prot · FW09100 · 1973-12-31 00:00:00 — a. att premie för pensionsförsäkring som gäller make icke längre skall varaavdragsgUl. för pensionsförsäkringar är avdragsgilla, medan deutfallande beloppen blir skattebelagda. I samband med skattereform tillkom de tvä olikabegreppen A-inkomst och B-inkomst. Den förra är inkomst av arbete, den senareinkomst av kapital, vilken fortfarande skall vara föremål för sambeskattningmeUan makarna, medan inkomst av arbete skall vara särbeskattad.Livförsäkringskommittén säger sig nu ha konstaterat att det går att överflyttainkomster från ena maken till den andre genom en pensionsförsäkring. Jag kan emeUertid icke finna att detta skulle vara motivför att nu vidtaga en ändring. Dels håller skatteberedningen på med sitt arbeteoch tvingas väl också att lägga fram ett förslag, delsarbetar livförsäkringsskattekommittén med sina utredningar. Att nu införa ettprovisorium, vilket detta är - det sägs tydligt och klart i propositionen torde inte vara motiverat. De försäkringsavtal som ingätts kommer nämligen helt attändra karaktär genom de ändrade bestämmelserna, och mänga kommer att görakännbara förluster. säger utskottet att det går att ta fribrev, men det ären utväg som ingalunda är tillfredsställande. Detta blir i allmänhet mycketofördelaktigt, och det rubbar också helt förutsättningarna för försäkringen,nämligen att den skall vara ett pensionsskydd. Det torde icke heUer vara omotiverat att makar har rättatt bygga upp ett pensionsskydd var för sig. Det kan finnas många motiv härför,såsom famUjeskäl och hälsoskäl. Genomförs det här förslaget, så innebär det helt bortser ifrån att familjen är en enhet, även ekonomiskt sett. Detta ären princip som jag anser att man inte kan göra avsteg ifrån. De problem som anses motivera en ändring är i sinhelhet orsakade av olyckliga skattebeslut, som trots ändringsförsökfortfarande inte är bra. Ett efter så dåliga förberedelser tillkommetskattebeslut som får icke användas som motiv för ändringar i för mångamänniskor så viktiga ting som deras pensionsförhållanden. För gruppen faktiskt sambeskattade framstår denna ändringsom särskUt orimlig. Om tvä makar driver en rörelse eller ett jordbruk medgemensamt arbete fär den som står för rörelsen icke betala någon lön till denmedhjälpande maken, vUket har till följd att vederbörande - oftast hustrun icke kan erhåUa någon ATP-pension, Då ingen inkomst av formella skäl får utgå,kan hon icke heller betala någon premie. Detta förhåUande blir så mycket mera upprörande som ensådan familj får betala mycket högre direkt skatt än andra. Om dessa två makarhar en inkomst motsvarande vardera, får de betala över 5 000 mer iskatt än en familj där makarna var för sig har samma inkomst genom anställninghos annan arbetsgivare, denna orättvisa är nu Utskottsmajoriteten bereddatt lägga ytterligare en, nämligen att förvägra denna make rätt till egenpensionering, lnte sällan förekommer det att två makar, som drivit enrörelse och vid hög ålder icke kan fortsätta den, säljer sin rörelse. De blirdä beskattade för den del av köpeskUlingen som överstiger det egna kapitalet.Vanligtvis tecknar de en pensionsförsäkring för att icke genom den högamarginalskatten behöva skatta bort alla pengarna. Varför skall det dä ickevara tillåtet för dessa personer att teckna var sin pensionsförsäkring? Bådahar ju bidragit till den gemensamma inkomsten, och detta har icke sällan skettunder ett långt och strävsamt liv. En sådan orättvisa kan vi icke vara med om.Därför har och jag reserverat oss. Jag yrkar, fru talman, bifall till reservationen 1. Skullevår reservation falla i den förberedande voteringen, kommer vi att stödja denreservation som avgivits av i Arrie m. fl., då det förslaget ärbättre än utskottets. Beskattning av pensionsförsäkringstagare, m. m: .1 detta anförande, under vilket fru andre vice talmannenövertog ledningen av kammarens förhandlingar, instämde i Trobro(m). HerrJOSEFSON i Arrie (c); I skatteutskottets betänkande nr 35 behandlasbestämmelserna om avdrag för pensionsförsäkringspremier. Enligt det nuföreliggande förslaget slopas rätten tUl avdrag vid inkomstbeskattning förmakes pensionsförsäkring. Vidare föreslås att avdrag för för egenpensionsförsäkring inte skaU beviljas för högre belopp än skillnaden mellansammanlagd inkomst från olika förvärvskällor och aUmänna avdrag. Anledningen tUl förslaget är dels införandet avsärbeskattningen, dels att pensionsförsäkringar efter införandet av denindividuella beskattningen i vissa fall utnyttjats för att nägot jämna utinkomsten makar emeUan. Jag skall inte förneka att så kan ha skett i vissafall. Men det finns en grupp i samhället som genom detta förslag drabbas av endirekt orättvisa, och det är de faktiskt sambeskattade, makar som arbetar i etteget, gemensamt företag. För dessa gäller fortfarande sambeskattningen. Makarsom arbetar i eget företag bUr inte var för sig beskattade för sina arbetsinkomster.Enligt gällande bestämmelser sammanförs deras inkomster och beskattas hos densom har den största inkomsten eller, om det berör jordbruk, hos mannen. Detinnebär högre skatt när den gemensamma inkomsten överstiger ett belopp pä . Detta är en orättvisa som vi anser att man bör ta bort. Vihar krävt detta i under alla år . Vi anser att denna gruppskall beskattas enligt samma regler som alla andra inkomsttagare i värt land,men ännu har inte socialdemokraterna velat tillmötesgå detta rättvisekrav. Det föreslås i propositionen 120, som utgör underlag fördet utskottsbetänkande vi nu behandlar, att avdrag för premie för makes Beskattning av pensionsförsäkringstagare, m. m. pensionsförsäkringinte längre skall medges vid inkomstbeskattning. Trots att bådas arbetsinkomstskall läggas samman vid beskattningen fär således avdrag inte göras för makarnaspensionsförsäkringspremier. Genom sambeskattningen utesluts en av makarna frånmöjligheten att ansluta sig till ATP-pensionssystemet. föreslårregeringen nu att avdrag vid beskattningen för premie tUl friviUigpensionsförsäkring inte längre skall tUlåtas, även om båda makarna gjort enlikvärdig arbetsinsats i sitt företag. Vilket är motivet för regeringens behandling av dennasamhällsgrupp? Varför skall dessa människor först betala en högre skatt ochsedan också vägras avdrag för för en pensionsförsäkring? Vad är det förorsak tUl detta? Är det ett utslag av regeringens syn på jämlikheten, ellervilket är motivet? I har vi tUlstyrkt propositionen tUlden del den syftar tiU att förhindra en överflyttning av arbetsinkomst, men vikan inte acceptera att man, så länge vi för vissa grupper har kvar den faktiskasambeskattningen av arbetsinkomster, vägrar en av makarna avdragsrätt förpremie för frivUlig pensionsförsäkring som han eller hon också ärutestängd från möjligheten att ansluta sig tUl ATP. och representanter i utskottet hardärför i reservationen 2 föreslagit att de faktiskt sambeskattade tills vidarebibehåller avdragsrätten för makes pensionsförsäkringspremie. Det är ett rättvisekrav,och jag yrkar, fru talman, bifall till den till utskottsbetänkandet fogadereservationen 2. HerrENGKVIST (s): De båda föregående ärade talarna har redanberört vad detta ärende innefattar. Det gäller en beskattningsfråga som har singrund i de ändrade regler för beskattningen makar emellan som kom tUl genom1970 års skattereform. Därvid infördes, såsom redan har nämnts, de nyabestämmelserna, där man preciserade A-inkomst och B-inkomst som skulle kommaatt gäUa för vissa avdrag. Det blev då möjligt att använda denna nya situation föratt fä en skattelättnad som egentligen inte var avsedd. Enkelt och mycketschematiskt kan detta beskrivas så, att skattskyldig nu får göra avdrag förpremierna för sin makes pensionsförsäkring, medan det utfallande beloppetbetraktas som den andre makens A-inkomst och särbeskattas efter lägreprogression än som gäUer för makes inkomster av hans/hennes avdrag. En pensionsförsäkring kan således i vissa faU vidinkomstbeskattning utnyttjas pä ett sätt som helt naturligt inte varit avsett.Makarna kan i sädana fall erhålla betydande skattelättnader, om deras inkomstersinsemeUan i storlek är väsentligt olika. I propositionen 120 föreslås därför åtgärder för attförhindra sådana icke avsedda skattelättnader. Det är detta som saken gäller.Men införs också bestämmelser om att avdrag för premie inte får göras medhögre belopp än skUlnaden mellan inkomst och övriga allmänna avdrag. I den månavdrag inte kunnat utnyttjas får emellertid beloppet enligt samma regler drasav vid taxeringen för något av . föresläsatt även efter överlåtelse av försäkringen skall försäkringstagaren varaskattskyldig för utfallande belopp. Utskottsmajoriteten har med en liten avvikelse som gällerviss övergångsbestämmelse helt tillstyrkt propositionens förslag. Vi har funnitatt de möjligheter tUl icke avsedd skattelättnad som obestridligen finns intesvarar mot kravet pä en rättvis beskattning efter bärkraft. Det får därföranses högst angeläget att de i propositionen föreslagna ändringarna bifalles. 1 reservationen I, som har avgivits av de moderatarepresentanterna i utskottet, anföres, som vi redan har hört, vissainvändningar. Det är väl bara att notera att vi inte har samma mening på depunkterna. Vi menar att rättvisekraven ändå fär väga över de rent praktiskasynpunkter som i vissa fall skulle kunna anföras. 1 reservationen 2 yrkas från centerparti- ochfolkpartihåll viss ändring beträffande avdrag för premie för skattskyldig somtillsammans med sin maka har inkomst av jordbruk eller rörelse. Som framgårbåde av propositionen och av vad utskottet anfört i denna del torde de nyabestämmelserna inte medföra några svårigheter för erhållande av etttUlfredsstäUande pensionsskydd även för dessa kategorier. Dessutom är dennalagstiftning, som i påpekade, att betrakta som ettprovisorium i avvaktan på att livförsäkringsskattekommittén blir färdig med sinutredning angående utformningen av försäkringsbeskattningen i dess helhet. Vi anser således att det inte finns anledning atttillmötesgå de krav som från centerparti- och folkpartihåU har framförts idetta avseende. Ett genomförande av det förslaget skulle dessutom rentpraktiskt medföra rätt betydande svårigheter vid deklarationen. Efter att i all korthet ha framfört dessa synpunkter villjag således, fru talman, yrka bifall tUl vad utskottet hemställt. Beskattning av pensionsförsäkringstagare, m. m. i (m): fastslog att vi har principieUtolika uppfattningar. Ja, det har vi kunnat konstatera under den länga tid vihar utrett den här frågan. Jag fäste mig vid att sade att rättvisankrävde att man nu genomförde det här förslaget. De argument som jag framfördetidigare borde tUlräckligt tidigt visa att rättvisan i stället kräver att manicke nu genomför de provisoriska åtgärderna utan väntar tills skatteutredningenoch pensionsförsäkringsutredningen är klara. I varie fall kan man inte säga attdet är rättvist att genomföra en lagstiftning som har retroaktiv verkan redanfrån den i är. Utredningen hade visserligen föreslagit att lagenskulle börja tillämpas från , dä utredningen lade framsitt förslag, men finansministern har haft vänligheten att flytta framtidpunkten till . Det blir ändå en retroaktiv beskattning, ochrnan kan väl ifrågasätta om det är rättvist att genomföra en sådan. HerrJOSEFSON i Arrie (c); säger att det skulle vara svårtatt klara detta deklarationsmässigt. Det är ett argument som framförts vidmänga Beskattning av pensionsförsäkringstagare, m. m. tUlfällen.Faktum är att om företaget bedrives i bolagsform, föreligger inga hinder, fördå klarar man upp saken. Dä skulle det inte vara så omöjligt att klara dennasak för de företag, som bedrivs av enskilda personer. Detta är en orättvisa somman inte kan acceptera, allra minst kan vi acceptera en ytterligare utbyggnadgenom att pensionen på samma sätt blir förbehållen bara den ena parten. sade också att lagen är ett provisorium. Jagtycker att detta är ett ytterligare skäl för att man skulle följa den linje somföresläs i reservationen 2. Det har sagts att man i skatteutredningen medförtur borde titta pä den faktiska sambeskattningen, och vi hoppas att dettaverkligen kommer att ske. Om lagstiftningen är ett provisorium, skulle man idenna också kunna ta in att avdrag tills vidare medges för makespensionsförsäkringspremier. säger att man nog kan klara pensionsskyddetändå. Ja, det sker om det kopplas enbart tUl den ena maken. Det kan väl intevara rätt att man för en ganska liten grupp, som utan tvivel gör en värdefullinsats, skaU ha andra bestämmelser när det gäller beskattningen och andrabestämmelser när det gäUer pensionsförsäkringar än vad som gäller för svenskafolket i övrigt. TiU viU jag bara säga att detännu inte har kunnat påvisas att olägenheterna är så stora som framhälles ireservationen och som det har sagts i kammaren. Utskottsmajoriteten trorfortfarande att det blir möjligt att klara detta utan alltför storaolägenheter. i Arrie (c): Jag skulle faktiskt vilja stäUa frågan tUl herrEngkvist: På vad sätt skall detta ordnas? Det är klart utsagt att premierna förmakes pensionsförsäkring inte får dras av. Eftersom var och en för sig inte fårredovisa sina inkomster, är ju möjligheterna uteslutna. Vilka möjligheter detfinns att här klara av detta förstår jag inte, och det har heller inte på någotsätt redovisats. Jag vUl bara anföra att det både fråndepartementschefen i propositionen och frän utskottet anförts attbestämmelserna om folkpension och allmän tilläggspension innebär ett skydd förefterlevande make. Det kan man inte bortse ifrån i detta fall. i Arrie (c); Anser således att denna grupp,den faktiskt sambeskattade, skall utestängas från den möjlighet att skaffa sigen tilläggspension, som man har erbjudit svenska folket i övrigt? Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs pä bifall till 1 :o) utskottets hemställan, 2:o) utskottets hemställan med den ändring däri somföranleddes av bifall tUl reservationennr 2 av i Arrie m. fl. samt 3:o) reservationen nr 1 av herrarMagnusson i och i Trobro, och förklarades den förstnämndapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Då i Arriebegärde votering upptogs för bestämmande av kontrapropositionen ånyo de bådaåterstående propositionerna, av vilka den under 2:o) angivna förklarades ha flertaletsmening för sig. Sedan i begärt votering beträffandekontrapropositionen upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som viU att kammaren till kontraproposition ihuvudvoteringen angående skatteutskottets hemställan i betänkandet nr 35 antarutskottets hemställan med den ändring däri som föranledes av bifall tUl reservationen nr 2 av i Arrie m. fl. röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren till kontraproposition i nämnda votering antagit reservationen nrI av herrar i och NUsson i Trobro. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr i begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: I enlighet härmed blev följandevoteringsproposition uppläst och godkänd; Den som vill att kammaren bifaller skatteutskottets hemställan i betänkandetnr 35 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit utskottets hemställan med den ändring däri somföranledes av bifall tUl reservationen nr 2 av i Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr Josefson i Arrie begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: § 9 Föredrogs utrikesutskottets betänkande nr 13 ianledning av propositionen 1973:121 angående medel för den svenska andelen avkostnaderna för det nordiska ministerrådssekretariatet i . Beskattning av pensionsförsäkringstagare, m. m. Nordiska ministerrådets sekretariat och deras rättsligaställning m. m. § 10Nordiska ministerrådets sekretariat och deras rättsliga ställning m. m. Föredrogs utrikesutskottetsbetänkande nr 14 med anledning av propositionen 1973:122 angående godkännandeav överenskommelse om Nordiska ministerrådets sekretariat och deras rättsligaställning m. m., jämte motion. I propositionen 1973:122 hadeKungl. Maj:t, under åberopande av utdrag av statsrådsprotokollet överjustitieärenden för , föreslagit att 1. godkänna en den12 undertecknad överenskommelse mellan , , ,och om Nordiska ministerrådets sekretariat och deras rättsligaställning, 2. anta inomjustitiedepartementet upprättat förslag till lag om ändring i lagen (1966:664)med vissa bestämmelser om immunitet och privilegier. Beträffande propositionenshuvudsakliga innehåll anfördes bl. a. följande: "Överenskommelsen innehåller bestämmelser omimmunitet och privilegier för Nordiska ministerrådets sekretariat i , somberäknas bli inrättat , och sekretariatet för nordiskt kultureUtsamarbete i . Den innehåller dessutom vissa bestämmelser omsekretariatspersonalens rättsliga ställning." I detta sammanhang hade behandlatsmotionen 1973:1980 av i m. fl. (m) vari hemställts attpropositionen 1973:122 skulle avslås. 1. att riksdagenmed bifall till propositionen 1973:122 och med avslag på motionen 1973:1980godkände överenskommelsen meUan , , ,och om Nordiska ministerrådets sekretariat i ochsekretariatet för nordiskt kultureUt samarbete i samt deras rättsligaställning, 2. att riksdagengodkände det tilläggsprotokoU om presidiesekretariat och dessrättsliga ställning som undertecknats av , , , Norgesoch regeringar , 3. att medavslag på motionen 1973:1980 skuUe anta det av Kungl. Maj:t i propositionen1973:122 framlagda förslaget till lag om ändring i lagen (1966:664) med vissabestämmelser om immunitet och privilegier, med den ändringen att försin del antog av utskottet föreslagen lydelse av dels ingressen till lagen,dels en med 6 § betecknad ny paragraf i lagen. Reservation hade avgivits av herrTuresson (m), herr förste vice talmannen () och ()som ansett att utskottet bort hemställa. Nordiska ministerrådets sekretariat och deras rättsliga ställning m. m. motionen 1973:1980 skulle avslå Nr 100 att med bifall till propositionen1973:122. De nordiska länderna har sedan Nordiska rådetstUlkomst varit angelägna om att få en betydande grad av likformighet i fråga omohka förhållanden och vUlkor för medborgarna i dessa länder. Man harharmoniserat sociallagstiftningen, man har en fri nordisk arbetsmarknad, manhar strävat efter enhetliga rättsregler i varje fall till de yttersta avdessa dagar och man har på åtskilliga håU försökt uppnå överenskommelser somskuUe medföra att det pä olika sätt praktiskt taget inte vore någon skUlnad förmedborgarna att vistas i det ena eller andra nordiska landet. Vi vet också atttrafiken mellan länderna har ökat och att det försiggår en betydandeomflyttning. Med utgångspunkt i dessa strävanden var propositionen 122,som kom , ganska märklig. Den innebär helt enkelt att det för vissasekretariat i det nordiska arbetet det kanske är det mindre viktiga isammanhanget och jämväl för personalen i dessa skulle införas särskUdaprivilegier och förmåner. De institutioner det gällde var sekretariat i , sekretariatet för nordiskt kulturelltsamarbete i , och genom ett tilläggsyrkande har också på sistonetiUkommit nordiska presidiesekretariatet i . Personalen vid dessainstitutioner skulle icke beskattas i vanlig ordning, varken efter hemlandetseller uppehällslandets regler, utan de skulle komma i åtnjutande av ett heltnytt skattesystem. Bakgrunden till det var att man skulle arrangera en form avnettolön för dessa personer. Till denna nettolön, som således skulle varaskattefri, skulle läggas bostadsersättningar och därmed vore det problemet urvärlden. I stället för skatt skulle beräknas en avgift som erlades tUlvederbörande sekretariat, alltså inte till finansdepartmenten eller derasindrivare. Även tullfrihet skulle i viss utsträckning beviljas. Personalen viddessa sekretariat skulle alltså på sätt och vis utgöra främmande frälsekroppari den nordiska samhörigheten. Som motiv för dessa personers förmåner haranförts jämförelser med förhållandena inom vissa internationellaorganisationer. Det har däremot icke sagts att man skulle jämföra med vad somär brukligt för diplomater, för dessa har icke någon sådan skattefrihet. Deerlägger skatt, även om deras utlandstillägg är skattefria pä grund av attdessa anses utgöra täckning för omkostnader i tjänsten. Denna proposition är följden av en överenskommelse träffadi . Jag har svårt att undvika intrycket av attöverenskommelsen har tillkommit i hastigt mod utan att man har gjort klart försig konsekvenserna av den. Först och främst är det rätt naturligt att en sådan häröverenskommelse om undantag från vanlig skattebelastning för denna kategorikommer att fä återverkningar på annan nordisk personal. Låt oss ta Stockholmsom exempel. Här finns ett nordiskt presidiesekretariat som är inrymt i gamlariksdagshuset väg i vägg med svenska delegationssekretariat.Personalen träffas, de har likartade arbetsuppgifter, men den ena gruppenskulle alltså åtnjuta skattebefrielse. Nordiska ministerrådets sekretariat och deras rättsligaställning m. m. medan denandra inte skulle göra det. Tror någon att det förhäUandet är bra i längden?Tror någon inte att det relativt snart kommer att ställas anspråk frän den enagruppen att fä samma förmåner som den andra gruppen med ungefär likartadearbetsuppgifter? Vi vet också att antalet nordiska institutioner kommer attväxa. Vi kommer sannohkt att fä nya institutioner, eventuellt i ochMariehamn, Sedan kan man fråga vad det är för skiUnad mellan de institutionersom särskUt omnämns i propositionen, kultursekretariatet i t, ex, ochNordens hus i för att ta ett annat exempel. Vi tycker att det är felaktigt att gä till väga på det härsättet. En del av argumentationen för en sådan här anordning är emellertidalldeles riktig, nämligen att ministerrådets personal inte skaU komma i ettbättre läge än parlamentarikernas personal, dvs, att ministerrådetssekretariats personal i inte skall få bättre stäUning änpresidiesekretariatets personal i , Det är alldeles riktigt, men vivet inte om det är rätt väg att åstadkomma denna likställighet genom att gebåda karaktären av frälse. Vore det inte enklare att låta båda förbli där de äri skattemässigt hänseende och följa de regler som eljest finns för inkomsteroch löner för personal som arbetar i nordiskt land? Det är möjligt att den och dessföreträdare har känt sig bundna av vad som överenskommits vid något tUlfälle iOslo, Det är möjligt, men det behöver inte hindra riksdag att granskadetta. Jag skulle i det sammanhanget gärna vilja stäUa en fräga tUl den förpropositionen ansvarige, statsrådet , men han är visst inte här ikammaren det är mera ovanligt att ett statsråd inte försvarar sinproposition. Han kanske finns någonstans i huset. Hur långt har man kommit i de övriga nordiska länderna?Har man kommit fram tUl en parlamentarisk behandling som den vi har här ?Det vore intressant för den fortsatta ärendebehandlingen att veta någonting omdel. Sedan tUlkommer en annan sak. Denna fråga omskatteprivilegier, jag kallar det sä, för personal knuten tUl Nordiska rådetsinstitutioner uppkom , Det gällde ett atomforskningsinstitut iKöpenhamn, till vUket en berömd vetenskapsman och professor skulle knytas. Hanställde dä som villkor att få särskilda privUegier, icke därför att han inteville betala skatt utan därför att det danska skattesystemet var sådant att densom inträdde i detsamma fick en helt annan skattebelastning än vanligamänniskor till följd av den s, k, fraadragsrätten, som finansminister väl tUl, avvisade emellertid denna framställning ochantog till yttermera visso en rekommendation med 56 röster föroch ingen emot, enligt vilken man särskilt begärde att regeringarna skulle sökautforma skattelagstiftningen så att personal anstäUd vid gemensamma nordiskainstitutioner icke tUlerkändes särskilda fördelar tUl följd av dettaanställningsförhäUande, Denna rekommendation har tydligen fallit i glömska.