prot · FW0976 · 1973-12-31 00:00:00 — Ang. inriktningen av hemkonsulentverksamheten § 1 Ang. inriktningen av hemkonsulentverksamheten Herr handelsministern erhöU ordel för att besvarafru () framsläUda interpellation, nr 59, och anförde: Fra har frågat mig dels om jag -vUlredogöra för hittUls vunna erfarenheter av den nyainriktningen av hemkonsulentverksamheten, dels i vUken utsträckninghemkonsulenternas fortbUdning inriktas på den kommunservicefunktion de ålagts. Jag vUl börja med alt erinra om att hemkonsulenterna år1970 överfördes tUl länsstyrelserna. anförtroddes huvudmannaskapetför konsiUenlerna åt konsumentinstitutet. Detta innebar atl konsulenternatUldelades en aktiv roll i konsumentpohtiken. I samband med beslutet om attinrätta ett konsumentverk uttalades vidare alt hemkonsulenternas uppgifter äratt stödja och främja konsumentpolitisk verksamhet. Häri innefattas såväl stödtUl verksamhet som direkt rådgivning tiU konsumenter. VUken av dessa båda uppgifter som kommer att dominera ihemkonsulenternas arbete beror på i vUken takt och tUl vUken omfattning den kommunala verksamheten kommeratt byggas ut. En utbyggd verksamhet som vänder sig dhekl tillkonsumenterna kommer att medföra andra uppgifter för hemkonsulenterna än om detuteslutande blir hemkonsulenterna som på det lokala planet skaU svara fördirekt kontakt med enskUda konsumenter. Beträffande den kommunala verksamhetenkan jag meddela alt i drygt etl sjuttiotal kommuner har motioner väckts om attinrätta särskUda organ för konsumentfrågor. Några kommuner har redan fattatbeslut om lokal konsumentverksamhet. Flerlalel kommuner har dock, enhgt vad jagerfarit, beslutat avvakta resultat av de överläggningar meUan konsumentverketoch som pågår och som syftar tUl att utforma rikthnjerna förkommunal konsumentpohtisk verksamhet och hemkonsulenternas arbete i anslutningtUl denna verksamhet. Överläggningarna beräknas vara avslutade . Delär därför inte möjUgt att redovisa några egenthga erfarenheter avkonsulenternas arbete med stöd åt verksamhet. Jag vUl emeUertid nämnaatt försöksverksamhet med lokal konsumentvägledning på initiativ avKommunförbundet i och planeras i ytterligare tre kommuner.Respektive läns hemkonsulent har medverkat vid planering av verksamheten ochkommer fortlöpande all delta i arbetet. I flera kommuner har vidare kontaktmänutsetts tiU hemkonsulenter. pågår således arbetet med att gehemkonsulenternas verksamhet en ny inriktning, som på många sätt avvikerfrån deras Ang. inriktningen av hemkonsulentverksamheten Detta arbete kommer att fortsätta. UtbUdningen av hemkonsulenternaspelar härvid en stor roll. anordnade på sin tidregelbundet kurser för hemkonsulenterna. Sålunda hölls en fortbUdningskurs avorienterande karaktär i samarbete med . Vid kursenbehandlades bl. a. den kommunala organisationen, den kommunala verksamhetensrättshga reglering samt möjliga former för lokal och regional konsumentpohtiskverksamhet. kommer att svara för utbUdningen i fortsättningen.Inom kort anordnar verket sin första kurs för konsulenterna. FruSUNDSTRÖM (s): Jag ber att få tacka handelsminister svaret på min interpellation. 1 interpellationen har jag satt hemkonsulenterna i fokusdärför alt jag anser och alltid har ansett att deras verksamhet har storbetydelse för oss som enskilda konsumenter och för samhäUel. Från att ha variten liten grapp verksamma ute på landsbygden har de numera ett stort arbetsområdebåde på landsbygden och i mera tätbebyggda områden. Deras tjänster bhr mer ochmer efterfrågade av allt fler grupper av människor som söker rådgivning hosdem. Då blir frågan den, om de har anpassade normer atl arbetamed och om deras lokaler, där de mestadels finns, är så placerade att konsumenternalätt kan återfinna dem och få del av det material som hemkonsulenterna kan ståtUl tjänst med. Jag har erfarenheter från mitt eget län att om sådana lokalerligger centralt, stiger snabbt besöksfrekvensen. Det är ofta förslag påkostsammansällningar, budgetförslag eller rådgivning inför inköp avhushållsredskap och maskiner som man vUl ha. Samma erfarenheter gällerbeträffande utställningar. Ligger utstäUningslokalerna på en central plats, därfolk helt naturligt strömmar förbi, stiger efterfrågan åtskUligl pä detmaterial som hemkonsulenterna har. I det här sammanhanget, inom en viss parentes, vill jagpassa på att ge en eloge för ett mycket bra utställningsmaterial, som numeraframställs centralt och överlämnas till hemkonsulenterna, etl material som bådede och besökarna av utställningarna har haft stor nytta av, därför atlmaterialet innehåller så upplysande exempel. Det är lätt att frakta med sig, omman viU ha tillfälliga utstäUningar på arbetsplatser, möten och konferenser. I den andra delen av min interpellation har jag talat omde nya uppgifter våra hemkonsulenter har fått genom att de ofta får tainitiativ för atl få tUl stånd ökad information för de enskUda konsumenterna.Ofta går del så tUl att hemkonsulenterna, någon från , någonfrån länet och representanter för kommunerna lräff'as för alt diskutera frågan.Eftersom lokala konsumentnämnder är svåra att få lill stånd kommunerna anför ekonomiska skäl för atl avslå sådana initiativ bUr del oftaandra former man söker sig tUl. Här är det etl omfattande arbete som utförts avhemkonsulenterna. De får som regel före ell sammanträffande sätta sig in i deenskilda kommunernas speciella ålderssammansättning, befolkningsunderlag, ar- betslivoch kollektiva behov av konsumentupplysning. Eftersom många kommuner och derasrepresentanter inle är så bekanta med hemkonsulenternas verksamhet, behövs delockså en introduktion om vilka tjänster hemkonsulenterna kanåtaga sig. Ofta bhr följden av dessa överläggningar en s. k.försöksverksamhet. Handelsministern nämnde min egen hemkommun , där vistartat en försöksverksamhet med en s. k. konsumentrådgivare, som betalas avkommunen och har mottagning på en central plats, i dethär faUet vårt bibUolek. Hon har inför sinuppgift introducerats av länels hemkonsulenter och står i ständig kontakt meddessa. Besöksfrekvensen bevisar atl konsumenterna behöver stöd och rådgivning idagens samhäUe med det stora utbud av varor som finns. De flesta av oss fårallt mindre tid atl gå i affärer och prova och jämföra ohka varusortiment. Reklamationsärendena är också många, och där bhr det oftahemkonsulenterna som får fungera som kontakter för upplysning om vart man skaUvända sig, om man får felaktiga varor o. d. Jag är glad atl handelsminister så slarkl harunderstrukit hemkonsulenternas nya arbetsområden och deras behov avvidareutbildning inför nya uppgifter som ålagts dem. Kan man då också väntasig att och stöder utbUdning av annan personalsom har med konsumentrådgivning att göra eller bör man öka antalethemkonsulenter? Erfarenheten talar ju för att vi får räkna med ett ökat behovav t. ex. telefonservice, där konsumenten snabbt kan få besked om vart han kanvända sig i olika sammanhang. Och om kommunerna skaffar sig s. k.konsumenlrådgivare, kan det då länkas att även de omfattas av en centralutbUdning? Jag anser all del är mycket angeläget att vi snabbi får ulell antal utbildade personer i konsumentfrågor som finns nära konsumenterna nunär kommunerna inte är så vilUga alt inrätta konsumentnämnder. säger handelsminister alt i ett sjuttiotalkommuner har motioner väckts om alt inrätta särskUda organ för konsumentfrågor,och några kommuner har redan fattat beslut om lokal konsumentverksamhet. Är detdå möjligt atl i sådana fall skapa ökade möjligheter alt från konsumentinstitutetstödja sådan verksamhet eller anser handelsministern alt den information som nufinns är tillräcklig för atl stimulera kommunerna till ett ökat intresse förkonsumentfrågor? Ang. inriktningen av hemkonsulentverksamheten Jag uppskattar myckel del intresse som fruSundström visar för hemkonsulenterna och den ändrade inriktningen av derasarbete. Jag tror all vi vid någol tUlfälle hardiskuterat bl. a. frågan om de lokaler och de möjligheter tUl kontakt medallmänheten som hemkonsulenterna har. De är i många faU intetillfredsstäUande utan behöver säkerhgen förbättras. Jag blev glad atl höra alt det malerial som slår lUlhemkonsulenternas förfogande är användbart inte bara hos dem ulan också i andrasammanhang, och jag skall la den hänvisningen med mig också lillkonsumentverket för all se atl materialet verkligen kommer lUl Ang. inriktningen av hemkonsulentverksamheten På fra första fråga, huravida staten viakonsumentverket är beredd all stödja utbUdningen av kommunalakonsumentrådgivare eller andra tjänstemän vUken beteckning de nu må ha somi kommunerna kommer alt syssla med konsumentpohtisk verksamhet, vUl jag svaraatl vi redan när propositionen lades sade atl staten är beredd att svaraför utbUdningen av de kommunala tjänstemän som här kan komma i fråga. Vi äralltså beredda alt regionalt eUer centralt ordna utbildningskurser för dem. Sedan tror jag att jag kan säga att äralldeles klart inriktat på att inom sina befogenheter och ramar arbeta för allstimulera kommunernas intresse för konsumentpohtisk verksamhet. Formerna föroch inriktningen av det stimiUansarbetet är emellerlid beroende av deöverläggningar som för med representanter för kommunerna juslnu. Därför kan jag inte säga något om hur i så fall bör arbeta.Det är min bestämda förhoppning och förväntan atl dessa överläggningar skallleda positivt resultat, ett resultat som jag vid flera tUlfäUen har efterlystoch argumenterat för här i kammaren. Jag vet alt det råder stor tveksamhet ute ikommunerna om hur man skall organisera och öka konsumentupplysningen. Jag harpekat på hemkonsulenternas roU i del här avseendet, men det är angeläget attfrån centralt håU lämna informationer eUer bidra med annan stödjandeverksamhet, så att vi får i gång en aktivare konsumentupplysning i de enskildakommunerna. Jag tackar än en gång handelsminister för hans svaroch tolkar det som alt handelsministern är beredd atl ta ad notam de synpunkterjag har framfört i min interpellation. Överläggningenvar härmed slutad. § 2Föredrogs och hänvisades Kungl. Maj:ts proposition nr 123 lill 3 Föredrogs och hänvisades motionerna nr 1926och 1927 lUI civUutskottet, nr 1928-1930 lUl utbUdningsutskottet, nr 1931lUl jusUlieulskottet, nr 1932och 1933 tUl lagutskottet, nr 1934-1937 lUl skalleulskortet, nr 1938-1940 liU jordbraksutskotlel, nr 1941-1944 tiU näringsutskottel, nr' 1945och 1946 liU civilutskottet, nr 1947lUl näringsutskottel, nr 1948och 1949 liU jordbruksutskottet, nr 1950och 1951 tiU civilutskottet, nr 1952-1954 lUI lagutskottet, nr 1955lUl jordbruksutskottet. nr 1956och 1957 tiU näringsulskortet. nr 1958 tUl lagutskottet. nr 1959och 1960 lUl civilutskottet samt 27 aoril 1973 nr 1961tUl jordbraksutskotlel. § 4 Föredrogs och biföllsinterpellalionsframställningarna nr 83 och 84. § 5 Interpellation nr 85 ang. situationen i Ordet lämnades på begäran lill HerrTAKMAN (vpk), som yttrade: Det avtal om ett slut på kriget ochåterupprättandet av freden i som undertecknades i den 27 januari1973 var en historisk seger för det vietnamesiska folket. Men under de nästan90 dagar som förflutit sedan avtalets undertecknande har ochSaigonadministralionen kränkt detta avtal på ett ytterst allvarhgt ochsystematiskt sätt. fortsätter i många former sitt mUitära engagemang ochsin inblandning i inre angelägenheter för art inte dess neo-kolonialistiska regim skall falla sönder. har upphört med minsvepningen iDemokratiska repubhken farvatten, en operation som för övrigt inleddesendast symbohskt. gör spaningsflygningar över DRV:s territorium ochuppmuntrar på allt sätt Saigonjuntans bombningar, arlilleribeskjutningar ochpacificeringsraider mot de befriade. områdena i Sydvielnam. Mellan 200 000 och300 000 pohtiska fångar hälls alltjämt kvar i Saigonjuntans tigerburar ochandra fängelser, där tusentals massakrerats och där tortyr varit en alldaghgföreteelse även efler undertecknande. Ytterligare många hundratusen kvarhålls i koncentrationsläger och s. k. strategiska byar. MUjonercivUpersoner som flytt undan bombningarna eller genom pohsoperalioner tvingatsbort från sma hembygder hindras att återvända. Tiotusentals som misstänkts föratt della i opinionsrörelsen för genomförande har arresterats,och många har dödats. Massiva bombningar dygnet mnt äger rammot byar och städer i Cambodja, och. bombningar, även med , harföretagits mot . Demokratiska repubhken , Republiken revolutionära regering (PRR) och patriotiska front har helatiden visat sin goda vUja alt genomföra Parisavlalet. För atl ytterligare visasin vilja och sm önskan alt få ett slut på den allvarliga situation som nuföreligger har PRR genom sin förhandhngschef i , minister ,framlagt ett sexpunktsprogram vid åttonde sessionen med den konsultativakonferensen mellan de båda sydvietnamesiska parterna . Sexpunktsprogrammet har följande lydelse (i översättningfrån de franska och engelska texter som jusl blivit tUlgängliga): framlagd vid de båda sydvietnameliska parternas Nr 76------------- 1) Fientligheterna måste upphöraomedelbart, alla avtalets bestämmelser den ' måste strikt genomföras rörande varaktigt ochtidsmässigt obegränsat eldupphör för att upprätthålla varaktig fred iSydvietnam. -------------------- a) De båda sydvielnamesiska parternas väpnadestyrkor måste upp rätthålla vapenvUan och upphöra med alla fienthgheter. Repubhken (Saigonregimen - ö. väpnade styrkor måste inställa sina operationer för att återerövra områden, alla bombningar och granatanfall, alla fientligheter, alla terroraktioner, aUa förföljelser och repressaher, och de måste återföra sina enheter lUl de positioner de intog före . b) I de fall då debåda sydvietnamesiska parternas väpnade styrkor kommer i direkt kontakt medvarandra, skall dessa enheters befälhavare genast mötas för alt nåöverenskommelse angående erforderhga åtgärder som måste vidtas för attförebygga strider och upprätthålla freden. c) Den mUitäratvåpartskommissionen (PRR och Saigonregimen ö. skall snabbt faststäUavUka områden som kontrolleras av vardera sydvietnamesisk part, bestämmaformerna för truppernas stationering och komma överens omkorridorer, vägar och andra detaljer för endera partens mUitära transportergenom områden som kontrolleras av andra parten. 2) AUa civila vietnamesiska fångar, som fängslats och hålls fångna i , måste återlämnas. I en anda av nalioneU försoning och endräkt och i syfteatt strikt tillämpa artikel 8 c) i Parisavlalet är PRR redo att återlämna aUavietnamesiska civilpersoner tUUiörande Saigonsidan, som tUlfångatagits ochhålls fängslade i , inom den i avtalet stipulerade 90-dagarsfristen. a) omedelbartefteråt återlämna de vietnamesiska civilpersoner från PRR-sidan, somtillfångatagits och hålls fängslade i ; den måste återlämnaaUa de personer, som inte tillhör någondera sidan, vilka fängslats och hålls fångna för att de kämpatför fred, oberoende, bättre levnadsvillkor och demokrati, hksom alla andrapersoner som tUlfångatagits under kriget. b) TiUs deåterlämnas skall dessa tUlfängatagna och fängslade civilpersoner behandlashumant i enhghet med vad som stipuleras i artikel 8 b) i det protokoll sombehandlar återlämnandet av vietnamesiska civilpersoner som tiUfångatagits ochhålls fängslade i . Arresteringar och frihetsberövanden måste genastinstäUas och fängelseregimen avskaffas. 3) Det sydvietnamesiska folket måste tUlförsäkras full ständiga demokratiska fri- och rättigheter. I hkhet med PRR måste Saigonadministrationen fuUständigtoch tiUförsäkra folket alla demokratiska fri- och rättigheter som stipuleras i artikel 11 b) i om . Den måste upphöra med all förföljelse, göra slut på terrorn och förtrycket och alla rensningsoperationer som hotar folkets Uv och egendom. Den måste tUlförsäkra del sydvietnamesiska folket fritt val av bostadsort, fritt val av ''" arbete, frihet att röra sig mellanoUka platser och mellan områden som kontrolleras av de båda sydvietnamesiska parterna, så att den syd- Nr 76 vietnamesiska befolkningen skall kunna fortsätta sin förvärvsverksamhet. den sköta sina hus och risfäll, besöka släktingar och vårda familjegravarna. Vietnamesersom vistas utomlands och personer som av pohtiska skäl --------- måsteleva utomlands måste fritt få återvända till Sydvielnam för att besökafamUjerna och delta i landets återappbyggnad. AUa dessa personer ur varierandepolitiska och religiösa riktningar, som inte tUlhör någondera sidan, måsteockså få frihet att utföra sin pohtiska verksamhet i de båda områden somkontroUeras av de båda sydvietnamesiska partema. Pressfriheten måste säkras,all censur måste avskaffas och aUa inskränkningar i pressfriheten. Tidningarav ohka tendenser måste få spridas fritt i de båda områden som kontrolleras avde båda sydvietnamesiska parterna. 4) Bildandet av det nationella rådet förnationell försoning och endräkt. I en anda av nationell försoning och endräkt, ömsesidigrespekt och ömsesidig ickeinblandning skall de båda sydvietnamesiska partemasnabbt bilda det nationella rådet för nationell försoning och endräkt,sammansatt av tre hka delar, som skaU åtaga sig de uppgifter som stipuleras iParisavlalet om , nämligen: Befordra de båda sydvietnamesiska parternas genomförandeav avtalet för all åstadkomma nationell försoning och endräkt och trygga dedemokratiska fri- och rättigheterna, organisera fria och demokratiska allmännaval och utarbeta tillvägagångssätt och formerna för lokala val. De båda sydvielnamesiska parterna skall komma överens områdels organisatoriska uppbyggnad och antalet ledamöter, nominering av rådetsledamöter, om dess arbetssätt och om dess ledamöters okränkbarhet. 5j Genomförandet av fria och demokratiska allmänna val i . PRR har alltid hävdat att det sydvietnamesiska folkelskall bestämma om Sydvielnams politiska framtid genom verkligt fria ochdemokratiska val, konstituera en nationalförsamUng, utarbeta en konstitutionoch bilda en sydvielnamesisk regering, som företräder hela sydvielnamesiskafolkets önskemål och vUja till fred, oavhängighet, demokrati och nationellendräkt. I enlighet med avtalets artikel 12 är PRR redo att träffaöverenskommelse med den andra sidan om vUka organ som skall bUdas genom dessaallmänna val. Hur dessa allmänna val skall organiseras Uksom beslut angåendevalordning skall avgöras av det nationella rådet för nationell försoning ochendräkt. PRR anser del vara nödvändigt att snabbi stabilisera läget iSydvietnam och att fullständigt och ulan dröjsmål tUlförsäkra detsydvietnamesiska folket demokratiska fri- och rättigheter för att man snabbtskall kunna gå vidare och genomföra verkligt fria och demokratiska val i Sydvietnam.6j Frågan om de vietnamesiska väpnade styrkorna i . Frågan om de vietnamesiskaväpnade styrkorna i skaU lösas av de båda sydvietnamesiska parterna i en anda av nationell försoning och endräkt, hkaberättigande och ömsesidig respekt, utan främmande inblandning, i enlighet med det läge som råder efter kriget. Bland de frågor som skall diskuteras av de båda sydvietnamesiska parterna är åtgärder för att nedskära deras mihtära styrkor och demobihsera de sålunda nedskurna trupperna. De båda sydvielnamesiska 177 Nr 76 parterna skall göra detta så snartsom möjligt. Fredaeenden ovanstående sex punkterna är heltlogiska och förnuftiga och de 27 april1973 '' samklang med andaoch bokstav. ---------- -------- väg för en snabb överenskommelse omSydvietnams inre angelägenheter i syfte allförverkliga del sydvietnamesiska folkels djupa aspirationer, nämUgen fred,oavhängighet, demokrati och nationell försoning och endräkt. För all konferensen snabbt skall ge goda resultat föreslårvi att de båda parterna tar dessa sex punkter som utgångspunkt för diskussionoch en uppgörelse och att della sker i två etapper. I första etappen bör demest brådskande frågorna lösas, vilka upptas i punkterna 14, och i dennaordningsföljd. Så snart överenskommelse träffats i en fråga, skall denomedelbart tillämpas. De mest brådskande frågorna måste lösas först och finnafullständig tUlämpning för all tjäna som grundval för lösandet av punkterna 5 och6. Andra etappen skaUTösa punkterna 5 och 6. Om de båda parterna gör positiva ansträngningar och visargod vilja kan vi avsluta första etappen inom en kort tidsrymd och kan sedansöka alt snabbt lösa de återstående frågorna i en andra etapp. PRR-delegationen är redo alt diskutera dessa sex punktermed alla politiska och religiösa riktningar för atl därmed bidraga tUl en snabblösning av Sydvietnamsinre angelägenheter." Jag har här återgivitsexpunktsprogrammet in extenso. Med stöd av vad jag inledningsvis anförtanhåller jag om kammarens tUlstånd att till herr utrikesministem få ställaföljande fråga: Är utrikesministern beredd att lämna en redogörelse försvenska regeringens uppfattning om läget i och sin inställning tUl detsexpunktsprogram som framlades av Republiken revolutionära regering för en lösning av den allvarligasituationen som uppstått genom :s regerings och Saigonadministrationensallvarliga och systematiska kränkningar av om ett slut på krigetoch återupprättandet av freden i ? Denna anhållan bordlades. § 6 Anmäldes och bordlades Kungl. Maj:ts proposition nr127 med förslag angående förordnande av taxeringsinlendent med särskUda uppgifter. § 7 Anmäldes och bordlades Nr 10 Skrivelse från ombudsmän angående anslagpå tUläggsstat för /73 för lokalutrustning m. m. Nr 11 Skrivelse från förvallningsstyrelseangående kompletterande anslagsframställning för /74 § 8 Anmäldes och bordlades betänkanden 178 Nr 21 i anledning av motionerangående kommunernas ekonomi Nr 22 i anledning av propositionen 1973:85 angåendeutgifter på Nr 76 tiUäggsstat tUl riksstalen för /73. i vad avser vissa den anslag inom finansdepartementels verksamhetsområde 27 anril 1973- Nr 27 i anledning av propositionen 1973:85 i vad avserytterligare anslag tUl för /74 m. m. Nr 17 i anledning av propositionen 1973:30 med förslaglill lag om ändring i m. m. jämte motioner Nr 19 i anledning av propositionen .1973:74 med förslagtill organisation av samhällets rättshjälp m. m. jämte motioner Nr 20 i anledning av molion om översyn avstraffbestämmelserna om djurplågeri Nr 14 med anledning av Kungl. Maj:ts proposition 1973:75angående vissa organisations- och anslagsfrågor m. m. rörande försvaret jämtemotion Nr 15angående uppskov med behandlingen av vissa ärenden Nr 20 i anledning av propositionen 1973:31 med förslag lUländring i lagen (1944:219) om djurskydd jämte motioner Nr 41 i anledning av motioner om skärpt lagstiftning motkonkurrensbegränsningar § 9 Anmäldes och bordlades föhande motioner: Nr 1962 av m. fl. Nr 1963 av och avlämnade ianledning av Kungl. Majts proposition 1973:22 med förslag lUlbosladssaneringslag m.m. Nr 1964 av m.fl. avlämnad i anledning av Kungl. Maj:ls proposition 1973:78 om utformning avpraktiken för studerande vid lärarhögskolas lågstadie-, mellanstadie- ochämneslärarlinje m. m. Nr 1966 av //! avlämnade i anledning av Kungl. Maj:ls proposition 1973:94 om ändringar i vägtrafikbeskattningenm. Nr 1967 av i avlämnad i anledning av Kungl. Maj :ts proposition 1973:106 med förslag lUl ändring av bestämmelser om extra avdrag vid inkomsttaxeringen, m.m. 179 Nr 76 Nr 1968 av m. fl. Fredagenden avlämnad i anledning av Kungl.Maj;ts proposition 1973:107 med förslag 27 april1973 ° inrättande av en fältstation iSkara Nr 1969 av i m. fl. Nr 1970 av i m. fl. avlämnade ianledning av Kungl. Maj:ts proposition 1973:109 med förslag tUl förordning omändring i tuUtaxan (1971:920), m. m. Nr 1911 avherr m. fl.avlämnad i anledning av Kungl. Maj:ts proposition 1973:111 angående godkännandeav konvention om förhindrande av havsföroreningar liU följd av dumpning avavfall Nr 1972 av herrar och Nr 1973av i Arrie m. fl. Nr 1974 av i m. fl. avlämnade ianledning av Kungl. Maj:ls proposition 1973:120 med förslag angåendebeskattning av pensionsförsäkringstagare, m. m. § 10 Meddelande ang. enkla frågor Meddelades att föhande enkla frågor denna dag framställts,nämligen Nr 196 (vpk) lUl herr socialministernangående dispenser från gällande arbetarskyddsbestämmelser: Anser statsrådet det ur arbelarskyddssynpunkltillfredsstäUande atl yrkesinspeklörer och kungl.