prot · FW0996 · 1973-12-31 00:00:00 — Detfinns statistiska belägg för att någon nämnvärd förändring inte har inträffat.Jag byggde ut det resonemanget med att återge Philipschefens uttalande"det saknas inte innovationer men det behövs pengar". Med ledning avden statistik jag redovisat, de undersökningar som vi gjort liksom med iakttagandeav uttalanden av det slag jag åberopat får vi se till att pengar ställs tillförfogande, så att vi i ökad omfattning kan pröva de projekt som kommer fram. Jag skall inte fortsätta debatten med iÖrebro, Jag har gjort mitt uttalande om administrationen av utvecklingsfonden.Jag räknar med att de mindre och medelstora företagen kommer att ha störrefavör av att fonden administrativt anknyts till industriverket, i vilketföreträdare för den mindre och medelstora industrin kommer att finnas, i vilketdelegationen för de mindre och medelstora företagen - som förvandlas till rådför samma grupper ingår och med vilka SIFU skall integreras. Det är denkontaktytan som är sä väsentlig. Det betyder inte att jag underkänner ellerunderskattar styrelsen för teknisk utveckhng NäringspoUtik m. m. Näringspolitik m. m. den kommeratt vara med i arbetet. Men STU är hårt arbetsbelastad, och vi kommer efterhand att lägga på den nya uppgifter. Därför är det rimhgt att man följerpropositionens förslag i det här avseendet. har klart redovisat inställning- man gär emot industriverket. Jag skall inte kommentera det; jag barakonstaterar att de tvä andra borgerliga partierna är för förslaget. Jag glädermig över den inställningen men tycker det är rimligt att markera denskiljelinje som finns mellan de borgerliga partierna. Eftersom oenigheten i det avseendet alltså är stor mellande borgerliga partierna skall jag naturligtvis inte begära att använda sig av samma statistik som när han talar omarbetslösheten. Om jag uppfattade det rätt hade lyckats komma upptill 390 000 arbetslösa; har stannat vid 200 000. Jag skall intebe er konferera för att komma fram till en gemensam siffra. SkuUe vi fortsättadenna debatt borde vi analysera vad som döljer sig bakom siffrorna. Jag harhänvisat till statistik över dem som står anmälda somsökande tiU arbete via arbetsförmedlingarna, och beträffande dem har en ickeoväsentlig förbättring ägt rum. Jag skall inte trötta kammarens ledamöter medatt resonera om den konjunkturuppgång som vi är inne i den debatten kommernästa vecka. Antalet lediga platser och min.skningen av antalet arbetslösa ärett påtaghgt uttryck för den konjunkturuppgången. säger att "vi vill stödjanyetableringar mer än r-egeringen, vi vill gå ett litet stycke längre än vadregerirtgen -vill göra". Det är en väUovlig ambition, men man skallsamtidigt vara beredd att kunna ange vad som skall etableras. Vad skaU vi kunnanyetablera och omlokalisera för att få fram jobben? När man går ut och sägeratt man under ett är skaU klara 100 000 nya jobb men inte anger pävilket sätt detta skall ske, är det på nägot sätt vilseledande. Ni säger nu att ni skall ha ytterligare 600 miljonerkronor för vissa uppgifter. Om jag förstått saken rätt har ni dessutom medförslaget om att ta bort arbetsgivaravgiften eller sänka den inom stödområdetför avsikt att reducera statens inkomster med . Om eraförslag skulle vinna gehör, betyder det ökade utgifter med 600 miljoner ochminskade inkomster med 600 miljoner eller tillsammans I . Ni har inte sagt hur ni skall klara detta. Ni undviker dendiskussionen. Ni säger att det kommer att ske genom att folk får arbete och säsmåningom kan de betala skatter. Det är möjligt att ni resonerar på det sättet.Men man måste ju ändå på något sätt försöka balansera och bygga upp en budget.Också den skall kunna vara trovärdig. Jag har inte sagt att jag är rädd för kostnaderna. Viskall ta på oss de kostnader som är möjhga att bära och som vi tror ger effekti fräga om sysselsättning, vare sig detta sedan skall ske viaberedskapsarbeten, omskolning och annat som vi arrangerar eller genom direktstöd till industrin för sysselsättningsaktiviteter. Dessa kostnader skall vi tapå oss och det är en avvägningsfråga. Vi har gjort vår bedömning och den syftartiU att vi så långt det är möjligt skall försöka skaffa sysselsättning föralla, TUl sist, fru talman! berördefrågan om arbetsgivaravgiften. En debatt om denna får han sä småningom ta medfinansministern. Jag har bara en kommentar att göra. Den våldsamma debatt somägde rum om arbetsgivaravgiften hör vi nu inte mycket av. Det ärtacknämligt i och för sig. Det är bara intressant att konstatera att alla deförutsägelser om de ekonomiska påfrestningar den kunde innebära tydligenförsvunnit nägot i bakgrunden. Det är ganska begripligt, inte minst om manerinrar sig att vi hade en löneglidning, som totalt innebaromkring 40 procents påslag på lönekostnaderna inom industrin. Det kunde man ta.Men den våldsamma debatten om de 2 procentdelarna har vi i färskt minne.Nu är den borta men i stället vUl man dra upp en ny debatt. Men vad harfinansministern sagt -jag tycker ändå att det skall anges? Han har enligt riksdagsprotokollet anfört bl, a.:"Skulle det visa sig att man pä löntagarsidan, kanske t, o, m, - alltingkan ju hända - med accept från arbetsgivarsidan, skuUe anse att det låg enfördel i detta resonemang" om en del av ett tUlgängligtlöneökningsutrymme går till ar-betsgivaravgift och via en sådan leder till enskattesänkning, om parterna skuUe kunna bU överens om det - "så är det juklart att det inte föreligger någon som helst anledning att vända tummen nerutan vidare. Det är den debatten jag har velat föra ut. Jag tycker attmänniskor skaU diskutera de här möjligheterna, och den diskussionen får välsedermera ge oss anledning att ta under övervägande om det finns skäl för ensådan här. omläggning eller inte. Det är möjligt att uppfattningarna är delade,men ur debatten får man ju ändå dra sina slutsatser," Det är detta uttalande som förvandlar tilldet uttalade hotet om en ökning av arbetsgivaravgiften. Bjuder ändå inte enredbarhet också i den politiska debatten att man anger vad det är fråga om istället för att slunga ut påståenden om ett hot som inte är något hot, utan enhänvisning till att om det blir en överenskommelse mellan parterna påarbetsmarknaden, så är vi intresserade av att låta den debatten gå vidare. Jag tycker att skulle kunna uppträda liteti överenskommelse med en del av sitt namn, nämligen att vara litet hovsammare isina uttalanden. Näringspolitik m. m. Under detta anförande övertog fru andre vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar. HerrDAHLÉN (fp) kort genmäle: Beträffande arbetslöshetsstatistiken kan jagsäga att jag använt siffror sammanställda av , somanger: I sammanställningen redovisas viss statistik dels om den registreradearbetslösheten, dels om de ohka former av dold arbetslöshet som fanns i aprU deår jag redogjorde för. Även om man som jag sade i min föregående replik - tarbort t. ex, arkivarbetare och dem med skyddad sysselsättning, uppgår dearbetslösa till ett antal av 391 604 , Jag förstår att herrJohansson tycker att det är en besväriig siffra. Men skäll inte pä mig, siffranär riktig. Det är verkligheten som är socialdemokratins värsta fiende. Det fårvi bekräftat. NäringspoUtik m. m. frågar om vill ansluta sig tillsocialdemokratins näringspolitik. Nej, redan det skälet att det är dennanäringslivs-pohtik som lett till dessa arbetslöshetssiffror gör detta omöjligt.Dessutom har vi en hel del andra saker att kritisera. frågade om vi är villiga att vara med omstatlig verksamhet i en hel del sammanhang. Javisst, se på där visjälva varit med om att förorda statlig verksamhet. Men, , dennastatliga verksamhet har inte visat sig vara någon radikalkur försök inte attge intryck av det. folk vet att det inte finns större arbetslösheti landet än där. Där spelar den statliga företagsverksamheten större roll än pånågot annat stäUe. Beträffande den industripolitiska deklarationen frågarherr om jag inte vill göra någon ytterligare kommentar.Formuleringarna där är så aUmänna, att man döljer de verkliga svårigheterna,bl. a. det problem som jag tagit upp om var makten ligger. Kan det inte bli förmycket av maktinblandning och för mycket av byråkrati i den biandekonomi somherr sade sig vilja bevara? Sedan råkade verkligen illa ut när han somexempel pä det intresse socialdemokratin har för decentrahsering tog upp fråganom AP-fonderna, där man inte ens vUl decentralisera makten från regeringen tillriksdagen om att besluta hur mycket aktier staten skall fä köpa. Det tarstatsrådet som exempel pä socialdemokratins decentraliseringslusta.Man har väldigt små anspråk, och det är ju bra frän debattsynpunkt. HerrBURENSTAM () kort genmäle: Industriministern sade att livet är sä kortoch använder det som en ursäkt för att han inte hinner att läsa så mycket.Såvitt jag förstår har det i industriministerns fall fungerat som en ursäkt föratt även låta bli att läsa Byggnadsarbetaren. Det är ganska anmärkningsvärt attden som varit direktör i så snabbt tappar intresset för fackligpress. Om man läser Byggnadsarbetaren ser man att den ansats tilltolkning av vad jag citerat här måste vara märkvärdig. Rubriken lyder:"Detta riskerar du om du arbetar som egen företagare." Därefterkommer den långa raden av helt riktiga saker som drabbar en egen företagare ochsom möjhgen skulle kunna tänkas vara en förklaring till att det som vissaforskare kunnat slå fast, nämligen att nyföretagandet sviktar, faktiskt iSverige är ett allvarligt problem. Jag kan icke, fru talman, förstå hur det kan vara möjligtatt vara industriminister utan att ta dessa frågor under allvarligareövervägande än vad industriministern gjorde i sitt svar pä interpellationeneller vad industriministern velat göra i sina långa inlägg här. Jag kritiserarinte längden i annat avseende än att den varit så imponerande, att där skulleha funnits utrymme för att beröra vad som måste vara kärnfrågan för att utformanäringspohtiska riktlinjer för framtiden. Det kan inte rimligen räcka att nöjasig med ett uttalande från PhUipschefen att det finns nya idéer och uppslag iåtminstone den del av företagsamheten som han har Jag betraktar detta som ett alltför lättvindigt sätt att tolka denäringspolitiska skeendena. Dessutom uppfattar jag det som alldeles förlättvindigt att man utifrån de uppgifter man har från statens utvecklingsbolagkunnat säga att av 130, eller vilken siffra det nu var, uppslag hade vissaföranlett litet närmare eftertanke. Både industriministern och jag är medvetnaom att detta utvecklingsbolag inte har varit framgångsrikare än attStatsföretag för icke alltför länge sedan gjorde sig av med det, därför att detvar svårt att driva, och flyttade över det till industridepartementet. Jag ärutomordentligt förvånad över att det är möjligt att vara industriminister utanatt noga fundera på de svårigheter som här är fastslagna i olika vetenskapligarapporter om ett sviktande nyföretagande. Om man kan ta sä lättvindigt pådetta, är vi på väg in i svårigheter med sysselsättningen på lång sikt. () kort genmäle: Jo, i , vismåföretagare har verkligen fått lära oss att vara hovsamma. Det gäller bådemig och alla de andra. Jag är kanske litet förvånad över att statsrådetbagatelliserade löneskatten och arbetsgivaravgiften. Han borde såsom f. d.småföretagare veta att just de mindre företag som har förhållandevis mycketarbetskraft drabbas särskilt hårt av de här pålagorna. Jag vet att har gjort ganska många resor i Kronobergslän, inte minst i min egen kommun, , och jag tycker att han då skulleha talat med fabrikörerna och företagarna där uppe och fått höra deras syn pålöneskatten. Jag är övertygad om att han skulle ha fått en helt annanuppfattning än den han här har givit uttryck för. Lät mig taett exempel som statsrådet väl känner till. Den glasindustrin i fick förra åretungefär i exportstöd. Den höjda löneskatten på två procentinnebär ökade kostnader för vär bransch med bortåt 1,5 miljoner. Vi fick pungaut rned ungefär sä mycket som vi fick i stöd. Vad är det egentligenför mening med en sådan politik? Jag bara frågar det, eftersom vi har talat omalla punktinsatserna här . Näringspolitik m. m. () kort genmäle: Jag försökte i min förra replik nägot beröracenterpartiets inställning till statlig företagsamhet. Jag är medveten om attdet är en omöjlighet att avge en principdeklaration omföretagsstruktuen I ett samhälle med biandekonomi. Jag konstaterar bara att vii dag har i runda tal enskilt ägande, en liten del kooperativtägande och en liten del statligt ägande. Men vi accepterar dessa former. Jagvill säga att relationstalen inte en gång för alla är givna, utan problematikenligger närmast däri hur man skall demokratisera arbetslivet inom den storaenskUda ägarsektom. Eftersom statsrådet apostroferade ett uttalande avcenterpartiet, vill jag gärna för att något klargöra vår inställning läsa in tillprotokollet ett uttalande som vär partistyrelse antog i gär, där det heter:"De anställdas inflytande måste göra sig gällande i hela företaget, ocksåpå styrelsenivån. Den lag om styrelserepresentation för de anställda sombeslöts av 1972 är NäringspoUtik m. m. därvid ettvärdefullt steg på vägen. Styrelserepresentationen fär emellertid inte sesisolerad. Det mest väsentliga är att de anställda får inflytande iunderliggande led där avgöranden om planering, produktionsinriktning samtlöpande ärenden beslutas. Arbetet bör ledas och fördelas i samråd mellanföretagsledning och anställda samt utformas så att det ger utrymme försjälvständighet och personligt ansvarstagande, I företag med företagsnämnder(mer än 50 anställda) bör de anställda utöver medbestämmanderätt i styrelsernaha möjlighet att delta i företagsrevisionen. Arbetet bör fortsätta på att finnaalternativa företagsformer som ger möjlighet till mer likvärdigt inflytande ochdärmed ansvar för de anställda," Jag tror vi kan vara ganska överens om detta - kanske mednågot andra formuleringar beroende pä var rnan hör hemma och att det är enmycket angelägen demokratiseringsprocess sorn vi står inför. Våra uppfattningar har gått isär, herr statsråd, när detgäller lokaliseringspolitiken; jag är medveten om det. Närlokaliseringspolitiken infördes - kanske jag minns fel beträffande året,men det var i varje fall - yrkade istatsutskottet på ett belopp på 100 miljoner till lån och bidrag. Vi fickmycken kritik för det. Man sade att det kan ni aldrig klara av att använda såmycket pengar. Vi har haft försöksverksamhet, där vi har förbrukat omkring 1800 mUjoner, och det är ändå ett litet belopp jämfört med vad exempelvisarbetsmarknadspolitiken har kostat. Fru andre vice talmannen tillkännagav att anslag utfärdats om sammanträdets fortsättande kl, 19,30, Jag gör den noteringen att sägernej till den mdustripolitiska uppläggning som vi för fram i propositionen. säger att han i långa stycken kan dela vär uppfattning. Med detta ärjag tillfredsställd och konstaterar att här skiljer sig de bådaherrarna och partierna ät. 1 fråga om den statliga verksamheten säger attdet är inte någon radikalkur. Fundera i stället över frågan: Vad hade hänt iNorrbotten, om inte de statliga insatserna hade gjorts? Jag har kritiseratmoderaterna för deras mycket negativa inställning i detta sammanhang tUlsamhällets åtaganden, och jag har kritiserat andra med en liberal ekonomiskuppfattning, som har menat att det i långa stycken skall vara tabu församhället att gä in pä det ekonomiska området. Jag har sagt att det ärnödvändigt för att vi skall klara sysselsättning, utkomst och arbete för ettbetydande antal människor. Det har också den praktiska politiken visat. vill inte godta mitt resonemang om att det ären decentraliseringssträvan, när vi i en demokratisering på arbetslivets områdegär in för styrelserepresentation, samhälleliga representanter i en delföretag, förvaltningsbolag, stiftelser osv. Det är en demokratiseringsprocessoch en decentralisering vi för över inflytande till de enskilda människorna. gär in på den diskussion om AP-medel somkommer . Som ett ytterligare vittnesbörd om vårt intresse för endecentralisering söker utskottets majoritet medverka till att som representanterför som vi hoppas den blivande fonden skall utses personer i de företag ivilka man placerar medel. Det är en decentraliseringssträvan som sträcker sigytterligare ett steg. och jag skall väl inte tvista om vemsom har läst Byggnadsarbetaren mest och bäst. Det har inte mycket samband medRiksbyggen - det kan jag upplysa om. Vad jag ändå tordeveta är bakgrunden tiU den artikel sorn nämndes. Den varnar inte för ettföretagande i allmänhet utan för de svårigheter som möter den enskilde, om hanlockas av en entreprenör att gå in i ett arbete såsom ensamstående, dvs. som s.k. företagare, och lämnar det fackhga skyddet. Det är det artikeln avser, ochden diskussionen har jag varit med om att föra med representanter förByggnadsarbetarförbundet, Det är inte minst därför som Byggnadsarbetarförbundeti en skrivelse till industridepartementet begärt en utredning ometableringsproblemen för att förhindra att människor lockas i en situation somkanske för dem själva och för deras famUjer kan bU utomordentligt besvärande.Det är en helt annan sak än att bygga upp en företagsverksamhet av normalomfattning. Jag skall inte resonera om vem som är mer eller mindrekvalificerad för industriministerjobbet. Tills vidare innehar jag det. Jagförstår att försöker kvalificera sig för det genom attläsa akademiska avhandhngar. Men risken är att han glömmer den verklighet ivilken vi lever. Vi har försökt att anpassa vår näringspolitik tillverkligheten, analysera vad som sker, vidta åtgärder med vilka vi kan påverkasysselsättningen och nyetableringen. försöker komma undan det här med attsäga att jag nöjer mig med att bara hänvisa till några statistiska uppgifter.Jag har med hänvisning till det sagt med statistik visatatt det inte har skett den förändring, den negativa utveckling i fråga omidéer, uppslag och innovationer som han och andra talat om. Det är det somvarit syftet med min statistik. Sedan var det inte riktigt så att Statsföretag gjorde sigav med SUAB. Från industridepartementets och regeringens synpunkt ansåg vi attdet skulle vara till fördel för de mindre och medelstora företagen att kunnavända sig med idéer och uppslag till ett organ som var mera fristående än vadSUAB i ett Statsföretag var. Det var vi som tog det initiativet och som ocksåföranstaltade om att denna delning kom till stånd. Det var för att tillmötesgå sä har vi uppfattat det även intressen från mindre och medelstora företag. , , jag sträcker mig naturligtvisför långt när jag begär en form av hovsamhet också i debatten. Jag begärde attherr Hovhammar ärligt skulle hänvisa till det uttalande som finansministerSträng gjort i fråga om en eventuell debatt kring arbetsgivaravgift ochskattesänkning. Det finns i protokollet. Jag skall lämna över det till herrHovhammar. Att ta detta uttalande som grund för att det skulle vara ett hot omen ny arbetsgivaravgift ja, det svarar kanske mycket väl mot en del av den propaganda som det förbund i vilket är NäringspoUtik m. m. Men det svarar inte mot vad vi betraktar som uppriktighet ochhederlighet också i de pohtiska sammanhangen och i den politiska debatten. Detär detta jag har velat anföra till protokollet, HerrWÅÅG(s): Valåret kan måhända spåras i riksdagsmännensintresse här för mindre och medelstora företag. Grunden för intresset ärkanske inte alltid rent saklig. En god bild av omtanken om mindre företag gerdet myller av motioner och reservationer som vi nu behandlar. Det är intemindre än 54 motioner, om jag har räknat rätt. På min lott har fallit attbesvara några reservationer som inte har det ideologiska djup sorn den tidigaredebatten här har haft. Reservationen 2 till näringsutskottets betänkande nr 54 omstatens industriverk gäller ställningen för den inrättadedelegationen för mindre och medelstora företag, I propositionen nr 41 p, 9 harföreslagits att delegationen skall ingå som ett råd för småföretagsamhet iindustriverket. Reservationen biträder motionen 1807 i dess förslag attdelegationens nuvarande ställning skaU vara oförändrad. Min erfarenhet från delegationenpekar på ett behov av den starkare ställning för delegationen och de resursersom anknytningen till ett verk erbjuder. Jag vet att experten idelegationen har motsatt erfarenhet, men det här är min. Utskottet delarpropositionens mening, och jag yrkar bifall till utskottet på denna punkt. Reservationerna 3 a och 3 b strider mot varandra, I reservationen 3 a, som bygger på motionen 1807, vill ochfolkpartiet förstärka företagarföreningarnas resurser väsentligt för att få enökad regional företagsservice genom samhällets försorg, I reservationen 3 bdäremot vill ha bifall till moderaternaspartimotion nr 1804, punkt 3, I motionen begärs att skall ge Kungl,Maj:t till känna att företagsservice bör ombesörias på privat väg. Endast i defall då sådan inte finns att få - i inland dä, kan man tänka skaUsamhället biträda. Den gammalliherala uppfattningen är enligt min mening heltlogisk för en konservativ politiker. För min utskottskollega ordförande i ett stort företagarförbund uppstår naturiigtvis här liksomtidigare ett bryderi, och jag skall därför lämna ämnet. Jag yrkar bifall tillutskottets hemställan på den här punkten. Delegationen för mindre och medelstora företagpresenterade i förrgår sitt sammanstäUda material om industriell service iskriften Servicemöjligheter för mindre företag. Presentationen kommer attfortgå pä företagarföreningarnas årsmöten runt om i landet. För dem avkammarens ledamöter som är intresserade av ämnet rekommenderas det nämndamaterialet jämte betänkandet Företagsservice tiU genomläsning. Det är angelägetatt kammarens ledamöter försöker hjälpa delegationen med att hos de mindre ochmedelstora företagarna sprida kännedom om broschyrerna och vilkaservicemöjligheter som finns och också vilka finansieringsmöjligheter somfinns. Vid arbetet med fr-ägan om företagsservice hardelegationen haft under beaktande de grundläggande synpunkterna bakom motionen 1496 av herrNUsson i m. fl. Med propositionens förslag till utbyggnad avindustriell service har ett avgörande steg tagits i den riktning sorn motionenavser. Nägot skäl att nu biträda centerreservationen nr 6 finns således inte,och jag äskar, fru talman, även här bifall till utskottets hemställan. I reservationen 8 vid punkten 15 upptas motionsyrkandet nr946 om utredning av företagares utbildningskostnader. Frågan om hur företagaresutbildning skall ordnas rationellt hör också den hemma i delegationen förmindre och medelstora företag eller i det nya rådet för mindre företag iindustriverket. Enligt min bestämda uppfattning måste det utbud av utbildning,som gratis står till förfogande för företagaren genom vuxenutbildningen ochungdomsgymnasiet på ohka orter, tas till vara. Genom någon central studierektorbör studiepaket kunna ordnas och samordning i övrigt ske. Detta blir SIFU.snaturiiga arbetsuppgift. Den logiska slutsatsen av vad herrar SjöneU ochAndersson i sagt blir att SlFU:s utbildningsverksamhet bör begränsasdit. Eftersom en sådan verksamhet kommer att arbeta med helt andra kostnaderför den enskUde än den nuvarande finns det inget skäl att biträda reservationenvid punkten 15 i utskottsbetänkandet. Översyn av studieverksamheten och fråganom SlFU;s framtida organisation och ställning med anledning därav är enligtutskottets mening en uppgift för det nya verket och organisationsutredningen.Skäl finns därför inte att nu besluta om sådana riktlinjer för SlFUs framtidaställning som i reservationen 7 har föreslagits. I sin motion nr 1750 tar m. fl.kammarledamöter, engagerade i företagarföreningarnas verksamhet, upp frågan omSlFU:s regionalisering. De menar att sådan endast bör ske genom företagarföreningarna.Bl. a. mot bakgrunden av vad här sagts om företagarutbild-ningens organisationdelar utskottet den uppfattningen. Jagåslundar således att punkten 15 i utskottets hemställan bifalles.