prot · FW0975 · 1973-12-31 00:00:00 — Men inte ens dessapromemorior har varit föremål för remissbehandling i sin helhet, utan förslaghar införts i propositionen utan någon form av granskning. Detta måste ansesvara synnerligen anmärkningsvärt, och man ställer sig frågan varför en viktiglagfråga handlägges på detta summariska sätt. Om vi hade saknat hyreslagstiftning, funnes kanske någotskäl. Men den nuvarande lagstiftning, som enligt vad statsrådet självskriver i propositionen har fungerat i stort sett väl, reformerades grundligt1968 och har sedan undergått ett flertal ändringar, . Är inte riskerna stora nu atl vi genom den behandling somlagförslaget fått måste räkna med fler ändringar ? Betänkandet från lagutskollet har försetts med femreservationer som berör olika områden av lagförslaget. 1 likhet med herrLidgard skall jag inle gå närmare in på dem, ulan nöjer mig med alt yrka bifalltill dem. Jag vill bara göra ett par reflexioner när del gäller tvåavsnitt. Del ena, som något berörde, gäller 54 §, som vi anser ärsynnerligen svårläst och otydlig i silt första stycke. Vi hade ett förslag ivår molion atl den med fördel skulle kunna delas upp på flera meningar. Ulskottsmajoriteten delar inte vår uppfattning. Jagrekommenderar kammarens ledamöter alt läsa första stycket. Jag tillåter mig atlgratulera lagutskollet som har tillgång till så många kvalificerade förmågoralt de kan anse att första stycket är så enkelt och så logiskt och fulltbegripbarl att vi kan behålla del i nuvarande skick. Det är bara synd atl man i utskotlsbetänkandet, straxefler atl utskottet avfärdat våra krav, tvingas skriva följande som avserbesittningsskyddet: "En försummelse i angivet hänseende kan sålunda fåallvarliga följder för hyresgästen. Den information om de nya lagreglerna somutskottet förutsätter komma till stånd, måste därför enligt utskottets meningklart-påvisa vad en uppsägning skall innehålla, som betydelsen avall. uppsägningsker på rätt sätt understrykes." Den klarhet som alltså dä anses mycket viktig, den ärenligt vår mening precis lika viktigt all ha i lagtexten. Sedan en liten reflexion om indexklausuler. Jag har enkänsla av att det är en fråga om man vill eller inte vUl ha dem. Självklart ärdet i sak riktigt när utskottet skriver atl del inte sett något index som ärhelt rättvist. Men varför måste man tillämpa mUlimelerrältvisa på del härområdet när man exempelvis inom skatteområdet kan nöja sig med ibland rättgrova schabloner, vilka då de kommer på tal där ivrigt försvaras av sammamajoritet som helt förkastar indexsystemel? Jag skall, herr talman, med tanke be all fä nöjamig med dessa reflexioner. Några ord bara med anledning av herrarLidgards och inlägg. Låt mig konstatera atl det ärmycket glädjande att denna proposition under utskottsbehandlingen har fått ochmed all sannolikhet urtder voteringen här i kammaren om får en bredanslutning. Från enigheten skiljer moderatema ut sig. Men del börjarvi ju bli ganska vana vid här i kammaren. I fråga efter fråga inträffar della. Jag skall inle ta upp en disussion om de olika delreformersom ryms i den här propositionen. Jag vill bara göra ett par små kommentarermed anledning av detta gnäll från herrar och sida omlagstiftningens förfall. Det gamla fina uttrycket land skall med lag byggasrespekteras inle längre enligt , i varje fall inte om man sertUl lagarnas kvalitet. Det kan kanske vara värt att, även om det är ,uppehåUa sig ell ögonblick vid den här tanken. Argumentationen kommer igen alltoftare, och vi börjar bli bekanta med den. Del är sannerligen rikligt att detlagstiftas ganska myckel nu för liden, all lagstiftningens omfång ökar och alllagarnas omloppstakl har blivit betydligt snabbare. Det är ju inle enbart meni någon mån också det, hoppas jag ett uttryck förvara stegrade ambitioner,utan del är framför allt etl tecken på atl förändringarna i samhället, ekonomisktoch socialt, går så snabbt att samhället måste hålla en högre beredskap äntidigare för att klara alla de problem som föher framför allt i den ekonomiskautvecklingens spår. Då måste naturligtvis också samhället i sin lagstiftning selUl all apparaten fungerar med rimlig effektivitet. Man får la hänsyn tUlkraven på ökad snabbhet både när det gäller ulredningsformerna och i arbetet iövrigt. Det vel säkert också herrar och ganskaväl. När de klagar över den bristfälliga lagstiftningen tror jag inle alt de isjälva verket är ute efler dessa tekniska brister som de ständigt drar fram. Deär i stället helt enkelt motståndare lUl denna höga handlingsberedskap hossamhället. Ofta är det lättare atl gnälla över sättet på vilket regeringenarbetar fram sina förslag än att bara säga blankt nej i sak. 1 stället för alt säga nej, vi viU inte vara med och värnaom konsumenternas, hyresgästernas och löntagarnas intressen, säger de all delhär borde ha skötts på etl annat sätt. Man borde ha utrett det Ändringari hyreslagstiftningen, m. m. Ändringar i hyreslagstiftningen, m. m. grundligare,man borde ha skrivit lagarna med större omsorg, man borde ha hört lagrådet ochman borde ha skött del här i nordiskt samarbete vi skall inte gå framensamma. Det är den typen av argument som vi ständigt möter, när i självaverket viljan bakom argumenten är att bromsa samhällets arbete på atl skyddamänniskorna mot de sociala konsekvenserna av den snabba ekonomiskautvecklingen. Del här ärendet är i och för sig en utmärkt UlustrationliU denna teknik atl komma med ett antal förevändningar för atl motsätta sig enreform som man i granden djupt ogillar. Delvis talar man om vad man ogillar,men man för in ytterligare en fas genom atl säga atl det här förslaget ärundermåligt. Vad är del för brister man hittar från sida,när man går fram med dessa tonfall? Det borde ha varit en lagrådsgranskning pådenna proposiUon säger man. Den fortsatta utskottsbehandlingen har visat altlagtexterna var bristfälliga och atl det borde ha gjorts bättre. Men vad manhar atl åberopa är att man hittat ett tryckfel. Det tryckfelet kunde vi ha fåttpå ett kartongblad i aUa fall. Det är sannerligen inte något sensationelltmissöde. Man åberopar atl man hittat en eller två formuleringar i någraparagrafer som man inte gillar och ett ord "härvid" söm har en dåligsyftning i någon paragraf - saker av noll och ingen betydelse. skulle hakunnat undvikas, menar man, om regeringen hade hanterat lagstiftningsärendetmed omsorg och gått tiU lagrådet. har en någol låg tanke om lagrådet, om hantror atl dess uppgift är atl sitta och förebygga tryckfel och den här typen avvad anser vara oklara syftningar. Vad är betydelsen av dessa petilesser jämfört med viktenav atl genomföra reformerna och genomföra dem i relativt snabb takt, så atl människornafår nytta av dem . Hade del varit viktigare alt förebygga tryckfelet påpropositionssfadiet? Hade det varit viktigare atl få den vackrare formuleringeni den ena eller andra paragrafen än atl hyresgästerna får sin förbättradeställning, sin större jämställdhet med fastighetsägarna när det gäUeruppsägningsrätten, atl hyresgästerna slipper undan de ölägenheter som följermed klausuler etc. Det är en egendomlig värdering, men så tänker tydligenmoderaterna. Den tekniska perfektionen skulle här ha varit en större vinst änett undvikande av all hyresgästerna annars hade fåll vänta . Derasyrkanden har för övrigt också denna innebörd. Trols atl vi har kunnat gå framsnabbt genom all undvika all gå lUl lagrådet vill de ändå skjuta på ikraftträdandetmed nästa förevändning - att det blir all informera omlagstiftningen. Jag skulle inle ha tagil upp della, om del inte hade varitså all det snart börjar bli all vi uppmärksammar denna teknik att gålill storms mot en reformpolitik vars grunder och värderingar man i djupet avsin själ ogillar men som man inte alllid vågar så öppet attackera. Då skyllerman i stället på denna typ av petilesser och klagar på att den formellabehandlingen inle har varit bra nog. Det är genomgående så när vi ser på herrLidgards och anmärkningar att det antingen är fråga ombagateller eller om missuppfattningar från deras sida. Det är i detta fall också fel - enligt deras uppfattning all vi skyndat på behandlingen och gjort en departementspromemoria i ställetför att genomföra kanske någon mera högtidlig form av utredning. Det påstås altvi inte har remissbehandlat promemorian fullständigt. Jovisst har vi gjort det.Denna departementspromemoria har utarbetats med utomordentlig omständlighet.Den har bl. a. föregåtts av enkäter och har remissbehandlats ordentligt, ochför propositionsarbetet har vi tagit en rimhg tid på oss. Jag kan försäkraherrar och att jag har den stora förmånen att åtnjuta hjälpi mitt arbete av en elit av våra lagstiftningsjurister. Deras tekniskaprestationer står inte på något sätt efter vad ledamöterna av lagrådet kanåstadkomma. Men det är väl så all vi får vänja oss vid att det i fortsättningenskall klagas på regeringens sätt att fara fram, på alt den lagstiftar förmycket och för snabbt, när man i själva verket menar att man djupt ogillar attsocialdemokratin i takt med de växande problemen försöker värna ena gången omkonsumenter, om hyresgäster och andra bostadskategorier, tredjegången om löntagare och i samtliga fall kanske mot de ekonomiska krafternasfria spel. () kort genmäle: Jag förstår ju atl ett statsråd som har saglsig inle kunna ta hänsyn till alla dumheter som råkar häva ur sigmåste beteckna en kritik av de lagförslag som han har signerat såsom gnäll. JagtUlåter mig emellertid ha den uppfattningen att det är en av lagstiftarensmycket viktiga uppgifter all skriva lagar så att de kan förstås av så mångamänniskor som möjligt och är behäftade med så få fel som möjligt. viftar bort den kritik jag har fört fram medall säga alt del var fråga om ett tryckfel. Javisst, det kan man kalla del. Jagkallar del ell slarvfel. Alla begriper alt del är etl fel som begåtts. Det ärbara det att det inte får förekomma sådana i propositioner från Kungl. Maj:tnär det gäller utformningen av en lagtext. Vi skall inte behöva rätta sådanafel under utskottsbehandlingen. Jag vill i viss måninstämma med när han säger att vi har olika syn på dessa problem.Herr anser att regeringen en gång tar hänsyn till konsumentgruppen,till hyresgästerna, tUl löntagarna osv. Jag däremottycker att man i lagstiftningsarbetet skaU försöka ta rimlig hänsyn till allade medborgargrupper som finns i samhäUet, även om några av dem skulle råka vararöstmässigl små. Därvidlag är det tydligen en skillnad mellan oss. försökte i sitt anförande sätta ettlikhetstecken mellan fastighetsägare och medlemmar;det var alltså de senare som vi företrädde. Men, , av debostadsfastigheter som uppförs nu byggs faktiskt ungefär tre fjärdedelar, i s.k. samhällsnyltig regi. Och om jag inte är alldeles felunderrättad förekommerdet också rätt myckel kommunala bosladsfastigheler, där man har indexklausulen. När jag sade att jag inte tycker att det är så fariigt attha kvar indexklausulen, eftersom hyresgästen kan korrigera de ölägenheter somden medför genom all säga upp avtalet för en hyresreglering, var där Ändringar i hyreslagstiftningen, m. m. Ändringar i hyreslagstiftningen, m. m. också enannan tanke bakom, och jag skall återkomma till den, när jag får ordet på nytt. (vpk) kort genmäle: Jag sätter inte likhetstecken, ,mellan fastighetsägare och ; jag känner alltför väl lUlsaken för att jag skulle göra det. Däremot är jag benägen all sättalikhetstecken mellan privata fastighetsägarintressen och den moderalreservalionrill det här betänkandet som har nr 5. HerrNILSSON i (s): Regering och riksdag har under en följd av årgenomfört reformer på det hy re sju rid isk a området som lett tUl allhyresgästerna fått en mycket stark stäUning i förhållande till hyresvärden. Detär ett lagstiftningsarbete som har givit den svagare parlen i etthyresförhåUande ökad rättslig trygghet, ett lagstiftningsarbete som är uniktäven vid internationella jämförelser.Det finns anledning atl betona det , när vi står inför en ny reform på delhär området. Del beslut om förändringar i hyreslagen som riksdagenkommer att fatta ligger helt i hnje med de synpunkter som har framförtsav landets bostadskonsumenter. Men på en punkt finns det en lucka i lagen ävenefter kvällens reformbeslut. I motion nr 1612 framhålls atl den s. k.saneringsproposilionen innebär alt även privata fastighetsägare kommer att fåsubventioner och lån vid sanering och upprastning av äldre fastigheter. Ipropositionen säger departementschefen atl det måste finnas garantier för atllånen kommer de boende till godo vid hyressätlningen. Detta utgör inget problemnär det gäller det hyresreglerade bostadsbeståndet. Här genomförs förändringari hyresregleringslagen som garanterar all lån och bidrag kommer de boende tillgodo när hyran skall fastställas. Men hyresregleringslagens tillämpningsområde är begränsat,och hyresnämnd kan på begäran av fastighetsägare besluta att ombyggd,förbättrad fastighet skall undantas från hyresregleringslagen. Saneradefastigheter utanför hyresregleringslagen faller under allmänna hyreslagen, idet här fallet under 48 §. Den paragrafen tillämpas tyvärr inle enhetligt,vUket utskottet medger. 1 motionen föreslås därför etl tillägg 48 §, nämUgen:"Om jämförliga lägenheter står att finna i hus som tillhör allmännyttigabostadsföretag, skall hyresläget för dessa lägenheter tUlmätas avgörandebetydelse vid jämförelseprövningen." Med den utformning som 48 § i allmänna hyreslagen har kan följande hända. Om en privat fastighetsägare får lån och bidrag för attförbättra fastigheter, så kan efter ombyggnadsarbetet fastighetsägaren begäraoch erhålla hyreshöjning. Del är inte rimligt ur hyresgästsynpunkl alt direktabidrag från samhället till privata fastighetsägare skaU kunna utgöra orsak tUlhyreshöjnmgar ett förhållande som skuUe kunna förhindras genom att man ändrar48 § allmänna hyreslagen pä det sätt som motionen föreslår. Utskottet vill nu komma tUl rätta med problemet genom atthänvisa lill atl den fråga som motionen lar upp bhr föremål för utredning. Jag är medveten om all det inte finns någraföratsätlningar att yrka bifaU tUl motionen, och jag vUl därför bara uttryckaden förhoppningen atl utredningen skaU lösa den fråga som berörs i motionen ochi det särskilda yttrandet. Så helt kort om de indexreglerade hyrorna. Jag tycker attdel är mycket bra alt vi nu lagstiftningsvägen får bort indexreglerade hyror,eftersom sådana hyror innebär omotiverade inkomslöverföringar från hyresgästertUl privata hyresvärdar. Det finns efter vad jag kan förslå ingen som helslanledning all koppla ihop hyresnivån med den allmänna prisnivån i samhället.Hyresnivån påverkar som bekant konsumentprisindex, och det innebär atl omhyresgästförening och fastighetsförening förhandlar om hyreshöjning ochresultatet bhr en hyreshöjning, så kommer denna all slå igenom ikonsumentprisindex, och vi får då ytterligare en hyreshöjning. Det är dettafinurliga och föga sociala system som vUl ha när hyresregleringensuccessivt upphör. Jag kan ta ett exempel från ; därifrån kommer juherr som vih slå vakt om indexreglerade hyror. I hade enprivat hyresvärd skrivit 4 000 kontrakt med indexklausuler. Det innebär att denprivata hyresvärden i det här fallet skuUe ha tjänat ca 6 mUjoner kronor, somskulle betalas av hyresgästen om indexklausulen hade utlösts. förhandladesdenna klausul bort av hyresgäströrelsen, men på andra ställen i landet finnsden kvar, och del är skäl som talar för den lagstiftning mot index klausulersom nu föreslås. DärtiU kommer det viU jag understryka - att del finnsexempel på att privata hyresvärdar mer eller mindre har manipulerat medindexlal. I fall som har redovisats i pressen har della lett hyreshöjningarpå meUan . vet vi att normalhyresgästen inte harklart för sig vilka konsekvenser som indexklausulen får och del borde herrLidgard tänka på. Jag tycker atl del är bra att man nu får bortindexklausulerna, och jag vUl tacka för de initiativ som han hartagit på detta område. Jag skall väl försöka fortsätta där jagslutade del var med ett konstaterande att ett mycket högt procenttal av delägenheter som färdigsläUts lUlkommer i aUmännyttiga förelags regi, all ellmyckel stort antal av de bostadslägenheter som finns på marknaden är uthyrda ikommunal regi och atl man där har denna indexklausul. Jag tycker inle manrättvisligen kan göra gäUande, när jag säger att det här med indexklausuleninle är så förfärligt farligt därför alt man kan komma åt den meduppsägningsmöjligheterna, alt jag går de privata fastighetsägarnas ärenden. Men den väg jag försöker gå i detta sammanhang är etlgångstråk som även statsrådet eller i varje faU justitiedepartementethar varit inne på när man har gett oss etl förslag om ett enklare förfarande ivissa bagalellmål. Del är frågan om en önskan atl undvika att man får alltförmånga hyresprocesser när situationen utvecklar sig någorlunda normalt. Skullehyresvärden behöva säga upp hyresavtalen var gång utveckhngen har motiverat en hyreshöjning, så får man en lämligen omständlig Ändringar i hyreslagstiftningen, m, m. Ändringar i hyres-lagstiftiiingen, m. m. process.Det är väl delta som jag närmast har försökt undvika genom alt stäUa mig på denUnjen, att del kanske rent av är värdefuUt om man har denna indexklausul. Får jag sedan säga några ord om övergångsbestämmelserna.Där kan jag anknyta liU det förhåUandet all vi har det framgår avhandlingarna en part som sagl att man hinner med att informera och en annanpart som sagt att man inle hinner med att informera. Vidare vet vi allesammansatt det utanför de här båda parternas krets finns en mängd andrafastighetsägare och hyresgäster som inle får den information som dessa bådaparter kan förmedla, och det är på visst sätt rimligt att man använder sig aven utsträckt tid för att informera dem om lagstiftningen. Vi antar den här lagen del har statsrådet att vi skall göra och kommer den väl ut i SvenskförfattningssamUng och så skall den träda i kraft . Det är verkligenväldigt för information om en ny lagstiftning. Jag skuUe väl inte ha tagil åt mig sä mycket av den kritiksom framförs när man säger att vi försöker bromsa reformarbetet och sådant, omdet varit så, statsrådet , atl vi hade en dåUg lagstiftning påhyresområdet. Men det sägs ju aUdeles tydligt att erfarenheterna av 1968 årshyreslagsreform har genomgående varit positiva. Då tycker jag inle del är såförfärligt farligt om man väntar några månader, som det bhr i del här faUet.Egentligen är del ju inte fråga om huravida bestämmelserna skaU träda i kraftden eUer , utan det är fråga om huruvida effekterna skall slåigenom eUer . Hert hänger efter bästa förmåga fastvid kritiken mot våra dåliga lagprodukler. Han säger att den här lagen som vinu diskuterar inle motsvarar kraven. Lagar skall vara formulerade så att de kan förstås av såmänga människor som möjligt säger . Låt mig bara konstalera attden här lagen tydligen har förställs av samtliga i utskottet i alla faU utommoderaterna och alt den av samtliga i utskottet utom ansestUlräckligt begriphg, tUlräckligt lätt all förstå för folk i allmänhet. Vikanske har ohka uppfattningar, men detta konstaterande kan ändå vara på sinplals. säger vidare all man skaU ha sådana anspråkpå lagars kvahtet att där inte får förekomma några fel av den typ som han harpåvisat i detta fall. De fel han har påvisat - ja, det är bara etl del är vadjag kallar för ell tryckfel och vad kaUar för ett slarvfel. Jag vel inle hur man skall förekomma den sortens fel. HerrLidgard svarar: Ni skall gå lUl lagrådet, som man gjorde . Jagvet inte om det är en adekvat väg. 1 så fall får vi väl i fortsättningenparkera lagrådet på tryckeriet för att läsa korrektur. Bortsett från det tycker jag emellertid atl detta speglarnågot av just förevändningarnas polemik. Del är i praktiken ofta omöjligt allgöra del helt perfekta, och del bästa är ofta det godas fiende. Säger man attdel får icke någonsin förekomma något fel i någon lag, utan då får det hellredröja ell eller annal år tiU med en reform, så struntar man rätt mycket i deintressen som reformen är avsedd att tillgodose. Hade det varit viktigare altundvika tryckfelet, som hittade och som för övrigt utskottetsäkert hade hittat ändå och vi hade funnit i kanslihuset också, än att se tiUatl hyresgästerna verkligen får sin förbättrade ställning redan fr. o. m. ?Det hjälper inte, , att säga atl vi redan förut har en bra lag i1968 års hyreslagstiftning. I stort sett har vi det. Men ändå är värderingenfrån den överväldigande majoriteten i utskottet, och jag antar också iriksdagen, att det är angelägna förbättringar i denna i och för sig bralagstiftning som står i begrepp att besluta om. är myckel blygsam när del gäller atl flyktigtvidröra de politiska och ideologiska skUlnaderna mellan oss, men han medgerändå att socialdemokraterna har en något annan syn på dessa frågor änmoderaterna. Vi moderater, menar , anser att man i lagstiftningeninte bara skall ta hänsyn tUl de många, tUl konsumenterna, utan också tUlförelagarna, inte bara tUl hyresgästerna utan också lUl fastighetsägarna, intebara liU lönlagarna utan också tUl arbetsgivarna. Ja, självfallet skall man göra det. Men det är inle detsom i första hand är problemet när man skaU genomföra reformer, ,ulan del är all la slällning lUl hur man skall utnyttja lagarna för alt stödjadem i samhället som har den svagare ställningen, för att öka inflytandet fördem som har för litet inflytande. Det angelägna är och därför har vi iblandbråttom med reformerna att stödja konsumenterna i vissa situationer därföretagarna har för stor övermakt, att stödja hyresgästerna där de i relationUll fastighetsägarna är för svaga, att stödja löntagarna där de har för htetinflytande i förhållande till arbetsgivarna. Och där, när del gällerfördelningen av inflytandet i samhäUet, finns grandläggande skiUnader mellanmoderaterna och oss som visar sig i våra ohka attityder till reformer ochibland tiU angelägenheten av att åstadkomma reformer snabbt. Vi erkänner t. o.m. ibland att det kan vara rikligare att få en angelägen reform genomförd somhjälper de många människorna, även om den tekniskt inte är till 110 procentperfekt, än all nå den totala perfektionism som talar sig så varmför. Ändringar i hyreslagstiftningen, m. m. HerrLIDGARD (m); Jag har inte begärt en tUl 110 proceniperfekt lagstiftning," jag är nöjd om den är rätt till . Men när herr statsrådet säger att vi moderater inte ärberedda tUl samma handlingsberedskap som jag tror att uttrycket var isådana här reformärenden, så vill jag klargöra en viktig sak för princip i lagkomplexet som ni betecknar som så viktig har vi ju inle tagitavstånd från; vi är beredda atl gä med på all hyresgästen skaU få bibehåUa sittbesittningsskydd när avtalet om hyresreglering sägs upp. Om den saken råder detinga skUda meningar. Där är vi alla helt överens. Och det är ju egentligenkärnan i denna problematik. Sedan trodde jag att jag kastade ut en brandfackla i mittförsta anförande, men det var tydligen fel, eftersom ingen tände på den. Mennär jag nu ändå har ordet viU jag fråga : Hyresregleringen för 11 protokoU 1973. Torsdagenden 26 aprU 1973 Ändringari hyreslagstiftningen, tn. garagen,som väldigt många människor går och hoppas på, hur har man tänkt sig att dekostnaderna skall betalas i fortsättningen? Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs på bifall tUl dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 1 av herrar och imotsvarande del, och förklarades den förra propositionen vara med övervägandeja besvarad. Sedan begärt votering upplästes och godkändes föhandevoteringsproposilion: Den som vill atl kammaren bifaller lagutskottetshemställan i betänkandet nr 13 punkten 1 röstar ja, den del ej vill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 1 av herrar och imotsvarande del. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna om-r-östning gav följande resultat: Kammaren biföU vad utskottet i dessa punkter hemställt.