prot · FW0995 · 1973-12-31 00:00:00 — B, att , beträffande tidpunkten för myndighetensinrättan de, med ändring av Kungl, Maj:ts förslag i den under A angivna propositionen i denna del beslutade att myndigheten skulle inrättas fr, o, m, den , 1, av herrar () och i (c) samt fruBergander (s) som beträffande lokaliseringsorten för den centralaförvaltningsmyndigheten för domstolsväsendet ansett att utskottet under A borthemställa, att med bifaU tiU motionen 1973:1719 och medändring av Kungl, Maj:ts förslag i propositionen 1972:1 bUaga 4 punkten D 10 idenna del samt med avslag på motionerna 1972:912, 1972:918 och 1973:1721beslutade att myndigheten skulle föriäggas tiU , Lokaliseringen av en central förvaltningsmyndighet fördomstolsväsendet, m. m. 2. av i (fp), ()och (vpk) som beträffande lokaliseringsorten för den centralaförvaltningsmyndigheten för domstolsväsendet ansett att utskottet under A borthemställa, att med bifall tUl motionerna 1972:918 och1973:1721 och med ändring av Kungl, Maj;ts förslag i propositionen 1972:1 bUaga4 punkten D 10 i denna del samt med avslag på motionerna 1972:912 och 1973:1719beslutade att myndigheten skulle föriäggas till , Lokaliseringen av den nya av den 5maj 1972 beslutade centrala förvaltningsmyndigheten för domstolsväsendet, dets, k. , utvecklades tUl en mycket hetpotatis i justitieutskottet. Det stod redan dä klart att det rådde delademeningar om var det nya stathga verket borde förläggas. Jag skall inledningsvissummera ärendegången. 1 statsverkspropositionen 1972 föreslog statsrådet ochchefen för att en ny central förvaltningsmyndighet skuUeinrättas för domstolsväsendet. Den nya myndigheten borde, ansåg statsrådet, av"arbetsekonomiska skäl och kostnadssynpunkt" lokaliseras tUl en ort isödra eller meUersta delen av landet. Statsrådet stannade för ochföreslog . Ärendet vandrade tUl justitieutskottet, som genom att begäraett yttrande från inrikesutskott markerade att man ansåg attförläggningsorten borde bedömas ur regionalpolitisk awägningssynpunkt. Sä långtvar utskottet enigt. Men när inrikesutskottet avgav sitt yttrande den 29februari , blev det snart klart att det fanns delade meningar inomjustitieutskottet om lokahseringsorten. föreslog då ettuppskov med avgörandet så att man fick studera ett då väntat förslag frändelegationen för utlokalisering av statlig verksamhet. Var det mte möjligt meduppskov, förordade inrikesutskottet enhäUigt som lokaliseringsort fördet nya verket. begärde justitieutskottet uppskov medavgörandet i lokaliseringsfrågan tUl höstsessionen 1972. efter beslut kom slutrapporten frän delegationen,men utskottet kände behov av ytterligare uppskov, och i fjolbegärde man att det slutliga ställningstagandet skulle skjutas . Även denna begäran bifölls av . 10 protokoll 1973. Lokaliseringen av en central förvaltningsmyndighet fördomstolsväsendet, m. m. Utskottet har varit enhäUigt i framställningarna omuppskov, och man är också enig om att rUcsdagen nu bör avgöra frågan. Mendärmed är det slut på enigheten. ledamöter har haft god tid pä sig attsätta sig in i detta lokaUseringsärende. Vi har på ort och ställe studerat detre städernas möjligheter att ta emot det nya verket. Dessa studier har intedömt ut någon av platserna SundsvaU, och . Utskottet har också fått goda råd, som man redan ifebruari 1972 ansåg nödvändiga för att kunna bedöma denna fräga, dels fråninrikesutskottet, som avgivit två yttranden i detta ärende, dels fråndelegationen för utlokahsering av statlig verksamhet, som också prövatlokaliseringsfrågan vid tvä tUlfällen, först i yttrande tUl domstolsverksutredningenden och sedan i delegationens slutrapport . Båda dessa tunga rådsinstanser har varit eniga i sinayttranden och StäUningstaganden. Man har sagt att SundsvaU bör väljas somlokaliseringsort för det nya statliga verket. Men trots den långa betänketiden och trots de enhäUigagoda råden har justitieutskottet hamnat i en ovanhgt kluven situation enmajoritet som förordar och tvä minoritetsgrapper, en för SundsvaU ochen för som lämpligaste ort för det nya stathga verket. Vi är treledamöter i utskottet som anser att bör förläggas tiU Sundsvall.Lät mig nämna några av skälen som fått oss att inta den ståndpunkten. Sundsvallligger geografiskt i mitt. har mycket goda kommunikationer, sompåståtts vara av så stor betydelse för det nya . Med flyg kan man nå de flesta orter som kan vara aktuella att besöka för verkets tjänstemän, med en acceptabel vistelsetid för förrättning. når man och kan stanna för förrättning,, 10, 9, 6, , ochKarlstad . Flygtiden tUl är , till ,och för att ta några av de mest avlägsna orterna 3,5timmar. Tågförbindelserna är också mycket goda till och frän . är enattraktiv lokahseringsort. Det har omvittnats av de statliga myndigheter somredan flyttat dit. Inom de tvä avdelningar av kammarrätten som lokaUserats tillSundsvall är man mycket belåten det betyget har jag fått från kammarrättensledning i . Man har haft lätt att fä folk tUl . Helt nyligensökte man två kammarrättsråd. Man fick tolv sökande, därav tre regeringsrättssekreterare. harredan av angetts som lämplig lokaliseringsort för statligamyndigheter med en över landet mera utspridd och mera kontaktintensivverksamhet än den nu aktuella jag avser centrala studiehjälpsnämnden och statenspersonalpensionsverk. harstora behov av förstärkningar med ny förvaltningssysselsättning för attkompensera de många tjänster som häller pä att bortrationaliseras vid SCA:scentrala förvaltning - bolagets hu-vudkontor i . har haft en långt mindre gynnsam utvecklingbefolkningsmässigt och skattekraftsmässigt än de andra två aktuella orternaJönköping och . tUl ökade folkmängden i Jönköpingsstorkommun med drygt 12 500 invånare, i SundsvaU med endast drygt 6 000. SåvälJönköping som har i storkommunerna haft en betydligtkraftigare skattekraftsutveckling än . redovisar i dagdrygt 124 skattekronor per invånare i kommunen och har 109, medanSundsvaU inte har mer än 106. Vi anser dessa regionalpohtiska argument vara mycketstarka för . Vi tre i justitieutskottet som reserverat oss för verketsförläggande till anser att den nu aktueUa lokahseringen skaU bedömaspå precis samma sätt som alla andra aktueUa utlokahseringar. Vi anser inte -som utskottets majoritet - att några specieUa effektivitetsskäl i just domstolsverketsfaU skall ta över de regionalpolitiska avvägandena. Vi anser att verket kanfungera mycket effektivt också i . Men frågan är om inte det allra tyngsta argument som vivUl framföra för som lokaliseringsort är det uttalande som riksdagengjorde 1971 om att de fyra nordligaste länen i första hand bör ifrågakomma-vidlokalisering av statlig verksamhet. är den enda av de här tre aktueUaorterna som ligger inom denna av prioriterade del av vårt land. Vi kan inte förstå varför inte skulle stå fastvid den för två är sedan intagna ståndpunkten i detta avgörande. När man har enenhällig rekommendation från inrikesutskott och en enhällig rekommendationför från delegationen för utlokalisering av statlig verksamhet, såtycker vi att det bör vara helt avgörande för att det nya börförläggas tUl SundsvaU. Jag ber med den motiveringen att få yrkabifaU tiU reservationen 1 i justitieutskottets betänkande nr 24. Lokaliseringen av en central förvaltningsmyndighet fördomstolsväsendet, m. m. I detta anförande, under vUket herr förste vice talmannenövertog ledningen av kammarens förhandlingar, instämde i (c), (), herrar (), Stadling (s), i (s)och i (s) samt (). HerrWESTBERG i (fp); Efter den redogörelse som här harlämnat om ärendets handläggning kan jag fatta mig kort och gä direkt pä vad jaghar att säga om den reservation som jag företräder i utskottet. Lokaliseringen av har kommit att splittrajustitieutskottet, dessutom har den stäUt tvä utskott mot varandra. Tre orterär främst aktuella: , SundsvaU och . Jag vill här helt kortange några skäl varför just bör vara den ort som får . Om jagskulle vara riktigt kortfattad kunde jag ange dessa två skäl: ur effektivitetssynpunkt har ett bra läge. Därför attstarka regionalpolitiska skäl talar för en förläggning dit. Lokaliseringen av en central förvaltningsmyndighet för domstolsväsendet,m. Självfallet är det angeläget att fästa aUra största viktvid effektivitetssynpunkterna, och det är vad justitieutskottet särskUt harunderstrukit. Justitieministern anförde statsverksproposition,bilaga 4, s. 64, bl. a. följande: "Erfarenheten har visat att personligakontakter främst mellan domstolarna och ett centralt organ genom oftaåterkommande personliga besök på domstolarna inte minst derasinskrivningsavdelningar - bhr ett oumbärligt inslag i verksamheten. "() är av samma mening och finner det ursåväl arbetsekonomiska som kostnadsmässiga skäl angeläget att verket förläggstUl den del av landet i vUken tyngdpunkten av verksamhetsfältet är belägen.Detta är otvivelaktigt, framhäUer , meUersta och dä främstStockholmsregionen. Täta kontakter torde också krävas med andracentralmyndigheter som statskontoret, , ,, och statens personalutbildningsnämnd. När det dä av regionalpohtiska skäl inte kan komma i frägaatt förlägga det nya verket tUl måste vi fräga oss vilken av deföreslagna ortema som ligger bäst till om vi tar stor hänsyn tilleffektivitetssynpunkterna men i hkhet med inrikesutskottet villfå ut största möjliga effekt ur regionalpolitisk synpunkt. har stannat för och därvidåberopat ett riksdagsbeslut , som innebär att de fyra nordligastelänen bör speciellt beaktas vid fortsatt utflyttning av statlig verksamhet. Menmot detta kan anföras att läget är ett helt annat än det var 1971.Gävleborgs län har sä stora svårigheter att brottas med när det gällersysselsättning och befolkningsutveckhng att det finns all anledning förstatsmakterna att ta hänsyn därtUl vid beslutet om domstolsverketslokalisering. Länet är bland de län som drabbats allra mest av arbetslösheten.Gävleborgs län hade en betydligt större befolkningsminskning än t.ex. . När förlorade 226 invånareminskade med hela 636 personer. Jag vågar därför tro attriksdagsbeslutet frän 1971 skulle ha blivit ett annat om det tillkommit i år.Dä hade varit med bland de län som skuUe särskUt komma i frågavid utlokahsering. Det borde åtminstone ha varit sä. har enligt propositionen den fördelen att varabeläget i den del av landet, där antalet myndigheter inom domstolsväsendet ärstörst. En tUlgänglig statistik visar att så är faUet beträffande antalettingsrätter. Om vi drar en cirkel med 20 mils radie det är ett avstånd somman reser fram och åter med bil med som centrum finner vidär 2 hovrätter, I kammarrätt, 46 tingsrätter och 5 hyres- och arrendenämnder. Gör vi samma sak beträffande finner vi inom dencirkeln högsta domstolen, regeringsrätten, I hovrätt, 1 kammarrätt, 33 tingsrätteroch 4 hyres- och arrendenämnder men då är att märka att t. ex. har12 avdelningar med ca 220 anställda, dvs. nästan lika mänga som alla de andrahovrätterna tillsammans. Antalet ordinarie domare i tingsrätt är inomSandvikens cirkel 230, inom 198. kommer i detta avseende långt efter med I hovrätt, 2 kammarrättsavdelningar,11 tingsrätter och 2 hyres-och arrendenämnder. TiU detta bör läggas att man från även når decentralmyndigheter som jag tidigare nämnde inom det här angivna reseavståndet. Effektivitetssynpunkterna talar enhgt min mening tUlförmån för . TUl detta kommer att utlokaliseras tUl , och för båda dessa parter måste det vara enfördel att ligga nära varandra. Det kan också i det sammanhanget vara värt attunderstrykas att SandvUcen har mycket välbelägen tomtmark för de permanentalokaler som måste få men dessutom kan erbjuda förnämligaprovisoriska lokaler i ett nybyggt Folkets hus. Lokalbehovet har beräknats tUl , och den lokalyta som kommer att stå tiU förfogande i det nämnda provisoriet är . TiU förmån för SandvUcen talar också de regionalpolitiskaskälen. är i ännu större behov än SundsvaU av att få verket i fråga.En förläggning av tUl skuUe ge kommunenarbetstillfällen, som den är i mycket stort behov av, inte enbart på grund avatt dessa arbetstUlfäUen har en inte obetydlig sysselsättningseffekt utan ävendärför att de motverkar näringslivets snedstruktur. Det torde också finnasanledning påminna om att med tUlmötesgående av önskemål frånregeringens sida avstått från sysselsättningstiUfäUen till förmån för andraorter, t. ex. , och , och bör kunna göra anspråk på någon formav kompensation för detta. Både och blir tUlgodosedda påannat sätt, medan inte får någonting aUs om inte domstolsverketförläggs till . Då det för en förläggning till eller SundsvaUåberopats att på dessa orter finns hovrätter vUl jag anföra följande urdomstolsutredningens betänkande. Det bör tilläggas, säger domstolsutredningen,att om anses böra förläggas tUl ort utom , det enhgtutredningens mening i och för sig inte är nödvändigt att förlägga verket hovrättsstad. Det har också framhåUits att det kan vara en fördel att verketinte ligger i en sådan stad. Väger man samman både effektivitetssynpunkter ochregionalpolitiska skäl talar det mesta, enligt min mening, för somlokaliseringsort för det nya verket. När nu utskotten har stannat vid olikauppfattning genom att det ena har tryckt på främst effektivitetssynpunkternaoch det andra pä regionalpolitiska synpunkter, tycker jag det vore en godkompromiss, om man ginge varandra tiU mötes och stannade för såsomlokaliseringsort för . har också vid sitt besöki haft tillfälle att konstatera att har goda möjligheteratt ta emot verket. är således ett klokt val, och jag ber att få yrkabifaU till reservationen 2. Lokahseringen av en central förvaltningsmyndighet för domstolsväsendet,m. HerrOLSSON i SundsvaU (c): När beslöt att ettdomstolsverk skuUe inrättas skedde det under stor oenighet. Endast med 14rösters marginal bifölls propositionen. Frågan om lokalisering av verket haruppskjutits två gånger, och när skaU fatta beslut om dennalokalisering förefaUer oenigheten vara lika stor, men till skillnad från Lokaliseringen av en central förvaltningsmyndighet fördomstolsväsendet, m. m. beslutetom inrättandet följer de skilda åsikterna om lokaliseringen inte partilinjerna. a. att undersöka om detnya verket kunde förläggas utanför . När det gällde denfrågan inhämtades yttrande från delegationen för lokalisering av statligverksamhet. Denna delegation fann därvid både och SundsvaU varalämpliga lokaliseringsorter men förordade . Delegationen berörde vissa andra verksamheter i SundsvaU,bl. a. hovrätten samt de två avdelningar av kammarrätten som då väntadesförläggas till SundsvaU, och fastslog följande: "Delegationen ansersåledes att övervägande skäl talar för att förläggs tillSundsvall." Regeringen föreslog dock i statsverkspropositionen 1972att skulle förläggas tUl . I sin slutrapport ,aUtså avlämnad efter propositionen, vidhåUer delegationen sitt tidigare ställningstagandetUl lokahsering, och delegationen fastslår att den inte funnitatt några nya omständigheter tillkommit som gett anledning tiU ändradbedömning. fick tiUfäUe att tUljustitieutskottet yttra sig över lokalisering och föreslog iförsta hand uppskov med lokaliseringsbeslutet och i andra hand beslut omlokalisering tiU SundsvaU. Både under fjolårets vårsession och höstsessionbeslöt att uppskjuta avgörandet av frågan om lokaliseringen.Anledningen tiU uppskoven var enligt av rUcsdagen godkänt uttalande avjustitieutskottet "att det skuUe vara fördelaktigt om frågan om verketslokalisering kunde bedömas i ett större sammanhang, där förslag föreliggerrörande planerad, fortsatt utlokalisering av statlig verksamhet". har alltså den tidpunkt kommit när i ettstörre lokaliseringspolitiskt sammanhang skaU besluta om lokalisering av . som även fått tillfäUe att yttra sighar även , efter en sammanvägning av regionalpolitiska faktorer och intressetför en rationeU verksamhet, enhäUigt med representanter för alla fempartierna uttalat sig för lokaUsering till och därigenom tUlstyrktmotion 1719 av och mig. tog därvid bl. a. hänsyntill enhäUiga uttalande vid omlokalise-ringsbeslutet att defyra nordligaste länen skulle gynnas vid en fortsatt omlokahsering av statligverksamhet. Trots inrikesutskottets enhälliga yttrande föreslär numajoriteten av justitieutskottet att lokahseras tUl ,medan tre ledamöter, boende i olika delar av landet, reserverat sig till förmänför en förläggning tUl SundsvaU samt tre ledamöter reserverat sig förSandviken. Avgörande för utskottsmajoritetens stäUningstagande förefaller varaatt är beläget i den del av landet, där antalet myndigheter inomdomstolsväsendet är störst och att anses ha ett försteg ur kommunikations-och kontaktsynpunkt. Självfallet måste alla lokaliseringsbeslut ta hänsyn tillbåde möjligheter att tUlgodose regionalpolitiska strävanden och kraven påeffektivitet och ekonomi inom berörda verk. Vi hartidigare med stor majoritet i beslutat om omlokaliseringav nio myndigheter och delar av ytterligare sex myndigheter med sammanlagtdrygt 3 700 anstäUda. har ensamt i behandlatomlokaliseringsfrägorna. har exempelvis beslutat omlokaliseraförvaltningar inom försvaret utan att försvarsutskottet fått yttra sig,jordbraksnämnden utan att jordbruksutskottet fått yttra sig och utanatt trafikutskottet fått yttra sig. Men genom att det nu gäller det nyinrättadedomstolsverket och det inte är fräga om ett omlokaliseringsärende, är detjustitieutskottet och inte inrikesutskottet som svarat för behandlingen.Inrikesutskottet måste dock betraktas som det utskott i rUcsdagen som främst kanlägga regionalpolitiska synpunkter på lämpligheten av statlig lokalisering ochvars synpunkter måste väga tyngst i detta sammanhanget. Uppenbart är att de instanser, som främst bedömtlokaliseringen av ur regionalpolitisk synpunkt men självklartäven ur annan lämplighetssynpunkt - har förordat SundsvaU. Ja, heltenkelt därför att föratsättningarna för en lokalisering till ärtUlfredsställande och därför att SundsvaU och behöver aUaarbetstiUfällen man kan fä, för att undvika fortsatt folkmmskning i länet. Jagkan nämna att folkminskningen i länet var ungefär 10 000människor och att sysselsättningsgraden nu är betydligt lägre änriksgenomsnittet. Antalet förvärvsarbetande i minskade mednära 10 000 . möter man påståendet attSundsvall utvecklas så starkt att kommunen inte behöver gynnas speciellt. MenSundsvallsdistriktet riskerar även det att stagnera. SundsvaU och , som tUlsammansav riksdagsmajoriteten klassats som primärt centrum, har exempelvis under nämnda femårsperioden knappast någon ökning alls av antalet sysselsatta.Vi behöver alla arbetstUlfäUen för att över huvud taget kunna klara länetsstäUning. Sysselsättningsproblemen inom främst beroendeav strukturomvandlingen är tidigare väl kända av . Lokahseringen av statlig verksamhet tUl hartyvärr blivit av mindre omfattning än delegationen för lokalisering av statligverksamhet ursprangligen föreslog. Endast en del av riksförsäkringsverketförläggs nämligen dit, medan delegationen 1970 föreslog hela verket. Riksdagenbeslöt dessutom är 1971 att med 245 anstäUdaskulle omlokaliseras tUl SundsvaU. Men senare har en utredning uttalat sig föratt detta verk inte skaU bestå som självständig enhet utan att dessuppgifter skall överföras tUl andra myndigheter. Endast den del avpersonalpensionsverket som föreslås uppgå i skuUe i såfall komma att lokaliseras tiU . En lokahsering tUl SundsvaU avdomstolsverket skuUe vara en välbehövlig kompensation för eventuellt bortfaU avpersonalpensionsverket. Helt kort nägot om SundsvaUs lämphghet somlokaliseringsort för ; har tidigare anfört åtskUligasynpunkter på den frågan. Kommunen har hovrätt, och har tvåavdelningar av kammarrätten flyttats tUl SundsvaU. Dessutom har hyresnämndernaför och liksom Lokahseringen av en central förvalt-ningsmyndighe t fördomstolsväsendet, m. m. Lokaliseringen av en central förvaltningsmyndighet fördomstolsväsendet, m. m. tingsrättkansliort i SundsvaU. bör passa bra in på denna ort. Kommunen har goda förutsättningar att ta emot verket ochdess personal. Särskilt rättscentmm är under uppförande, och bostadsfrågan fördem som skaU flytta till SundsvaUsdistriktet är lätt att lösa. Skolsituationeni kommunen är god, särskUt sedan -viss systematiserad, decentraliseradakademisk utbildning lokaliserats dit. Ur kommunikationssynpunkt ligger SundsvaU otvivelaktigt rättväl tiU. Flyg- och tågförbindelserna med är både många och snabba.Även till övriga delar av landet är resemöjligheterna goda. Min medmotionär, , kommer attta upp frågan om uppgifter och föratsättningarna för verket attfungera tUlfredsställande i SundsvaU. Därför skaU jag inte nu anlägga flerasynpunkter på lämplighet. Jag hoppas att ledamöter i dennalokaliseringsfråga liksom de gjorde i voteringen i föregående ärende skaU litapå inrikesutskottets bedömning och följa dess enhälliga yttrande genom attrösta för den reservation som har fogats tiU justitieutskottets betänkande avherr , i och och därigenom medverkatUl att lokaliseras tUl . Jag ber att få yrka bifall till reservationen 1. FmKRISTENSSON (m); När fattade beslut ominrättandet av ett domstolsverk var de borgerliga ledamöterna ijustitieutskottet emot ett sådant förslag. Vi menade att man inte behövdeinrätta ett statligt verk för administrativa och andra uppgifter utan att deträckte med den organisation som finns, nämligen . Men harrUcsdagsmajoriteten fattat beslut om inrättandet av verket, och då finns detsjälvfallet all anledning för samtliga ledamöter att ta ställning till vartverket skall lokaliseras. Då fattade beslut om att verket skulle inrättasvar utskottet och därmed mycket noga med att understryka att dennaverksamhet inte skulle fä innebära något som helst ingrepp i domstolarnassjälvständighet och integritet när det gällde den dömande verksamheten. Men detfinns anledning att understryka att kravet på självständighet i den dömandeverksamheten inte utesluter eller står i motsatsställning tUl en strävan attrationaUsera domstolsarbetet och göra verksamheten inom domstolsväsendet såeffektiv som möjligt. Man måste försöka få fram rationeUa arbetsmetoder ochlämpliga tekniska hjälpmedel och liknande, och sädana åtgärder är det tänktatt skaU försöka initiera. För att dessa arbetsuppgifter skaU kunna fuUgöras på etteffektivt och tUlfredsstäUande sätt krävs det, som bl. a.domstolsverksutredningen framhöU, att verkets tjänstemän företar en omfattandeinspektions- och besöksverksamhet hos domstolarna. Man säger också:"Erfarenheten har visat att personliga kontakter främst mellan domstolarnaoch ett centralt organ genom ofta återkommande personhga besök på domstolarna inte mmst deras inskrivningsavdelningar - bhr ett oumbärligt inslag i Det är väl inte så konstigt att justitieutskottet vid sinbedömning av den här frågan inte enbart lägger lokaliseringspolitiskasynpunkter pä ärendet utan vUl tillmäta effektivitetssynpunkterna storbetydelse. SkuUe man renodla frågan och enbart se tUl effektivitetssynpunkterna,har utskottet den uppfattningen att starka effektivitetsskäl talar för attverket skulle förläggas tUl . I det ställningstagandetfår vi stöd bl. a. från samtliga hovrätter, som i första hand har förordat enförläggning till Storstockholmsomrädet. Som andrahands-placering har samtligahovrätter med undantag av en förordat som det bästa alternativet. har dock inte enbart velat ta hänsyntill effektivitetssynpunkter utan också ansett att vi bör väga in lokaliseringssynpunkter.När det gäUer placeringen av ett nyinrättat verk tycker vi att det finns skälatt söka en förläggningsort utanför , och dä viU jag fästakammarens uppmärksamhet på att inrikesutskottet för sin del har uttalat att samtligade orter som föreslås, antingen i propositionen eller i de aktuella motionerna,kan anses vara acceptabla lokaliseringsorter för verket. Vi har, som vi hörde av redogörelsehär, haft god tid pä oss att fundera pä den här frågan, och vi har begagnat dentiden bl. a. tUl att besöka tre av de aktuella orterna. Vi har gjort dessabesök antingen enbart för att se på respektive ort frän denna synpunkt eller,också i samband med andra arbetsuppgifter.