prot · FW0968 · 1973-12-31 00:00:00 — § 1 Justerades protokollen för den 4 innevarande manad, § 2 Om tillsättande inom av en expertutredningrörande kampen mot narkotikan Herr utrikesministern ordet för att besvara fröken () i kammarens protokoll för den4 april intagna fråga, nr 168, och anförde: Fröken har frågat mig om densvenska regeringen delar den uppfattning som rådgivande försam-hnguttalat i sin rekommendation nr 679, anlagen , all inom Europarådetbör tUlsättas en expertgrupp vilken i första hand skulle få tiU uppgift altutreda vilken roll bör ha i kampen mot narkotikan och för att kommatill rätta med narkotikamissbrukets skadeverkningar i , Pä detta får jag svara all tillstyrkttillsättandet av en sådan expertgrupp när frågan varit uppe till behandling islällföre-trädarkomrnillén i , Vid det möte som pågårinom kommittén () skall frågan orn upprättandel av expertgruppenavgöras, och den svenska delegationen har hksom vid tidigare tillfälleninstruktion atl stödja detta förslag. Fröken (): Jag ber atl få lacka utrikesministern för svaret på minfråga, som jag givetvis finner högst tillfredsställande. Det gläder mig atlSverige har denna positiva inställning till problemet. har jutämligen länge sysslat med frågorna om narkotikan i , antog vien resolution i anledning av en motion som hade väckts . Vibaserade den resolutionen på en karlläggning av tiUståndet i , som hadeverkställts av en under ministerkommittén arbetande expertkommitté. Vi uttaladeredan då önskemål om atl fä en experlulredning lUlsall, Vi ville också ha etlorgan för spridning av information meUan medlemsländer rörandenarkotikaproblemet och de erfarenheter vi hade av vidtagna åtgärder. Den gången var ministerkommittén positivt inställd mensade sig viha avvakta resultatet av ell symposium som vi också hade föreslagit.Ett sådant symposium kom till stånd , Vid detta symposium närvarockså en rad delegater från den svenska , 1 stort sett kan man sägaatt del symposiet kom fram till liknande ståndpunkter som dem vi hade i vårtidigare resolution. Resultatet av symposiet redovisades inför församlingen ioktober med rapporter från den sociala Om tiUsällande inom av en expertutred-niiigrörande kampen mot narkotikan Om skydd för de svenska missionärerna i Bumndi kommitténoch från den juridiska kommittén inom församlingen. Där återkom vi med sammaönskemål som tidigare i den rekommendation, nr 679, som jag har hänvisat till imin fråga. Därför har jag all anledning att uttala min glädje ochliUfredsställelse över att den är så positivt inställd tilldetta problem. Jag vill säga det därför alt jag tycker del är så angeläget altSverige i detta avseende ger verksamheten i sill fulla stöd, inlebara därför att rådet tycks ha varit del första internationella politiska organi som har tagit upp denna fråga till allsidig belysning, ulan framföraUl därför att del förefaller mig som om med sina 17 medlemsländerskulle vara det meUanslalliga organ i som i sin verksamhet kan nå deflesta länder som är aktuella i detta sammanhang, TUl dessa hör inte minstTurkiel, som spelar en rätt framträdande roll som Iransiloland och leverantörav narkotika till , trots alla de ansträngningar som man efler vad manhar försäkrat oss där gör för att komma till rätta med narkolikatrafiken. Del faktum alt man inom den gemensamma marknaden påinitiativ av president har beslutat all mer eller mindre tiUfälligt taupp narkotikaproblemet utgör såvitt jag kan se inle någol skäl att negligeradel arbete som pågår inom , där man har visat så storaktivitet och där man tydligen har den största möjligheten alt nå ut till mångaländer med sitt budskap. Jag ber änen gång att tacka för svaret. Överläggningen var härmed slutad. § 3 Om skydd för de svenska missionärerna i Herr ucrikesminislern WICKMANerhöll ordet för alt besvara i (m) i kammarens protokoll förden intagna fråga, nr 171, och anförde: i har frågat mig om vilkaåtgärder jag avser vidta för alt tillförsäkra de svenska missionärerna iBurundi skydd. Regeringen har alltsedan oroligheternas utbrytande iBurundi noga följt utvecklingen där. Efter de tragiska händelserna, somskördade lusentals raänniskohv och ledde tiU en omfattande flyktingström främsttiU , har ett relativt lugn rått . i är brötsemellertid delta av en gränskonflikt mellan och , En burundisk mihtär operation mot flyktingläger i minst 70 människor hvel, Efler atl de burundiska myndigheterna påtagitsig ansvaret och officiellt beklagat händelserna, tycks nu situationen åter hastabiliserats. verkar ett femtiotal svenska missionärer iBurundi, De utgör en väl organiserad grupp med central ledning ochadministration i huvudstaden. Den svenske konsuln i , som har tilluppgift att tillvarata <;venska medborgares intressen, upprätthåller etlfortlöpande och nära samarbete med Pingstmissionens ledning på platsen. Han står också i kontakt med de burundiska myndigheternaangående de svenska missionärerna. Enligt samstämmiga rapporter förehgger del nu inle någonfara för svenska medborgare i landet. i (m): Jag ber all få lacka utrikesministern försvaret på min enkla fråga. Jag vel inte om jag helt kan dela hans optimismbeträffande lägel i , Bakgrunden till min fråga är givetvis de strider som pågåroch har pågått drygt etl år mellan lutsi- och hulustammarna. Av dessa är denregerande tutsistammen den mindre och representerar av folkel.De 50 svenska pingstmissionärer som arbetar i har ett par hundrainhemska medarbetare, varav 11 missionärer har mördats. Läget i är verkligen beklaghgt. Det är ell av desvåra problem i världen som FN inte har kunnat ta sig an, trols att ärett gammall FN-mandal, som visserligen upphört 1962, Utrikesministern menar atlsamstämmiga rapporter föreligger och atl det inte är någon fara för svenskamedborgare i landet. Det vore intressant all få veta vad del är för rapporter.Jag vet atl vi har en svensk konsul, en belgare, i , men vi har ocksåen ambassadör i som borde kunna utveckla en viss aktivitet. har vi emellertid från reporter iÖstafrika, som har intervjuat utrikesministern i fått uppgiften attdenne ullalat atl "svenskarna bör räkna med atl de i fortsättningen intebara riskerar utvisning. De kan också komma atl dömas till långvarigafängelsestraff enligt landets lagar." Jag tycker verkligen att det finnsanledning atl i en situation med hotade svenskar i ell land, vars regeringenligt en FN-uppgifl har tagit livet av 300 000 av sina egna medborgare,försöka förekomma de svårigheter som skulle kunna drabba de våra. Det är ju försent när det verkligen har skett. Jag skulle vilja höra vad del är församstämmiga rapporter som herr utrikesministern stöder sig på. den 12 aprU 1973 Om skydd för de svenska missionärerna i Bumndi De rapporter som jag stöder mig på är delsmissionsledningens egna uppgifter, dels den svenske konsulns uppgifter. Ivilken mån de är mindre eller mera korrekta än i Malmöinformationer kan jag naturligtvis inle personligen avgöra. Jag kan uttrycka enförhoppning om den kommande utvecklingen, men jag är självfallet inle i någonposition att ställa några garantier för den burundiska regeringens handlande. En åtgärd som vi vid behov kommer atl vidtaga är enkraftfull diplomatisk intervention. Vi tvekar inle all göra en sådandiplomatisk intervention trots att av omständigheter, som helt beror på denburundiska regeringen, diplomatiska förbindelser ännu inte upprättats medBurundis huvudstad. Vi är därför framför allt men inle uteslutande hänvisadetill konsulns agerande, och han har som säkerligen känner tilltagit flera initiativ liU skydd förmissionärerna. Trots all vi ännu inte har diplomatiska förbindelser Ang. anbudsgivningen vid uppförande av byggnader förstatliga ändamål hindrardetta inle vår ambassadör i alt besöka . Vi har också utnyttjat en annan väg, nämligen kontakternaoch maskineriet i . Därutöver har vi - och detta är intenågot oviktigt instrument när det gäller att påverka utvecklingen i vissaafrikanska stater - OAU, med vilken organisation vi har kontakter ljust dennafråga. i (m): Vad beträffar utrikesministerns informationerfrån missionsledningen och måhända också enskilda missionärer är del väl ändåbekant för utrikesministern, att man från det hållet måste uttala sig ytterligtmodest, om det skall finnas någon som helst chans att fortsätta arbetet ilandet, alt bedriva seminariet i Kiremba osv. 1 fråga om dessa uppgifter fårman nog försöka läsa fram sanningen mellan raderna. För övrigt tackar jag för det senaste inlägget, i vilketutrikesministern meddelade alt man kommer atl vidta kraftiga diplomatiskaåtgärder och alt man också tänker utnyttja kontakten med Förenta nationerna.Jag tror att det senare är mycket väsentligt, även om klausulen om internaangelägenheter är hindrande. Även i del här sammanhanget tror jag alt omuppmärksamheten från skilda länder riktas mot vad som sker i , kommerdet atl betyda bättre förhållanden för de svenskar som där arbetar. Överläggningen var härmed slutad. § 4 Ang. .-anbudsgivningen vid uppförande iiv byggnaderför statliga ändamål Herr finansminislern STRÄNG erhöllordet för att besvara i Holmgården (c) i kammarens protokollför intagna fråga, nr 158, och anförde: i Holmgården har frågat migonr jag anser det vara lämpligt att länets egna byggföretag inle ges möjlighetall deltaga i anbudsgivningen dä det gäller uppförande av byggnader förstatliga ändamål. Upphandling och arbeten för statens behov regleras genomupphand-hngskungörelsen. När det gäller byggnads- och anläggningsarbeten infordrasanbud i princip genom annonsering eller genom särskilda skrivelser. Detlillvägagångssättet skaU därvid väljas som är lämpligast i varje särskilt faUmed hänsyn till arbetets art och omfattning samt kravet på affärsmässighet. Detstadgas vidare i upphandlingskungörelsen alt även anbud som kommit in från eninte tillfrågad anbudsgivare skall prövas. tillämpar normalt anbudsinfordran genomannonsering. Endast i särskilda situationer infordras anbud av ett begränsatantal entreprenörer. Exempel pä sådana situationer är då tiden för anbudsförfarandeoch byggande är mycket kort. Därvid inbjuder styrelsen alltid entreprenörer somredan är verksamma på orten. De gällande bestämmelserna för statens upphandling har till syfte bl, a, attge myndigheterna möjlighet atl uppträda affärsmässigt. Inom ramen härför harmyndigheterna viss frihet alt välja formen för anbudsinfordran. Jag förutsätteratl de fördelar som en lokal anknytning kan ge beaktas av de upphandlandemyndigheterna inom ranren för syftet med upphandlingsbeslämmelserna. i Holrngården (c): Jag ber atl till herr finansminislern få sägaett tack för svaret. Jag viU notera att del är ett uttömmande och bra svar ochatt det inte finns någon anledning atl anmärka på del. Tyvärr tycks emellertidallt inte fungera på det sätt som finansministern här redovisar. Jag ställde frågan därför all det finns etl fall i minegen bygd där gällande bestämmelser inte pä långa håU har föhts. pågår det räkning för en ny etapp vidtekniska högskolan i , I den räkningen har endast fyra företag gettsmöjlighet alt vara med om anbudsgivningen. När svaret innehåller atl "ävenanbud som kommit in frän en inte tillfrågad anbudsgivare skall prövas", såvill jag bara till det säga att i detta fall har förekommit framställningarfrån flera andra, på orten etablerade byggföretagare som vägrats all vara med idenna prövning. Av de fyra söm har tillfrågats är ell företag, nämligenBPA, verksamt på orten, så därvidlag finns ingen tveksamhet. Del andra är ettbyggföretag från som åtminstone inle har varitetablerat i och knappast norr om . Del tredje är etlvägföretag från som är etablerat främst när det gäller vägförbättringaroch vägentreprenader. Det fjärde är etl alldeles nyetable-rat företag, somsäkerligen inte kan uppvisa någon större konkurrens i denna entreprenad. Nog ärdel rätt förvånande, när vi har byggföretag på orten och för övrigt ettbyggföretag som redan arbetar på platsen, att de inle får vara med om en sådanhär prövning, I det län som jag kommer ifrån och där detta inträffat harvi ju alllid svårigheter alt få tillräckligt med arbetstillfällen, och man måförstå alt de byggföretag som mänga gånger kämpar med sådana svårigheter känneren utomordentlig oro över att bli behandlade på ett sådant här sätt. Jag vill följaktligen ställa frågan till finansministernom han menar att det handlingssätt som jag här har åter-gett överensstämmer medden redovisning som han nu har gett om hur det skall ske, och om så inte ärfallet, om han är villig alt medverka till att verkligen fårreda på vad den har anledning att handla efter. Ang. anbudsgivningen vid uppförande av byggnader förstatliga ändarnål Jag tror inle man kan ta den här femteetappen i utbyggnaden av som någol representativt fall när delgäller hur hanterar upphandlingen. Del var alldeles speciellaförhållanden, har det berättats mig. Man fick pressa anbudstiden till hälftenav det normala, och detta föranledde alt man fick ha diskussioner igång med anbudsgivarna. Det här är ett relativt stort bygge. Undervisningen ärredan i gång, och bygget skall vara färdigt om ungefär etl år. Dä kunde maninte gärna sitta och föra dessa diskussioner den 12 aprU 1973 Ang. anbudsgivningen vid uppförande av byggnader förstatliga ändamål med etlobegränsat antal anbudsgivare. Man vände sig till ett par. Här har interpellantenanfört vilka del var, nämligen BPA och Vägförbättringar, Man har haft mångårigagoda erfarenheter av deras insatser just i dessa områden. Detta kompletterarman med etl par mindre förelag för att få etl så utförligt konkurrenstesl sommöjligt när man skall bestämma sig. kommer ju en efterföhande etapp all sättas i gång,och det är mening att annonsera ut det hela och ta inanbuden i sedvanlig ordning. Del var en speciell situation som föranleddevissa begränsningar i anbudsförfarandel, och jag vUl ha redovisat detta med vadjag har sagt . i Holmgården (c): Jag har ingen anledning atl gå in på fråganom situationen är specieU eller inte i del här faUel, Det må vara hänt alt detär tidspress, men nog är det rätt förvånansvärt, när rnan i en sådan situationviU ha en konkurrens, alt man åker ned till och tror atl ett företag,som är etablerat där och som inte uppträder i över huvud tagel,snabbast skall kunna medverka i detta konkurrenstest. Det byggföretag däremotsom arbetar på platsen och som föhaktligen skulle ha haft de bästaförutsättningarna - finns redan på arbetsplatsen, inle bara på orten och debyggföretag som i övrigt finns i länet, är väl kända och väl etablerade och kansin sak, dessa får inle vara med. Hade man ansett atl det behövdes en snabbprövning och ett snabbt anbud, då skulle man gått till det förelag som lågnärmast och inte liU företag i , inte till förelag som är alldelesnyetablerade och föhaktligen inte torde ha de allra bästa förutsättningarna attsnabbt sälla sig in i frågan och inle till ett företag som egentligen sysslarmed annan verksamhet än det här var fråga om, kan, tror jag, snabbi få fram ett anbud i dethär fallet, nämligen BPA, men att del blir något konkurrenstest vägrar jag,herr statsråd, absolut all gå med på. Vi kan naturligtvis inte slå och diskuteradet specifika fallet. Men av interpeUantens senaste inlägg fick man onekligenden uppfattningen all borde vara bunden att ge specieUafavörer till de förelag som jusl råkar vara på orten. Del skär sig motupphandlingsförordningen. Man kan enligt denna riskera alt få etl företag inlebara från ulan kanske t, o, m, från , om det visar sig allförelaget bygger billigare och rationellare än vad ett specifikt företag gör påden ort där bygget skall läggas. Därmed har jag inte givit mig in på någon inbördesvärdering av Göteborgsföretaget och Luleåföretaget, utan jag talar rentprincipiellt. Jag har velat säga delta eftersom man onekligen av det senasteinlägget fick intrycket all borde vara ortsbunden vidinfordran av anbud, vilket den inle är. Den kan ta vissa hänsyn, som jag sadeavslutningsvis i mitt interpellationssvar, men den har frihet atl gå över helalandet. HerrJOHANSSON i Holmgården (c): Ätt inte är ortsbundenförslår jag. Men i finansministerns svar sägs det i aUa fall att styrelsenaUtid inbjuder entreprenörer som redan är verksamma på orten. Jag menar absolut inte atl något företag vare sig dom ärpå platsen eller ej skall vara favoriserade. Vad jag menar är alt de i länetetablerade och verksamma byggföretagen rimligen borde ha fått vara med i etlsådant här fall. Man kan starkt ifrågasätta om det inle, med den sortskonkurrens som det här ges tiUfälle tiU, blir så att ell visst förelag favoriseras. Otn åtgärder mot sniffning bland barn och ungdom Överläggningenvar härmed slutad. § 5 Om åtgärder mot sniffning bland barn och ungdom Herr socialministern erhöllordet för all besvara i (fp) i kammarens protokoll förden intagna fråga, nr 166, och anförde: i har frågat vilkaåtgärder regeringen avser alt vidta med anledning av de senaste dagarnaslarmrapporter om många dödsfall bland barn och ungdom på grund av sniffning. Jag utgår från atl del är en pågående undersökning iGöteborg om thinnermissbruket som har föranlett frågan. Som ett led i dennaundersökning har gjorts en karlläggning av antalet dödsfaU i hela landet sominträffat i samband med Ihinnersniffning ochför tid . Dessa uppgifter understryker att thinnermissbruket är ettaUvarhgt problem. Utredningsgruppen i fortsätter sitt arbete för att isamråd med la fram underlag för åtgärder mot thinnermissbruket.TUl gruppens fortsatta arbete har Kungl. lämnat bidrag ur allmännaarvsfonden. Jag vill erinra om att thinnerfrågan har behandlats vid fleratillfäUen här i . för endast ungefär enmånad sedan, besvarade jag en enkel fråga om åtgärder mot Ihinnermiss-bruk. Jagredovisade då en rad åtgärder för all stävja detta missbruk. har tillsatt en särskUdarbetsgrupp med representanter för styrelsen, giftnämnden och . Denna arbetsgrupp skall bl. a. på grundval avGöteborgsundersökningen skyndsamt lämna förslag till åtgärder i thinnerfrågan. Informationsfrågan ägnas också stor uppmärksamhet. Sålundafärdigställs nu inom hälsovårdsupplysningsdelegation en broschyrmed utförlig information om Ihinnersniffning och de medicinska och socialarisker som är förbundna härmed. Broschyren skall sändas ut över helalandet till personer som kommer i kontakt med olika riskgrupper. i samarbete med att 1973 1974 anordna etl20-lal regionala konferenser med bl. a. socialarbetare och fritidsledareangående missbruk av olika medel. Nr68 i (fp): Torsdaaen den ''' talman! De senaste dagarnas alamerande rapporter om att ett 1.7jj_|. ;| 1073 50-tal barn och ungdomar från åttaår och uppåt har avlidit på grund av -------------------- ohkaslag av sniffning har givit mig anledning att fråga socialministern Uinatgauler mot jg Qi och jag lackar nu för svaret. siujjningbland svaret framgår all frågan haraktualiserats under det barn ochtingdom , och socialministern hänvisar till en rad åtgärderför att stävja missbruket.Jag tycker emellertid att svaret saknar förslag på konkreta Del är mera en redovisning av den kartläggning och de undersökningarsom har pågått läng tid och som ännu pågår. Sniffning av thinner, solution och fläckurtagningsmedletTRl - men även andra lättlösliga ämnen - har varit och är etl växande problem.Tyvärr har emeUertid debatten och intresset för att stävja sniffningen kommit ibakgrunden . Detta kan bero på att narkotikaproblemen har varitdet överskuggande bekymret, men del innebär inte att sniffningen i absoluta talskulle ha minskat. Den s. k. thinnergruppen i , som avser att lägga framen rapport om sin undersökning , har redan nu givit beskedom sä grava missförhållanden att del finns anledning för myndigheterna atlhandla snabbt och kraflfulll. Äv de kända omkring 50 dödsfallen har nära hälften avliditgenom direkt lhinni;rsniffning, men andra tragiska former atl förkorta livet-t. ex. självmord, dråp, innebränning och drunkning - ger en aning om denfruktansvärda situation som dessa barn och ungdomar befinner sig i. Även de somöverlever missbruket och de är många fler än de som omkommer - får men förlivet, ofta så allvarliga men att de kräver livstidsvård på mentalsjukhus,därför att varken hjärnan eller kroppen fungerar. Jag vill nu komplettera min fråga så här: Skulle man intekunna föreslå några konkräla åtgärder som kortsiktigt kan lösa en del problem iavvaktan på mera långsiktiga lösningar, t. ex. genom att skolöverstyrelsenutfärdar anvisningar om atl thinner och liknande vätskor skaU vara förvaradeunder lås? finns ju alla sniffningsbenägna produkter mycket ofta spridda imånga skolsalar. DärtiU kunde kanske också kemikaliehandeln få ytterligarerekommendationer att t. ex. begränsa sitt sortiment. har detta ärende varit uppe ofta till debatt. Delbollas mellan olika arbetsgrupper, meUan regeringen, riksdagsmotionärer och oss"enkla frågare". Men man har en känsla av att det händer för litetoch alt ytterligare någol måste göras i denna allvarliga fråga. I mitt svar har jag redovisat några viktigaåtgärder för alt komma till rätta med thinnermissbruket. Därutöver kan jag nämna all hade överläggningar med giftnämnden och med . Avsikten har varit att begränsa tillgängligheten av thinner m. m samt all försöka få fram alternativa förtunningsmedel och även atl i butikerna lämna viss 12 information till kunderna.Socialstyrelsen har också bedrivit en omfat- landeupplysningsverksamhet på detta område. har styrelsenshälsovårdsupplysningsdelegation anordnat ett tiotal konferenser med kommunalafritidsledare angående missbruksfrågor. Den verksamheten kommer atl fortsätta. 1 anordnade ocksåtillsammans med Kommunala frilidstjänstemäns riksförbund särskilda studiedagari för kommunalpolitiker och fritidstjänstemän m. fl. kring tematdrogmissbruk och frilidsmihöer. Omkring 300 personer dellog i dessastudiedagar. Även enskilda kommuner har tagit många lovvärda initiativ för attsprida information om sniffning. Sålunda har bl. a. barnavårdsnämndoch sjukvårdsförvaltningen i givit ul särskilda broschyrer om thinneroch sniffning. Del är ell aUvarligt problem, och vi måste på ohka sätt gåvidare här för atl så långt det går åtgärda detta missbruk. Men vi skall inteförringa värdet av information, och jag utgår självfallet från atl skolan härhar en utomordentligt viktig uppgift. Om åtgärder mot störande buller inom diskotek i Ahngsås (fp): Jag delar socialministerns uppfattning om attvi måste gå vidare härvidlag. Jag anser bara att det, trots socialstyrelsensarbetsgrupper och deras överläggningar, händer lilel - för litet - och det somnu har initierats har dröjt aUtför . Kommunstyrelsen i skrev på fullmäktiges uppdragredan före midsommar tiU regeringen och krävde snabba och snaraåtgärder. Jag tycker att del borde ha hänt en del av mer konkret slag som gått. nämnde socialministern någol sorn skulle kunna göraläget bättre, men jag tror atl en större aktivitet från socialministerns ochsocialstyrelsens sida skulle förbättra situationen ytterligare. Jag upprepar vad jag tidigare sade: Man har en känsla avatt den här frågan alltför mycket bollas mellan olika ansvarsgrupper med denfördröjning som det innebär när del gäller all stävja det här missbruket. Detger tyvärr en alltför passiv bild av den handlingskraft som borde ha funnitsunder den lid som gått för alt man skall kunna åstadkomma en bättre lingensordning när det gäller detta svåra problem. Jag vill bara tillägga att det inte är någonny fråga. Vi har under etl stort antal år sökt gå fram på olika vägar för altstoppa missbruket, och vi kommer att gå vidare, som jag slarkl understrukit. Överläggningen var härmed slutad. § 6 Om åtgärder mot störande buller inom diskotek Herr socialministern erhöllordet för att besvara i (c) i kammarens protokoll förden intagna fråga, nr I 76, och anförde: Om åtgärder mot störande buller inom diskotek i har frågat mig omjag vUl medverka till atl hälsovårdsnämnderna får ökade möjligheter atl ingripamot störande och skadligt buller inom diskolek och liknande lokaler. Bestämmelserna i hälsovårdsstadgan syftar till altförebygga eller undanröja sanitära olägenheter. Störande buUer kan utgöra ensådan olägenhet.