prot · FW09154 · 1973-12-31 00:00:00 — Kontakten bör syfta till att hos föräldrarnaskapa ökad förståelse för barnets situation och behov inför skolstarten." Så långt går det väl att följa med och tycka attresonemanget är riktigt, men sedan kommer allvarligare saker; "Kontaktenmed familjen och barnet ger också upplysning om barnets förhållanden och vilkaåtgärder som kan behövas för att tillgodose barnets bästa. Om föräldrarna ändåinte anser förskolan lämplig för barnet bör kommunen så långt möjligt verka föratt barnets utveckling främjas på annat sätt. Skulle kontakten med familjenvisa att allvarliga brister föreligger i barnets hela uppväxtsituation, gerbarnavårdslagen möjligheter till åtgärder från barnavårdsnämndens sida." Jag tycker att det är en rätt ruskig förmyndarmentalitetsom lyser fram i detta avsnitt av propositionen. Utskottet uttalar i sittbetänkande på s. 19 att det är uppenbart att det blir en grannlaga uppgift attsvara för den föräldrakontakt som kommunen åläggs. Utskottet säger vidare:"Mot bakgrund av att förskolan även föreslås bli frivillig får, i enlighetmed de synpunkter som framförs i motionerna, kontakten med familjennaturligtvis inte ske på ett sådant sätt att det för denna kommer att framståsom ett tvång att utnyttja platsen i förskolan." Utskottet har alltsåklart uttalat sig för att kontakten inte får upplevas som ett tvång att sändabarnet till förskolan. Utskottet påpekar vidare att formerna för den uppsökandeverksamheten skall utredas av en arbetsgrupp som redan är i arbete. Jag är glad att utskottet har gjort dessa klarläggandeuttalanden, så att inte det intryck som propositionen ger i det här avsnittetkvarstår. Det är av yttersta vikt att samarbetet mellan föräldrar, kommunalamyndigheter och förskolepersonal bhr så gott som möjligt och att det grundas påömsesidigt förtroende och förståelse. Då blir också barnen, som det ju gäller,mer harmoniska och trygga, och det måste ju vara en grundregel. Den uppsökandeverksamheten skall vara rådgivande och informerande och får inte utformas såatt den upplevs som påtvingande och övertalande. Invandrarna har ofta svårt att förstå hur det svenskasamhället fungerar. I allmänhet beror det på språksvårigheter. Därför är detsärskilt viktigt att kommunala representanter och förskolepersonal vid sinakontakter med föräldrarna övetygar sig om att invandrarfamiljerna verkligenförstår vad som sägs. Missförstånd får inte uppstå, därför att det i så fallgår ut över barnen på ett eller annat sätt. Äv särskild betydelse är det att informationen ocksåomfattar de alternativa förskolor som finns och som inte drivs av kommunen ochatt föräldrarna får en allsidig information även om dessa. hartidigare talat om möjligheterna till alternativa förskolor, och därför går jaginte vidare in på den delen. Föräldrarna skall alltså enligt vår mening erbjudasplats i förskola för sina barn. I förslaget till lagtext har emellertid dettautmärkta ord "erbjudas" utbytts mot ordet "anvisas". Ordet"anvisas" framstår för mig som mer tvingande än ordet"erbjudas". När det nu i utskottet rätt enighet om att det skall varaett erbjudande till föräldrarna, kan jag inte förstå att inte hela utskottetkunnat enas om att även i lagtexten framhålla det genom att i stället förordet"anvisas" insätta ordet "erbjudas". har och jag reserverat oss för attformuleringen "erbjudas plats" skall användas i stället förformuleringen "anvisas plats" i de paragrafer som är aktuella. Jagyrkar därför bifall till reservationen 6 och till följdreservationerna 7, 9 och11. Vi anser också att begreppet allmän förskola skallreserveras för den verksamhet som huvudsakligen vänder sig till sexåringar.Kommunens barntillsynsverksamhet bör i övrigt benämnas som daghem,familjedaghem osv. Det innebär att med förskoleverksamhet skall avses allmänförskola, daghem, familjedaghem, fritidshem och övrig förskoleverksamhet. Debenämningar som finns är väl inarbetade, och så långt möjligt anser vi attde bör bibehållas. Det gör det också lättare för allmänheten att kunnasärskilja de olika verksamheterna. Jag yrkar bifall till reservationen 4. I reservationen 5 där jag står som ensam reservant har jagföljt upp ett yrkande i motionen 2046 om att barn som vistas i daghem skallfrån och Förskoleverksamhetens utbyggnad och organisation Förskoleverksatn-hetens utbyggnad och organisation medhöstterminen det år då barnet fyller ges möjlighet att deltaga ideltidsgrupp om föräldrar eller vårdare framställer önskemål därom.Utskottsmajoriteten avstyrker detta med motiveringen att verksamheten för äldreelever i syskongrupp i daghem kommer att få i huvudsak samma innehåll somverksamheten för elever i deltidsgrupp. kanske det blir så, men iblandinte. Om verksamheten i syskongruppen i daghemmet inte skiljer sig frånverksamheten i deltidsgruppen, kommer givetvis inte heller föräldrarna attbegära överflyttning av barnet, och då har min reservation givetvis mycketringa betydelse vare sig den skulle bifallas eller inte. Men i andra fall kanverksamheten i deltidsgruppen skilja sig betydligt från daghemmets, och då ärdet rimligt att föräldrarna i sådana fall skall kunna begära överflyttning avsitt barn för att det skall få den stimulans som andra barn i samma ålder får.Annars blir alternativet för dessa föräldrar att först ta sitt barn urdaghemmet, om de har möjlighet till det men den möjligheten har inte alla pågrund av arbetsförhållandena - och att sedan begära plats för barnet i deltid.sgrupp.Jag tror inte att behovet av överflyttning kommer att visa sig särskilt stort,men i de fall där det behövs bör det tillgodoses. Jag yrkar därför bifall tillreservationen 5. 1 reservationen 18 tas upp frågan om förskoleverksamhetensinnehåll och målsättning. Meningen i propositionen är att den centrala tillsynsmyndighetenskall ta slutlig ställning till dessa frågor. Vi menar att skallberedas möjhghet att ta ställning till förslag om allmänna målsättningar förden fortsatta förskoleverksamheten. Det är motiverat av flera skäl, bl. a. avatt de berör frågan om hur nära förskolans verksamhet skall anpassas tilllågstadiet i . Men även om andra innehålls- och målsättningsfrågorär det av vikt att får tillfälle att säga sin mening t. ex. vadgäller religiös begreppsbildning och de etiska frågornas ställning. Jag yrkarbifall till reservationen 18. I ett särskilt yttrande till utskottsbetänkandet har jagtillsammans med särskilt framhållit att barnen bör bibringasinsikt i och respekt för de kristna verkligheterna och att detta bör ingå iförskolans målsättning. Vi menar att dessa frågor skall ha en given plats iförskoleundervisningen. Jag vill understryka vad sade att viinte har råd att avstå från den trygghetsfond som finns i kristendomen. Vi framhåller också i det särskilda yttrandet vikten av engod kontakt mellan förskolans personal och föräldrarna, särskUt när det gällerfrågor som kan vara ömtåliga och känsliga och där olika uppfattningar kanförekomma. Det gäller kanske särskilt religionsfrågor, men jag vill tilläggaatt det givetvis kan gälla många olika frågor; frågor om hvet och döden,sexualfrågor etc. är exempel på frågor som är känsliga och som kan kräva ettgott samarbete mellan föräldrar och förskola. Jag vill understryka att omsamarbetet mellan föräldrar och förskolepersonal är gott, kan föräldrarna medförtroende lämna sina barn i förskolan och hta på att barnen inte får enundervisning som står i motsats till föräldrarnas uppfattning. Då skall barnenockså slippa uppleva några uppslitande normkonflikter där föräldrarna säger ettoch fröken i lekskolan något annat. Då får barnen också den trygghet som de ärberoende av och har rätt till. Vi förutsätter att det blir ett gott samarbetepå det här området. I de avsnitt jag här inte har berört kan jag inte finnaanledning till några avvikande-meningar gentemot utskottets förslag. Tvärtom!Vad utskottet uttalar t. ex. om stor frihet för kommunerna att utformadetaljerna när det gäller förskoleverksamheten och att vi fått gehör för deförslag i moderata samlingspartiets partimotion som kräver attritnings-granskning skall få av kommunerna själva finns också allanledning att vara tillfredsställd med. Utskottets uttalande om attföräldrautbildningen skall förbättras är vi också mycket tillfredsställda med,för att ta några exempel. Det är alltså på de punkter där vi har reservationereller särskilda yttranden som vi har olika meningar. Jag ber alltså att få yrka bifall tU! samtligareservationer där mitt namn finns med. Förskoleverksamhetens utbyggnad och organisation HerrKARLSSON i (s): betänkande, som liggertill grund för det förslag till allmän förskola som vi nu står färdiga attbesluta om att införa, är ett väl utfört arbete. Utredningen redovisar klartoch redigt hur man vill ordna frågan, och statsrådet har i sitt förslagpå ett utmärkt sätt skilt sig från uppgiften som ansvarig för propositionen.Jag tycker att hon med detta förslag väl har avslutat sin bana somfamiljeminister. Det är ett bra testamente om jag får använda det uttrycket -som hon lämnat efter sig, och jag vUl också betona i likhet med vad herrCarlshamre gjorde tidigare att det under tid som familjeministerverkligen har skett mycket i fråga om familjepolitiska reformer. Det bör stå ikammarens protokoll. Beträffande propositionen om allmän förskola har detförekommit en hel del kritiska röster, och det har blåst opinionsvindar som,för att uttrycka det milt, uppstått mera av oppositionsmakarnas lust attkritisera och missförstå än av sakliga skäl. Hade man ägnat hka mycken tid åtatt läsa och försöka förstå propositionen som att driva opinion mot förslaget,är jag säker på att många av de petitionslistor som kommit in varit oskrivnavid det här laget. Det är i huvudsak en punkt som man vänder sig mot iopinionsbildningen, nämUgen rätten att driva annan förskoleverksamhet än denallmänna förskolan som kommunerna skall svara för. Det är främst från kyrkligtoch frikyrkligt håll man kritiserat propositionens innehåll i det avseendet,men det förtjänar att nämnas till kammarens protokoll att det ingenstans ipropositionen står att det skulle vara förbjudet för någon organisation ellerenskild att driva verksamhet bland förskolebarn. Har någon bibringats denuppfattningen, så är det helt felaktigt. För att ingen skall kunna sväva i okunnighet om dettaförhållande har utskottet i detta avseende gjort ett klarläggande som jag trorär viktigt att få fastslaget så att ingen mytbildning skall kunna bedrivas ifortsättningen i den här frågan. Den allmänna förskolan ansvarar kommunen för.Vill någon organisation eller kyrklig församling eller ideell förening drivaverksamhet bland barn i förskoleåldern står det den fritt att göra detta. Såhär skriver utskottet: "Den skyldighet som enligt förskolelagen kommer attåvila kommunerna att anordna viss förskoleverksamhet medför inte någonbegränsning - vare sig då det gäller den tidsmässiga Förskoleverksai7i-hetens utbyggnad och oiganisation förläggningeneller i annat avseende i fråga om rätten för försam lingarna att inom ramen för den kompetens som församlingsstyrelselagen ger ordna verksamhet bland barn i förskoleåldern. Nämnda skyldigheter för kommunerna begränsar inte heller i något avseende rätten för andra trossamfund än eller för ideella organisationer att driva förskoleverksamhet. Med utgångspunkt i de överväganden som ligger bakom ställningstagandet för en allmän förskola är det emellertid viktigt att på det lokala planet en nära kontakt finns mellan kommunen och berörda församhngar och organisationer så att inte onödigtvis konkurrens uppstår mellan de olika formerna av verksamhet bland förskolebarn ." Den borgerliga reservation som finns har, såvitt jag kanförstå, tillkommit därför att man inte kunnat motstå frestelsen att krama urdenna pohtiska ytterligare en droppe. Frestelsen att göra detta harvarit för stark. Men enligt mitt förmenande slår reservanterna i vissaavseenden in öppna dörrar. Ingen har bestritt denna barnverksamhets storabetydelse. Man påstår att denna verksamhet vid sidan om den allmänna förskolanskulle vara värdefull därför att man i många kommuner har en låg utbyggnadstakti fråga om lekskolor. Men i propositionen redovisas att avkommunerna har byggt ut denna verksamhet när den allmänna förskolan träder ikraft . Då kan man knappast tala om att man på grund av för lågutbyggnadstakt skulle behöva ha särskilda förskolor bredvid de kommunala. I reservationen sägs det att i den plan som kommunernaskall anta för förskoleverksamheten skall man också kunna räkna in de platsersom finns vid icke-kommunala förskolor och att statsbidrag skall kunna utgåhärför. Jag tror att det skulle vara mycket olyckligt, om man på detta sättsplittrade upp denna verksamhet. Barn från olika samhällsskikt bör redan frånbörjan komma i kontakt med varandra. Att ha en förskola för barn, vilkasföräldrar har en hvssyn, en där föräldrarna är intresserade avnykterhetsrörelsen, en tredje för arbetarrörelsen, en fjärde för bonderörelsenexempelvis, måste vara en helt missriktad skolform. Men detta måste blikonsekvenserna, om man drar ut slutsatserna av den reservation som härföreligger. Förutsättningen skulle ju enligt reservanterna endast vara attförskolan fyller de krav som ställs på den kommunala förskolan och att den harsamma tillsyn som denna. För min del vill jag inte vara med om en sådanuppdelning av barnen i förskoleåldern. Jag är övertygad om att barnen gagnasbäst om de får gå i en förskola som är lika för alla. Men detta betraktelsesätt hindrar ändå inte att man kandriva sådan verksamhet bland barn i förskoleåldern även om det inte sker medstatsbidrag eller att denna verksamhet ingår i kommunernas förskoleplaner. I det sammanhanget vill jag betona vad utskottet anfört omnödvändigheten av god kontakt på det lokala planet mellan kommunen och kyrkligaeller andra organisationer som bedriver en barnverksamhet, dvs. vad jagciterade från utskottets skrivning på den punkten. Deföregående talarna har delvis berört reservationen 3, och utskottets viceordförande i trodde inte att det hade bedrivits någonskrämselverksamhet i det här sammanhanget. Ja, det är naturUgtvis en mycketsnäll och välvillig tro, men den som har upplevt de försök som har gjorts ärinte riktigt så blåögd som i det fallet. Han citerade för övrigti samma andetag en redaktör som skulle ha skrivit att småbarn ej skulle kunnafå sjunga religiösa sånger eller vad det nu var. Det viU jag beteckna som renoch skär demagogi från den redaktörens sida. Jag har ingenting emot att detsjungs psalmer eher religiösa sånger i de allmänna förskolorna, det tycker jaggott att man kan göra. Ätt påstå att vi skulle vilja förhindra detta är heltorimhgt. Både i inlägg och flera andra talarespåminner något om den verksamhet som bedrevs när KDS kom till och stora delarav de borgerhga riksdagsgrupperna anslöt sig till den kristna gruppen iriksdagen. talade om att det skulle finnas någon formav överhetstänkande. Det är en helt orimlig beskyllning. Ligger det någotöverhetstänkande i att man säger att det får drivas skolor av olika slag menatt det går en gräns för där statsbidrag betalas ut? betonade den vikt och det värde som liggeri det friviUiga arbete som bedrivs av kristna och andra organisationer. Detbestrider jag inte utan anser att de bedriver ett ytterstvärdefullt arbete. Men att fördenskull betala ut statsbidrag till speciellaförskolor tycker jag inte det finns skäl till. gick t. o. m. sålångt som att tala om de mänskUga rättigheterna. Men det är ju ingen som harförhindrat människor att driva vUken form av förskoleverksamhet de vill i dettaland. Man kan ju inte säga, , att det ingår i de mänskligarättigheterna att det skall utgå statsbidrag till varie form av verksamhet. nämnde också att kristna föräldrar varoroliga för att deras barn om jag inte tar fel skulle få en felaktiginformation om kristna värden av bl. a. personalen vid förskolorna. Jag troruppriktigt sagt, , att den personal som är satt att sköta arbetetpå förskolorna har den kunskap och den skicklighet som behövs för att driva enverksamhet av detta slag. Jag tror inte att man någonstans i detta land kanåberopa att personalen vid förskolorna skulle ha sökt bibringa barnen en vissuppfattning i exempelvis religiösa frågor. Om sådant skulle förekomma måste detankomma på de kommunala uppsyningsmännen att se till att det inte fortsätter.Ingen skall försöka pådyvla barnen någon speciell uppfattning i vare sig denena eller den andra frågan. Jag vill understryka att vi verkligen är likaangelägna som om att barnen skall få den bästa uppfostran, ävenom vi inte i det sammanhanget vill sätta på någon khché i vare sig rehgiösteller annat avseende. sade att utskottets klarläggandeegentligen inte var något klarläggande utan hade missuppfattats avkommentatorerna vilka skulle ha tolkat det på ett felaktigt sätt. Ja, utskottethar egentligen bara klargjort att det inte är.någonting som hindrar människorfrån att driva verksamhet vid sidan om. Vi har klart sagt ifrån att de som villbedriva barnverksamhet av ohka slag gärna må göra det. Jag tror det varnödvändigt med detta klarläggande, inte minst med hänsyn till den s. k. 4 protokoU 1973. Förskoleverksamhetens utbyggnad och organisation Förskoleverksamhetens utbyggnad och organisation opinionsbildningsom skett mot den förskoleproposition som här föreligger. a. också att det egentligen baraär i detaljer som reservanternas och utskottsmajoritetens uppfattningar skiljersig åt. Det häller jag med honom om. Egentligen är det egendomligt att denborgerhga sidan och vpk har fått ihop hela 31 reservationer en del av dem ärnaturligtvis följdreservationer - då det ju i stort sett råder enighet om detsom står i propositionen. kan man- naturligtvis vara enig om det mesta, meni fråga om principerna finns det skiljaktigheter, bl, a, mellan utskottets majoritet. klagar över att enskilda skolor inte kanfå statsbidrag. Ja, där går en skiljelinje. Vi har från utskottsmajoritetenssida sagt att kommunen är ansvarig för den allmänna förskolan, och då är detkommunen som skall ha statsbidragen. Vill andra organisationer driva verksamhetav denna art vid sidan om den allmänna förskolan så är det ingenting somhindrar dem från detta. Men vi vill inte vara med om att det skall knytas någotstatsbidrag till den verksamheten. Detta får utgöra repliker på de inlägg som gjordes avreservanterna i början av debatten. Låt mig sedan gå vidare och säga något om den obhgatoriskaförskolan. Ämnet tas upp i de båda första reservationerna. Jag vill gärnaunderstryka att det kan finnas skäl som talar för en obUgatorisk förskola. Mennär man både i propositionen och i utskottets betänkande har gått in för enallmän förskola, så bygger det på erfarenheterna av den bedrivnaverksamheten. tror vi inte att det är nödvändigt att genomföranågot obligatorium. Det kan vara felaktigt att tvinga förskolebarn iglesbygdsområden och på en del andra håll in i en obligatorisk förskola. Mankan nog på frivillighetens väg nå långt i fråga om anslutningen, och man räknarju med att redan vid starten av den aUmänna förskolan skall etthundratusenbarn vara med. Då kan man naturligtvis ställa frågan om det skall varabehövligt med ett obligatorium. Men den inställningen utesluter naturligtvisinte att man kan tänka sig en obligatorisk förskola, om det skulle visasig att rekryteringen tUl den allmänna förskolan misslyckas. Jag tror dock inteatt så blir fallet utan att den allmänna förskolan kommer att få den storaanslutning som man räknar med. Skulle det antagandet vara fel så finns detanledning att återkomma till frågan om ett obligatorium. Det torde emellertid vara ganska svårt för vissareservanter att propagera för en obligatorisk förskola och säga jatill de s. k. frivilliga förskolorna. Hade man valt linjen med en obligatoriskkommunal förskola och det måste ha varit alternativet till den allmännaförskolan ja, då hade den kyrkliga och frikyrkliga rörelsen inte haft sammamöjlighet att driva den opinion som man nu gör. Utskottet påpekar med anledning av motionerna om ettobligatorium att det naturligtvis kan finnas risk för att de barn som bästskuUe behöva den stimulans som förskolan ger inte kommer med i verksamheten.Men man understryker att det måste finnas goda utsikter att genom uppsökandeoch aktiva insatser från kommunerna få dessa barn med i förskolan. Som framgår av vad jag sagt om den storaanslutning som redan nu finns till den kommunala daghemsverksamheten och tilllekskolorna så anser utskottet att något obligatorium inte är erforderligt. Sä till några andra detaljer i det stora komplexet. HerrÅkerlind tog upp frågan om daghem och deltidsgrupp skall vara underordnadebegrepp tUl termen förskola. I motionen 4 från moderata samlingspartiet yrkasatt begreppet aUmän förskola endast skall användas för den kommunala verksamhetsom i huvudsak vänder sig till sexåringarna. Utskottet viU för sin del göra detpåpekandet att benämningen daghem skall användas även i fortsättningen när detgäller förskola där barnen vistas 5 timmar eller mera per dag. Den del avförskolans verksamhet som tar emot barn per dag bör benämnasdeltidsgrupp. Jag finner att utskottets förslag är bättre än . Beträffande reservation nr 5 vUl jag framhållaatt den i stort sett redan är tillgodosedd genom utskottets skrivning, där detsägs; "Någon skillnad i den pedagogiska verksamhet som skall bedrivas idaghem och deltidsgrupp föreligger inte. Det finns därför anledning räkna medatt förskoleverksamheten för äldre elever i syskongrupp i daghem kommer att fåi huvudsak samma innehåll som verksamheten för elever i deltidsgrupp." Reservationen 6 gäller också något av en petitess. Manvill ha in orden "erbjudas plats" i stället för "anvisasplats". Utskottet motiverar sitt ställningstagande med att formerna förden uppsökande verksamheten skall utredas av en arbetsgrupp samt attsocialstyrelsen bedriver försöksverksamhet på området. Därför avvisar manförslaget om att "anvisas plats" skall ersättas med "erbjudasplats". Utskottet understryker i sitt betänkande att det blir engrannlaga uppgift att svara för den kontakt med föräldrarna som kommunerna skaUsköta. Utgångspunkten för detta arbete måste under alla förhållanden vara attfrämja barnens bästa. I reservationen 8 tar och folkpartietsrepresentanter upp frågan om handikappade barn, invandrarbarn och isoleradebarn och deras förhållande till förskolan. Utskottet är här mer optimistiskt änreservanterna. Vi säger att det finns anledning att räkna med att kommunernaskall göra kraftfulla insatser för att tUlgodose önskemålet att prioriteraförskoleverksamheten bland de eftersatta grupperna. Detta gäller också för barnsom vistas på sjukhus eller barnhem. Vi tror alltså mera än reservanterna påkommunernas goda vilja och på personalens förmåga att driva denna verksamhet.Vi anser det onödigt att skriva in orden "ovillkorlig skyldighet för denkommunala huvudmannen att ge dessa barn förskoleundervisning". Med denstarka opinion som finns i till förmån för de handikappadegrupperna skulle jag vilja se den kommun och dess företrädare som sätter dehandikappade på undantag när det gäller förskolan, I sin reservation om lokalt och centralt förvaltningsorganvill att skolstyrelsen och skall handhaverksamheten i stället för kommunernas sociala organ och . Hanförbiser därvid att förskoleverksamheten omfattar barn i olika åldrar och inteär avgränsad bara till sexåringarna. Förskoleverksamhetens utbyggnad och organisation Förskoleverksamhetens utbyggnad och organisation Det är de sociala myndigheterna som har hand ombarnstugeverksamheten. Den ingår som ett led i social- och familjepolitiken,och att överflytta denna verksamhet till skolans organ kan knappast ansesmotiverat. Vi ställer oss alltså avvisande till propåer i detavseendet. I en folkpartistisk reservation vill man att enutbyggnadsplan för förskoleverksamheten skall föreläggas förfastställande. Utskottet anser det inte erforderligt med ett sådantförfarande. Kommunerna skall åläggas att antaga en plan för denna verksamhetoch det skall vara en femårsplan.