöst. Jag tycker att det vore intressant att höra omindustriminister också har någon kommentar till det senast berördaexemplet. Ang. företagsdemokratin i de statliga företagen Ang. företagsdemokratin i de stadiga företagen Jag vill inte göra någon kommentar till vadsom har inträffat vid förrän jag har en klar redovisning frånbåda parterna om vad som i verkligheten har skett. är klar med sin uppfattning utan att ha ensådan grundlig kännedom om vad som i själva verket har inträffat, och det ärganska symtomatiskt för hans uppfattning och hans sätt att diskutera de härproblemen. Jag är beredd att ge en sådan redovisning när underlag föreligger, ochjag hoppas att man från ASSI-ledningens och företagets sida är beredd att gepersonalen en fullständig information om situationen däruppe då det gällervirkesleveranserna. Sedan skall jag inte fortsätta den här debatten längre.Jag har uttalat som min mening att svårigheter har uppstått på sina håll menatt det pågår förhandlingar om den företagsdemokratiska utvecklingen även vidLKAB. Det har tagit . Jag hade självfallet hoppats att arbetet hadekunnat gå snabbare och att man hade kunnat komma fram till ett resultat, menjag upprepar att så länge förhandlingarna pågår har jag också förhoppning omatt man skall nå ett resultat, som slår i överensstämmelse med de intentionersom ligger i den målsättning som Statsföretag klart angivit för företagen. HerrLÖVENBORG (vpk): Jag skall kanske inte heller fortsätta denhär debatten så mycket längre, men jag vill i motsats till industriministerRune säga att jag är någorlunda på det klara med handläggningen av defrågor som rör , bl. a. därför att jag har haft mycket goda tillfällenatt tala med de arbetare som närmast är berörda. Att industriministern intevill kommentera det aktuella exemplet respekterar jag, om han nu inte har hafttillfälle att studera faktaunderlaget. Vi lär väl knappast komma längre i denhär debatten, men jag vill göra den kommentaren om det exempel somindustriministern nu inte ville kommentera att det handlar om att statsföretagensledningar inte kan frigöra sig från den gamla arbetsköparmentaliteten, att manhar borgerliga värderingar som skadar den statliga företagsamheten. Mantalar om företagsdemokrati, men man hyllar auktoritära ledarskapsprinciper. Detär ju betecknande att det statliga ännu inte har tagit avstånd frän de 31teserna, som importerades från och som fortfarande används somLKAB-led-ningens rättesnöre i det praktiska arbetsledararbetet. Det är alltsåteser som klart utgår ifrån att arbetarna inte skall ha någon makt och att, somdet heter, chef skall utöva sitt ledarskap så att icke chef endast behöverfölja givna order. Skall man komma någon vart när det gäller företagsdemokratininom statsföretagen och om de skall bli de föredömen som jag och tydligen ocksåherr statsrådet anser att de bör vara, måste man se till att allt detunkna vädras ut och att de som bromsar i toppen byts ut. 1 stället bör iledningarna tas in folk som menar allvar med målsättningarna att ge arbetarnamakt i företagen. Jag anser att det finns rätt många skäl som talar för kan betvivla att ledningarna i dagens läge befrämjar demokratiska framsteg. Överiäggningen var härmed slutad. § 9Ang, de norska olje- och gasfyndigheternas betydelse för Herr industriministern erhöU ordet för attbesvara () framställda interpellation, nr 43, ochanförde; Herr talman! I en interpellation har frågat mig: Vilkenbetydelse anser jag att de norska olje- och gasfyndigheterna kan komma att fåför framtida energiförsörjning? Harförhandlingar förekommit eller planeras dylika för att säkra Sverigesförsödning med olja och gas från de norska fyndigheterna? Den aktuella utvecklingen på gas- och oheområdet i Norgeär intressant från svensk synpunkt. Prospekteringen på den norska kontinentalsockeln som begränsats tUl området söder om 62 :a breddgraden har redanlett till flera stora kommersiella fyndigheter av såväl olja som naturgas.Redan om några år, då tas i full produktion, väntas blinetloexportör av olja. Något senare kommer nästa stora fyndighet, nämligenFRIGG, att kunna leverera betydande kvantiteter naturgas. Såvitt kan bedömas kommer dessa fyndigheter inte attkunna lämna några direkta bidrag till energiförsörjning, eftersomstarka tekniska och kommersiella faktorer verkar för att produktionen tillförsde stora västereropeiska marknaderna. Beträffande eventuella nya fyndigheter,och då särskilt sådana som är belägna längre norrut, kan emellertidförutsättningarna komma att förändras. På något kan därförfyndigheterna på norskt område komma att få stor betydelse för vårt land. Jagvill erinra om att norska intressen enligt gällande riktlinjer för den norskaoljepolitiken avses ta en aktivare del än i alla led av verksamhetenfrån prospektering och utvinning via raffinering tiU marknadsföring ochetablering av följdindustrier. Detta kan komma att öppna möjligheter tillnorskt-svenskt samarbete på olje- och gasområdet. 1 detta sammanhang vill jag meddela att det föreliggerplaner på ett svenskt engagemang i prospekteringen i med deltagande avsåväl statliga som enskilda företag. Jag räknar med att ställning till frågankommer att kunna tas . Som svar på andra fråga kan jag meddela attinga förhandlingar med norska regeringen i olje- och gasfrågorna ägt rum. Dessafrågor har dock diskuterats bl, a, inom ramen för det nordiska samarbetet,senast i samband med ett industriministermöte under session iOslo , Man enades därvid om att upprätta en permanentämbetsmannakommitté på det industri- och energipolitiska området. Inom ramenför denna kommitté - som påbörjar sill arbete i vår - kan olje- och gasfrågorav ömsesidigt intresse tas upp. Vid sidan härav har vissa direkta kontakter påföretagsnivå ägt mm. Ang. de norska olje-och gasfyndigheternas betydelse förSverige HerrÅSLING (c):