prot · FW0969 · 1973-12-31 00:00:00 — Föredrogs utbildningsutskottetsbelänkande nr 19 i anledning av motion om ett forskningspoUtiskthandlingsprogram. I delta betänkande behandladesmotionen 1973:1266 av m.fl. (c) vari hemställts atl hosKungl. begärde all en parlamentarisk utredning tUlsattes med uppgift atllägga fram förslag lill ett forskningspoUtiskt handlingsprogram syftande lillall a) förslärka insyn i forskningsverksamheten, b) utgöra grundvalför övergripande beslut i vad gällde prioritering och dimensioneringav forskningen, c) underlätta forskningsresultatens utnyttjande av olikaintressenter, d) eliminera studerandeantalet som grundval för tilldelning avforskarresurser på olika institutioner samt e) underlätta och stimulera den tvärvetenskapligaforskningen. Utskottet hemställde alt skulle avslå motionen1973:1266. Reservation hade avgivits av herrarWikström (fp), i (c). (), Nordstandh (m),Elmstedt (c) och i Skärstad (c) samt () som ansett attutskottet bort hemställa, alt som sin mening gav Kungl. Maj:l lill kännavad reservanterna i anledning av motionen 1973:1266 anfört beträffandeparlamentarisk utredning för utarbetande av etl forskningspolitiskl handlingsprogram. HerrLARSSON i (c); Jag skall försöka fatta mig kort. Utbildningsutskottels belänkande nr 19 behandlar enparlimolion från , där vi lar upp några principieUa spörsmål omforskningen och forskningens bedrivande i vårt land. Låt mig gärna erkänna att frågorna har varit uppe lillbehandling tidigare, men kanske inle från just dessa aspekter och med krav påinsyn från över forskningens utveckling och resultatgivning. Vi är mycket väl medvetna om all vårt lilla land inle harresurser nog för att genomföra stora forskningsprojekt på alla önskvärda ochaktuella områden. Vi kan dock, herr talman, konstatera atl vi satsar ganskastora summor på forskningen, summor som nämns i såväl motion,reservation som utskottsbetänkande - där vi såsom bilaga även medtagit en avriksdagens revisorer sammanställd granskningspromemoria över den av statenfinansierade forskningsverksamheten. Motionärerna, som för fram synpunkter på detta område, vihha till stånd en översyn över vUka våra resurser för forskning kan bli, dettaför all föha upp en för våra specieha förhållanden lämplig forskning. Uppenbarligen måste vissa forskningsområden prioriteras,bl. a. sådana där vi inte har särskilt goda möjligheter att utnyttja deninternationella forskningen. Vi måste också ha en forskning som är så passmångsidig och omfattande att vi har möjlighet alt på ett seriöst sätt la upp,föha med i och tiUgodogöra oss de internationella forskningsresultaten. Kan viinte detta hamnar vi ohjälpligt på efterkälken med risker för exempelvisbetydelsefulla delar av vår industriella produktion, för att nämna ett område. Vi måste även ha råd alt prioritera sådana områden där vivet med oss att vårt land och vårt folk ställer specieUa krav och där vi liggeren bit före eller befinner oss inom en aktivare intressesfär än andra länder.Jag tänker på mUjövården, på angelägenheten av atl veta vad användningen avvissa kemiska preparat innebär för människor och djur, både i och iframtiden, exempelvis för det genetiska arvet, hur det hela kan te sig i deekologiska sammanhangen osv. Det är viktigt att vi själva tar upp dessalångsiktiga forskningsprojekt. Andra länder har ännu inle ställt samma krav närdet gäller t. ex. förbvid mot vissa giftpreparat. Vi viU gärna ha belyst fråganhur exempelvis samarbetet med näringslivet kontra staten ser ul på dessaområden. Hur initieras STU:s bidrag? Hur går de in i innovationskedjan frångrundläggande forskning till tillämpning inom näringen? Uppenbarligen kommerdet en del värdefulla nyheter och rön. På vilket sätt skall dessa bäst bringasavnämarna lill kännedom? Jag vet alt del på delta område finns mycket atl göraför atl nå en godtagbar effektivitet. Jag har fiiktiskt som revisor på ett visst statligtforskningsavsnitt insyn i vad del kan ha för betydelse om resultatenmarknadsförs på ett riktigt särt. Vi vill även gärna resa frågorna: Vad är del som styrforskningsprojekten? Är det dagens marknad? Är det långsikliga perspektiv? Detstora avståndet mellan idé och produkt gör att det även bör finnas en långsiktsplanering10 kanske fram i liden. Är detta i så faU möjligt? En möjlighet att underlätta målforskning i enlighet medsamhälleliga intentioner är, sägs det i motionen, att staten i ökadutsträckning lägger ut uppdragsforskning tih universiteten. Särskilt de små ochmedelstora företagen kan genom sådan statlig hjälp få möjlighet tUl utvecklingeller initieras lUl nyheter. Både granskningspromemorian från riksdagsrevisionen ochmotionen hävdar, som jag nämnt tidigare, alt det behövs en utredning av fråganom och på vilket sätt kan få tiUräcklig insyn på delta viktigaområde. Det finns även ett par andra avsnitt i motionen som äraktuella för granskning av en forskningsutredning. Men jag skall, som jaglovade, fatta mig kort. Jag viU därför sluta med atl konstalera atl det 1972tiUkallades sakkunniga för atl göra en översyn av forskningsrådens insatser.Den utredningen har inle fått till uppgift alt behandla forskningspolitikensövergripande priorUeringsfrågor eUer formerna för dessa frågors handläggninginom . Vi föreslår därför i reservationen, med anledning av motionen,atl den arbetande forskningsrådsulredningen. skall få vidgade direktiv och isamband därmed ett ökat parlamentariskt inslag. Detta anser vi bör geKungl. Maj:t till känna som sin mening. Jag viU med detta, herr talman, yrka bifall tiUreservationen av m. fl. HerrNORDSTRANDH (m): Att forskningspohtiken, fotad på etlforskningspolitiskl handlingsprogram, är av betydelse för ett lands materiellaoch kulturella utveckling torde vara oomstritt. Del framhölls också i eninterpellationsdebatt med statsministern angående forskningsberedningen imitten av . Beslut i centrala forskningspoliliska frågor påverkar pålång sikt samhället i dess helhel. Inställningen lill forskningen och därmedtill vetenskapens roll i samhället bhr alltmer avgörande för ett landsutveckling. En satsning på intensifierad forskning och på ökat utnyttjande avforskningens resultat i samhällets tjänst, vUket även statsministern gjordesig lill talesman för i interpellationsdebatten, förutsätter alt forskningenplaneras jag vill understryka ordel planeras i betydligt större omfattningän . Försummelser på detta område kan leda till långt värre störningari människans och naturens samspel med tekniken än vi hittiUs upplevt. Brister iplaneringen kan också medföra alt tekniken inte längre för att nu nämna någraexempel förmår befordra ekonomiskt framåtskridande, höjd levnadsstandard,ändamålsenliga kommunikationer och förbättrad information. Frågan är om vi i vårt land fåll det rätta greppet omforskningsplaneringen och verkligen uppfyller, som statsministern uttrycktedet i deballen, "krav på en utbyggd planering av all forskning sompåverkar vårt samhälle". Jag tror inte atl vi rikligt har greppet; visaknar bl. a. etl forskningspolitiskl handlingsprogram. den 12 aprU 1973 I en moderat partimolion tih rUcsdag behandladesingående de beslut man har all fatta vid forskningsplaneringen. 1 motionenföreslogs en total och förutsättningslös översyn av den svenska forskningensoch forskningsplaneringens organisation. Kravet upprepades i en ny partimotion197 1 och resulterade då i aUa faU i något, så att vi fick en utredningangående forskningsråden men det är bara all betrakta som en etapp på vägen. har vi från moderat håll ingen partimotion, men vikan i myckel ansluta oss lill de synpunkter som har framhåUits i centernspartimotion. Den nu dominerande forskningspolitiska synen i vårt landtycks betona anknytningen av forskningen till samhällets ohka mål. Del är i ochför sig riktigt, men man blir kanske någol betänksam när detta medför attforskningspolitiken får en alltför sektoriell tillämpning. Föhden kan bU kanåtminstone bU - alt an.slagstilldelningen löper risken atl bedömas separat inomvarje sektor. Vi har fåll en glädjande utbyggnad av teknisk ochmedicinsk forskning. För humanistisk forskning föreligger emellertid enmotsvarande stagnation. De fakta som presenterats av humanistiskaforskningsrådet för etl samhälle som gör anspråk på att vara i materiell meningbland de rikaste i världen är en sådan anlihumanistisk situation oförsvarlig.Det finns t. o. m. de som talar - kanske med någon överdrift om ell andligtfattigdomsbevis. För samverkan och långsiktig planering behövs, som jag serdel, mer än någonsin ett organ med överblick över hela forskningsområdet och som jag också måste se del - med en viss styrkraft. Det är här riksdagensmedverkan kommer in i bUden. är del närmast blott en affär förregeringen. Vi behöver alltså en utredning med bred parlamentarisk förankringför att efler hand arbeta fram ett forskningspolitiskl program. Med del jag nu har sagt ber jag all få yrka bifall lillden reservation som är knuten till utbildningsutskottets betänkande nr 19. HerrSUNDGREN (s): Som i Staffanslorp sade harcenterparti-motionen, i vilken föresläs tillsättande av en parlamentariskutredning med uppgift att lägga fram ett forskningspolitiskl handlingsprogram,i utbildningsulskotlel följts upp med en gemensam borgerlig reservation. 1denna föreslås inle en helt ny utredning utan förordas alt denforskningsrådsutredning som tillsattes får vidgade direktiv och ökatparlamentariskt inslag. 1 reservationen anges som ell motiv all de statligautgifterna för forsknings- och utvecklingsarbete under /71uppgick lill ca I 400 mihoner kronor. Motsvarande budgetår uppgår anslagen tiUforskningsråden lill . Man menar att del visar altforskningssrådsulredningen är alltför begränsad och bör få vidgade direktiv. Det är en förenklad bild av den forskningspolitik det härär fråga om. Man bör i detta sammanhang, som också var innepå, skiha mellan grundforskning och sektorsforskning. Vi har ju sedan 1960-taleti den svenska forskningspolitiken gått in för all successivt bygga upp ensektoriell forskningsorganisation för den s. k. tillämpade forskningen. Det harskett genom kommittéer och nämnder, inom departement och ämbetsverk. Inom mångaav departementen finns permanenta organ på forskningsområdet. Vidare har viforskningsnämnden i , statens råd för byggnadsforskning,statens råd för skogs- och jordbruksforskning, och universitelskanslersämbetelsenheler för pedagogiskt forsknings- och utvecklingsarbete. Vi har också inombetydelsefuUa samhällssektorer byggt upp särskilda forskningen i syfte atl vidareutveckla dessa sektorer utifrån demålsättningar som gäller för de respektive samhällsområdena. Vi fick, för all la några exempel, 1968 styrelsen förteknisk utveckling, STU, som ett samlande tillämpade tekniskaforskningen och det induslrieUa utvecklingsarbetet. Är 1971 inrättades transporlforskningsdelegalionenmed uppgift alt stödja forskningen på transportområdet. Vi fick 1972 institutetför social forskning, som är under uppbyggnad, med uppgift alt bedriva enmålinriktad forskning rörande sociala problem och arbetsmarknadspohtiskafrågor. Vi har aUlså i valt en decentrahstisk väg då detgäUer den tillämpade forskningen, genom alt olika samhällssektorer har att kartläggasina behov av forskning och anknyta dem tiU de samhällsmål som formuleras inomrespektive sektor. I dessa forskningsinstitut finns också representanter församhäUsinlressena. Del sitter bl. a. en hel del ledamöter av denna kammare i endel av styrelserna. Främst ankommer det på varje departements- och verkchefall bevaka sitt områdes behov av tillämpad forskning, och på regering ochriksdag ankommer det atl i samband med budgelbehandlingen göra sina avvägningaroch prioriteringar mellan de olika sektorerna. ansåg all det fanns risk för all vi gickin för en alltför sektoriell forskningsorganisation. Det är bl. a. det som jaganser kan vara etl motiv för att inte utvidga den utredning om forskningsrådensom nu arbetar. Forskningsråden har spelat en central roll framför allt när delgäller den svenska grundforskningen. I del sammanhanget är dessa 142 mihonerkronor utomordentligt betydelsefulla. har råden olika metoder alt håUa kontaktmed och få impulser från del omgivande samhället - de har olika sammansättningosv. och det är därför angeläget att man här får en större enhetlighet då detgäller forskningsråden och atl man också på detta område får in representanterför samhällsintressena. Det är viktigt atl man klarar ul gränsdragningarnamellan de olika råden och de många nya forsknings-stödjande organ som harkommit till. Inte minst för den tvärvetenskapliga forskningen är det viktigtalt vi får en mer sammanhållen rådsorganisalion. Utredningen kommer ju attbehandla många av de problem som tas upp i den här cenlerpartimolionen och somherr i var inne på, t. ex. informations- och dokumentationsproblemensamt frågan om hur man skall kunna föra ut forskningsresultaten till olikaintressenter. Dessutom sägs i direktiven att utredningen bör vara oförhindradatt ta upp även andra för forskningsrådens Jag tror att det är myckel viktigt att man inle utvidgardirektiven och därmed försenar del här arbetet som är betydelsefullt för densvenska grundforskningen ulan att utredningen snabbt får arbeta fram förslag pådetta område. Ytteriigare ett slarkl motiv för att inte nu tillsätta enheltäckande forskningspolitisk utredning är alt revisorer omfattande arbete har lagt fram en promemoria om denstatliga forskningspolitiken. Som i nämnde finns ensammanfattning av promemorian i utbUdningsutskoltets belänkande. Promemoriantar upp hela den statligt finansierade forskningsverksamheten, och den är nuute på remiss hos berörda utredningar, myndigheter och organisationer.Promemorian behandlar praktiskt taget alla de frågor som tagits upp i motionen1266. Med det anförda ber jag att få yrka bifaU liUutskottets hemställan. i (c): Det här sade tycker jag ändågav ett starkt belägg för att vår forskningssituation uppvisar en splittradbild. Han sade sj.älv att det behövdes en större enhetlighet och uppenbarligenäven en övergripande planering. Det har också riksdagsrevisorerna starktunderstrukit i sin promemoria. Utskottsmajoriteten avstyrker vårt förslag medhänvisning till att denna forskningspromemoria nu gått ut på remiss. Men det ärju ingenting som hindrar att man ger den sillande forskningsrådsutredningenvidgade direktiv. De nu gällande direktiven är väl inte riktigt av den artenatt utredningen kan ta upp de övergripande planeringsfrågorna. Jag hållei' också med om atl kostnaderna ärstora. Som vi påpekat uppgår de för näringslivet i dess helhet till 2,5miljarder. Men del blir ju ännu dyrare om vi råkar på efterkälken på vissaavsnitt. Det är inte många månader sedan ett stort svenskt förelag var ganskailla ute, mycket beroende på atl man kommit på efterkälken i världskonkurrensen,vilket i sin tur kanske berodde på en bristande teknisk forskning. Del för medsig sysselsätlningssvårigheter, felinvesteringar osv. Jag måste uppriktigt säga, herr talman, atl jag egenlhgeninte förstår den socialdemokratiska delen av utskottet, som inle kan gå med påatl i skrivelse till Kungl. Maj:l påpeka att det är nödvändigt atl den nusittande forskningsulredningen får möjlighet all la en sådan övergripandeplanering av forskningen. Jag vet inte om det är prestigeskäl som gör att maninte kunnat gä pä den linjen. Genom argumentering känner jagmig knappast ö\'ertygad om obehövligheten av en större, parlamentariskt bredareoch mera omfattande forskningsutredning än den som har börjat arbeta i vadgäller forskningsråden. De stora problemen såsom forskningspolitikens mål,forskningens planering och organisation i sin helhet liksomprioriteringsspörsmålen måste, som jag ser del, övervägas ochöverses inom-en snar framlid. Jag tycker tillfället nu vore lämpligt atl utvidgaden utredning som redan har börjat arbeta. Från de tilläggsdirektiv som skulle kunna ges här kan maninte undanta frågan om forskningsberedningen. Det har från forskarhåll oftaunderstrukils alt forskningsberedningen fåll en svagare ställning i änmotsvarigheter utomlands. har i sitt yttrande överutredningarna om samordnad teknisk forskning och försvarsforskningrekommenderat att den nuvarande forskningsberedningen ersätts med ett annatrådgivande och planerande organ för hela forskningsområdet, ett organ som skaUha möjlighet att behandla och avge yttranden i långsikliga planerings- ochavvägningsfrågor. Även dessa problem bör utredas . Del är helt enkelt nödvändigt all i den nya utredningen haett bredare parlamentariskt underlag. Man bör också fundera på om inleriksdagens inflytande i forskningsberedningen skuUe kunna ökas. harför närvarande inget inflytande där. Det är problem som onekligen borde belysas.Jag tycker att myckel faktiskt talar för en utvidgning av den nu arbetandeforskningsulredningen. HerrSUNDGREN (s): i Staffanslorp tycks vara räddför den decentralisering som sker på forskningsområdet. Han kräver att mansnabbt ser till att man får en central planering och styrning även av dentiUämpade forskningen. Jag tror inte - i varje fall är det ingenting som framgårvare sig i revisorers rapport eller i den OECD-rapporl som nyhgenhar kommit när det gäller forskningen - att genom denna organisationråkar på efterkälken. Tvärtom säger man - och det står också i den bilagariksdagens revisorer arbetat fram och även i att Sverigeligger långt framme. Framför allt i tar man upp just densektoriella organisationen av forskningen. Del är möjligt atl del kan behövas ett övergripande organför den sektorieUa forskningen, men att därmed förskjuta i tiden det angelägnaarbete som bedrivs av forskningsråden och som ju är av så stor betydelse förett mer samlat handlande när det gäller grundforskningen är en farlig väg attslå in på. revisorer har ju också tagit upp alla dessafrågor. Man har inle alls varit inne på atl det behövs någon störreparlamentarisk utredning, utan som det står på s. 7 i betänkandet är detviktigt med en kartläggning och överblick, som bör göras av särskilda kommittéroch arbetsgrupper. Revisorernas rapport har bl. a. kommit lill forskningsrådsberedningen,som skall behandla en del av de frågor som tas upp i rapporten. ansåg del angelägel alt vi fick en meromfattande for'skningsrådsutredning. Jag vill också för honom betona vikten avatl detta arbete inte försenas. Bara för kom revisorernasrapport, och vi bör väl åtminstone avvakta remissbehandlingen av den.Revisorerna har ju även tagit upp den fråga som berörde,nämligen hur skall få ett ökat inflytande. informationentUl behandlas av den nu sittande forskningsrådsutredningen. Jag ber, herr talman, all få yrka bifall lillutbildningsutskottets hemställan. i Staffanslorp (c): Jag förslår inle annat än att det efter herrSundgrens senaste argumentering finns ännu större skäl alt lillsällaytterligare en utredning. Atl man skuUe behöva befara någon förskjutning itiden förstår jag inle. Tilläggsdirektiv och en bredare parlamentariskförankring behöver inle betyda försummandet av en övergripande planering avforskningen. HerrSUNDGREN (s): Det är väl ganska klart för alla ledamöterhär i att Om man utvidgar direktiven som föreslagils i reservationen,så blir del naturligtvis en väsentlig tidsförskjutning när det gäller förslagenfrån forskningsrådsulredningen. Överiäggningen var härmed slutad. Propositioner gavs på bifall tilldels utskottets hemställan, dels reservationen av m. fl., ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr i Staffanslorp begärl votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vUl att kammaren bifaller ulbUdningsutskoltetshemställan i belänkandetnr 19 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen av m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr i Staffanslorp begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav föhande resultat: § 10 Föredrogs utbildningsutskottets belänkande nr 20 ianledning av propositionen 1973:59 angående och dessinstitutioners framtida ställning och verksamhet m. m. Utskottets hemställan bifölls. § 11 Byggnadsarbeten samt inredning och utrustning av lokaler vid universiteten m.m. Föredrogs utbildningsutskottetsbetänkande nr 21 i anledning av propositionen 1973:61 angående anslag /74 till byggnadsarbeten samt inredning och utrustning avlokaler vid universiteten m. m. jämte motion. i (s): I anslutning lill propositionen 61 angåendeanslag lill byggnadsarbeten samt inredning och utrustning av lokaler viduniversiteten har och jag i en motion aktualiserat denregionala obalans som råder i när det gäUer lokalisering avhögskoleutbildning. Vi avstår från all i detta sammanhang tala omutbildningens omfattning och inriktning. Del är lokaliseringen avutbildningsenheter för den högre utbUdningen vi talar om. Motionsyrkandet går ut på atl vid den fortsattaplaneringen av högskoleväsendet i man bör sträva efter atl åstadkommaen lokalisering till den södra regiondelen. Då inställer sig den principiella frågan: SkaU riksdagenmedverka och uttrycka någon mening rörande lokalisering av den högreutbildningen inom regionen? Enligt min uppfattning måste man svara ja på denfrågan eftersom det är som beviljar anslag lill investeringarna.Dessutom har i detta fall såväl länsstyrelse som förvaltningsutskottpåtalat problemen med den regionala obalansen. Dessa synpunkter har ocksåframförts till U 68. Mot den bakgrunden förutsätter jag att utbUdningsutskottetär väl insatt i problemen men av någon anledning föredrar att vid dettatillfälle iaktta tystnad och endast hänvisa till att U 68 :s huvudbetänkandeför närvarande remissbehandlas. Jag hade hoppats på all utskottet i varje fallskulle beskriva problemen och erkänna att de finns i den här regionen. Dennuvarande utbildningskapaciteten i är i stor utsträckningkoncentrerad lill den norra delen av regionens centrum med tyngdpunkten iuniversitetets nybyggnader i . Enligt vår uppfattning finns det skälför atl lokalisera utbildningsenheter liU andra delar av regionen. I debatteninom rörande samhällsplaneringen har det upprepade gångerframförts önskemål om en spridning av den högre utbildningen. Spridningen avhögre utbUdnings-enheter anses bl. a. kunna bidra till all viss social obalansinom regionen minskas. Den södra regiondelen av länet, med kommunerna ,, , och södra delarna av , har ettbefolkningsunderlag på minst 300 000 invånare. Våra önskemål är dels alt fullständiga denhögskoleutbildning för läkare och tandläkare som finns i anslutning tillHuddinge sjukhus, dels atl lokalisera ytterligare högskoleutbildning till densödra regiondelen, en utbildning som då är synkroniserad med kommunernasnäringsliv och befolkningsstruktur. Byggnadsarbeten samt inredning och utrustning av lokalervid universiteten m. rn. 11 protokoU 1973. Byggnadsarb et en samt inredning och utrustning av lokalervid universiteten m. m. I U 68 :s utredning förutsätts atl den fortsattaplaneringen i sker i samverkan med och med deprimär- och landstingskommunala planeringsorganen. Vi som är motionärer instämmer i den förutsättningen, menom samverkan skall bli fullödig måste staten spela en aktiv roll och beaktaregionens nuvarande problem och regionens förutsättningar alt lösa problemen. Vi som motionerat vid det här tillfäUet kommer givelvisatt följa frågan med största intresse och återkomma med motioner om sä visarsig nödvändigt. Den fråga vi aktualiserat är nämligen av vitalt intresse förStockholms län. Jag hoppas att det i fortsättningen skall finnas tiUräckliglmed tid för den här saken i så alt vi kan få debattera och analyse:raproblemet. Jag avstår från att nu ställa något särskilt yrkande. Överlägg:ningen var härmed slutad. Nr 22 i anledning av propositionen 1973:85 angåendeutgifter på tUläggsstat till riksstalen för /73 i vad avserutbildningsdepartementets kommiltéanslag m. m. Nr 11 i anledning av propositionen 1973:85 angåendeutgifter på tUläggsstat till riksstalen för /73 i vad avseranslag inom verksamhetsområde