prot · FW0978 · 1973-12-31 00:00:00 — Den här skiljelinjen skulle också innebära atl folkpartietoch inle skulle vara vUliga alt ställa ytterligare medel lillstatens förfogande för all kontrollera priser. Tänk om det ändå vore så enkeltsom vill göra gällande alt kontrollera priserna! Varför har del i såfaU varit så snabba stegringar i hyrorna, ? Där har ni ju haft fuUständigakonlrollmedeL Varför har det, herr talman, varit så snabba stegringar när delgäller biljettpriser på ? Där har ni, , fullständigamöjligheter all utöva kontroll. Varför har portot ökat? Varför harleleavgifterna ökat? Del är icke, , så alt jag inte vel atl man inomell privat konkurrerande näringsliv ofta företar prishöjningar. Det vel bådeherr Feldl och jag. Det är riktigt att jag har fäst uppmärksamheten på despeciella prishöjningar som statliga myndigheler har företagit. Det har jaggjort därför att om ni tror alt det bara är fråga om att ha lagstiftning ochstatliga maktmedel, så har ni ju hela skåpet fullt med sådana fullmakter idessa fall. Varför använder ni inte dem, om ni tror så mycket på dessaspeciella åtgärder? Om del är så förträffligt med priskonlroU, varför är detdå så atl finansministern enligt uppgift kommer alt justera upp sinaförutsägelser om inflationstakten i förhållande tUl vad han tänkte sig ijanuari? Varför behöver han göra det? Ni har ju satt i gång enpriskonlroll. Jag har också för att ta upp en annan tråd i sagt all ett prisstopp förvisso kan förefalla ge någon sortsvinning på kort sikt, och del är vad även uttalar. Men jag tror inte atlen konsument är betjänt av vad som händer på ett par månaders eller ett halvårssikt. Konsumenten är betjänt av en förbättring på lång sikt. De olika undersökningarsom gjorts pekar på atl verkningarna av denna priskontroll på lång sikt ärnegativa. säger, herr talman, att det förekommer ohämmadeprishöjningar och att del på någol sätt är bakgranden lUl alt staten måste haökade maktmedel. Men varför skall del då vara en så restriktiv tillämpning, omni ser framför er någon sorts ohämmade prisökningar över hela linjen? Varförinte argumentera som om ni verkligen tänkte er att ingripa över hela linjen föratt på något sätt hålla tUlbaka prisutvecklingen? Det måste bero på att ni intesjälva tror på era olika åtgärder. Och hur rimmar dessa som ni kallar ohämmade prishöjningarmed förhållandet att vinstmarginalerna kraftigt har minskat i näringslivet? Slutligen, herr lalman, har gåttemot denna priskontroll. Anser atl icke menarsig självt betjäna stora konsumentintressen? () kort genmäle: Jag lämnar därhän miedningen ihandelsministerns inlägg. Den innehöll mycket av överdrifter och jag kände inteigen handelsministern i sättet all försöka klassa oss eller förelagen medavseende på motsättningar eller icke motsättningar. Men allt del var väl inleavsett för den sakliga debatten. När del gäller sakståndpunkterna har åtskUligl redovisatstidigare, och handelsministern anförde från sill håll vissa synpunkter. Jagtror inle atl vi kommer myckel längre i det avseendet och vill bara la upp enenda sak, nämligen försöket atl göra gällande alt det är så mycket värre ställtnär det gäller inflationen i utlandet än vad del är i . Såförhåller del sig inle. Del är visserligen riktigt all man har en stegrad inflationstaktockså i ullandel, och eftersom vi får in vissa prisstegringar genom import osv.är detta förhåUande ett skäl för oss i att i stäUet ännu mera angripainflationen än vad vi har gjort. Om man ser utvecklingen över har utlandetinte haft en högre inflationstakt än . Det påslåendet kan lätttiUbakavisas. Dess värre är aUdeles för "framgångsrikt" pådelta område. Som bakgrand är del bra all gå till en källa, som frånregeringshåll förvisso inle kan misstänkliggöras. I LO-ekonomernas dokumentfrån , "Ekonomiska utsikter ", redovisas på s. 8en tabeU som omfattar 14 länder, 12 i - däribland - samt Förentastaterna och . Grundmaterialet utgörs av statistik från och frånannat håll. Däri f uiner man följande, om man räknar på det för den svenskaregeringen behagligaste sättet i fråga om bostadskostnaderna. var det tre länder som hade ensnabbare prisstegringslakt än . Tio länder hade en lägre takt! Är 1970var del bara två länder som hade en starkare prisstegringslakt än Sverige.Läget var hkartat : bara tvä länder hade en starkare prisstegringstakt.LO-ekonomerna hade också hunnit studera perioden lill , ochför denna var bUden densamma. Bara två länder överträffade vår prisstegringstakt. På den allra senaste korta tiden har denna internationellajämförelse slagit bättre ut för svensk del. Men det är mycket mer rättvisandeatt vid internationella jämförelser studera än en mycket korttidsperiod, vilken den än må vara. hgger då verkligen illa tiU, det gårinte alt förliga. i (c): Egentligen skulle jag ha lust att återförabåda de stridande parterna tUl utgångspunkten för denna debatt. Utgångspunktenvar såvitt jag förstått inte prisregleringslagens vara eller icke vara och inteheller den ekonomiska politiken ulan en ändring i gällande prisregleringslag.Som representanter i utskottet har bedömt detta är det fråga om enmycket marginell ändring, och med den bedömningen har vi sällat oss tUlmajoriteten. Jag hade inte för avsikt alt göra någol inlägg i den härdebatten. När jag ändå gör det beror det därpå att i slutskedet avsilt anförande liksom senare också statsrådet sade sig spåra en nyideologisk skiljelinje. gav stora proportioner ål delta och ställdefrågan: Hur skall det vara möjligt all hanlera det här i en eventueU nyregering? Jag tycker, herr handelsminister, atl del här är att göraför stor sak av det hela. För mm del tror jag alt den praktiska tillämpningenskulle vara möjlig att klara för både i en regering tiUsammansmed moderater och folkpartister och i en regering tUlsammans med socialdemokraterna.Del där problemet bör inte vara så förfärligt svårt att lösa. Väl kan vi bedömaläget litet olika, men med utgångspunkt i den situation som är för handen närdet kan bli aklueUt att sälla etl prisslopp i funktion tror jag att det finnsmöjligheter all komma överens. Del har väl också visat sig i åtskiUigasammanhang inle minst . Jag vill göra den principiella deklarationen för centernsvidkommande när del gäller den grundläggande frågeställningen, att vi tror ickeatt man klarar någon prisstegringsvåg med ett prisstopp, och jag hoppas attsocialdemokraterna är med på den grundsynen. Vi säger att delta instrument intekan undvaras, men som och i har sagt i enmotion, som har blivit beaktad i utskottels skrivning, förmenar vi all del böranvändas mycket varsamt. När vi har fått dessa synpunkter tUlgodosedda har delför oss inle varit någon svårighet alt ta denna lagändring. Jag vUl säga avslutningsvis, herr talman, att självfalletsällar vi oss tUl dem och dit hoppas jag alt kammarens flertal hör somförmenar att man aldrig i längden med en prisreglering löser de här problemen.Ett prisstopp har ju också i sig så stora begränsningar som redan framhåUitsi deballen här i att del inte heller från den utgångspunkten ärsvårt för oss att godta de förändringar som föreslagits, under förutsättningatt lagen används när särskilda skäl kan så föranleda. Jag förstår del behov som iHarplinge har av atl spela ner hela den här frågan, alt göra så litet väsen avden som möjligt. Men när han säger att har upplevt det här som enmarginell ändring av prisregleringslagen, kan jag bara konstatera att han ochhans partivänner inte har lyckats övertyga sina koalitionsbröder i den regeringsom han hoppas på. De upplever det här som en stor principiell fråga. Varförskulle annars i varje faU ta i så våldsamt som han gjordei sitt inledande inlägg? anförande lämnade fler frågor änupplysningar när del gäller hur han tänker sig att skall få medsig moderata samlingspartiet på alt införa prisstopp och gå till ochbegära fullmakt för detta prisstopp. HitlUls har moderata samhngspartiet aldrigaccepterat prisslopp. Vad är det nu som har inträffat? Är del mycket hårda markering av moderata samlingspartiets ståndpunkt som göratt nu tror att kommer bara in tUlsammans med eri en borgerlig regering så kommer de att ändra uppfattning på denna såvitt jagförstår grundläggande fråga för moderata samlingspartiet? Sedan håUer jag helt med om att vi inteskall införa prisreglering om det inte finns skäl för del och starka skäl.Vid de två tUlfällen 1970 och när vi införde prisstopp såfanns del enligt vår mening starka skäl för del. Det är den typen av situationervi har tänkt på. Vi anser alt prissloppet då fyllde en funktion och hadevälgörande effekter genom att kyla ned inflalionsklimalel en aning. TUl vill jag säga att om jag har gjortjämförelser med andra länder avseende , så beror del jusl på attdet är under dessa år som och även andra länder har arbetat medprisreglerande åtgärder. Del är därför som jämförelsen ärinlressanl. Jag vUl bara rekommendera , eftersom han läste upp endel siffror, att studera den reviderade finansplanen som väl kommer ochvarav framgår att hade den lägsta prisstegringen i Västeuropa.Övriga länder hade en prisstegringstakt som var minst 0,5 proceni, i vissa faUhela , över den svenska prisstegringslaklen. fortsätter och han har ingen annanväg all gå att försvara de privata förelagens rätt att höja sina priser. Jaghar aldrig påstått atl det pågår några ohämmade prishöjningar.Jag har bara sagt att i det historiska perspektiv som borde det ha funnits utrymme för åtminstone misstanken att det någongång, vid något tUlfäUe, i någon situation funnits något privat företag i dethär landet som faktiskt drivit upp priserna på sina produkter eller på sinatjänster, utnyttjande en marknadssituation och bristande konkurrens av olika slag.Men om har den misstanken så anser han del i varje fallinte passande atl framföra den offentligt. Sedan ropar han med hög och fast stämma: "Varför ärdet så kolossala prishöjningar på och på poslen? Detta kontrollerarju staten." Ja, vet mycket väl vad det beror på attpriserna på tjänster i det här landet stiger snabbt. Hur är del med privataförelag som levererar tjänster med samma lönekostnadsandel som posten ochstatens järnvägar? Hur har prisstegringen på de tjänsterna varit? Hur är detnär går på restaurang? Har han då uppläckt vadsom har hänt med priserna på den service som där ges? Jag kan nämnatransportnäringen med dess höga lönekostnadsandel, där ju de privatabussföretagen har höjt lika mycket eller t. o. m. mer än , ochandra privata tjänsteområden. Jag måste protestera när och jagantar också - säger gång på gång att konsumenterna är betjänta avvad som händer på . Del är en självklarhet alt de är det, men de ärockså intresserade av vad som händer på kort sikt. När man då säger attpriskontroll är skadlig på lång sikt så håUer jag med om det. En permanent,långvarig prisreglering stöder jag inte. Men jag hävdar att en kortsiktigpriskonlroU även kan ha på lång sikt gynnsamma verkningar. Jag har inte hellerfunnit något i resonemang som visar att den slutsatsenär felaktig. TiU slut: Vi har inte priskonlroll . Vi har ettprisslopp på vissa livsmedel, och på de livsmedlen kommer priserna atl varaslabUa. HerrBURENSTAM (): argumenterar som om del skullevara någol motbjudande för mig att säga all del finns många exempel på privataföretag som kan ha höjt priser oskäligt. Det är inle det minsta motbjudande -del finns säkerligen många sådana fall. Jag sade det för övrigt i min tidigarereplik, och jag kan upprepa det, eftersom tydligen inte hörde del. Men då är frågan: Ger den här lagen utrymme för allingripa i sådana speciella fall, då det kan tänkas att ell visst förelag harhöjt priserna på ett sätt som kan lyckas icke vara i överensstämmelse med vadsom borde vara rimligt ur konsumentsynvinkel? Jag kan inte riktigt läsa lagenpå del viset, men det är möjligt all har tänkt sig all lagen skallkunna användas för alt ingripa mot enstaka förelag i enstaka lägen. är så atllagen skaU kunna användas på detta vis faUer ju kommentar helt vidsidan av ämnet. Så några ord om detta huruvida det på kort och lång siktär skadligt med en sådan här prisreglering. Jag har aUtså den uppfattningen atlpå kort sikt kan man antagligen genom alt förbjuda prisökningar få priserna altöka mindre än de annars skulle ha gjort. Men när tUlämpningen av lagen upphävs också sade ju att detta måste ske är det min uppfattning attmycket talar för, bl. a. de vetenskapliga utvärderingar som gjorts av sådanahär försök, atl prisutvecklingen blir snabbare än den annars skuUe ha blivit.Man är därför tvungen - detta var ju faUel med , somkämpade med väldiga svårigheter när det tidigare prisstoppet rådde - atlgenomföra kraftigare marginalökningar än man annars skuUe ha gjort. Ur den synvinkeln är det kanske på lång sikt inte allsnågon fördel för konsumenterna med en prisreglering. Och det är måhända istarkt medvetande om dessa negativa verkningar som etl organ som har sagt sig att en utvidgning av lagen kommer atl vara skadlig intebara för utan också för mera allmänna intressen, som ävenföretagen företräder. Slutligen hade oerhörda bekymmer för hur manskulle kunna komma överens på den här punkten, om del bleve en annan regering idetta land. Men det är ju inte alldeles uteslutet, , all hela dettaproblem försvunne i och med att det under en annan regering skulle bli mindreinflation och mindre prisstegringar än under den socialdemokratiska regeringen! Jag antar, , att delta då förutsätter att denna regering vidtar ett antalåtgärder. (HerrBurenstam : Precis] ) Och vad vi hittiUs har kunnat avläsa och avlyssna har ivarje fall inte imponerat på mig som uttryck för en insikt om de nya problemsom har dykt upp i världsekonomin och i den svenska ekonomin och som kräver enytterligt bred attack på inflationsproblemen och inte bara dessa pelningar påmarginalskatterna och dessa sparslimulerande åtgärder som är det enda konkretasom jag har sett komma fram under den här debatten och under många tidigaredebatter. På den fråga som stäUde vill jagsvara att lagen ger utrymme för ingripanden mot enskUda varuområden. Och eftersomdel är prisutvecklingen på varorna eUer tjänsterna som är det intressanta ärdel därmed också givet att om det på ett område sker oskäliga prishöjningareher uppstår tendenser till sådana kan lagen användas. Men lagen har ett vidaresyfte. Genom atl göra ingripanden på enstaka områden kan man förhindra allfarsoten sprider sig tUl andra. Och det är ingen upptäckt som jag har gjort,utan det är någonting som har tiUämpats i andra länder där man haft dessamöjligheter. Jag vill bara erinra om de ingripanden som president sin tid gjorde gentemot den amerikanskaståUndustrins planer på prishöjningar och som upprepats . Vi kan förvissokomma i lägen där man behöver göra sådana ingripanden. skall alltså inle vara bekymrad överatt lagen då inle skulle ge utrymme för de ingripanden som han själv nu i dennaallra tydligen erkänner kan vara befogade. Jag är tacksam för atljag lyckades pressa ut den insikten, redovisad klart och tydligt av herrBurenslam . Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs på bifaU lUl dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 1 av m. fl., och förklarades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vUl att kammaren bifaller finansutskottets hemstäUan i betänkandetnr 20 punkten 1 röstar ja, den det ejvUl röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifaUit reservationen nr 1 av m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr MöUer begärde rösträkning verkstäUdes votering med omröstningsapparal.Denna omröstning gav följande resultat: Propositioner gavs på bifall tiU dels ulskolletshemställan, dels reservationen nr 2 av m. fl., och förklarades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes föhande voteringsproposition: Den som vUl alt kammaren bifaller finansutskottets hemställan i betänkandetnr 20 punkten 2 röstar ja, den del ejvUl röstar nej. Vinner nej har kammaren bifaUit reservationen nr 2 av herrLöfgren m. fl. Vid omröstning genom uppresning förklarades flerlalel avkammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då begärderösträkning verkställdes votering med omröslningsapparat. Denna omröstning gavföljande resultat: Utskottets hemställan bifölls. § 9 Meddelande ang. plenum Plenum blir ett bordläggningsplenumoch tar sin början . Ändrad organisation av statens pris-och kartellnämnd, m.m. § 10Ändrad organisation av statens pris- och kartellnämnd, m. m. Föredrogs näringsutskoltets betänkandenr 40 i anledning av propositionen 1973:58 med förslag lill lag om ändring iallmänna prisregleringslagen (1956:236), m. m., såvitt propositionen gällerändrad organisation av statens pris- och kartellnämnd och anslag till nämnden,jämte motioner. I propositionen 1973:58 hade Kungl.Maj:l såvitt nu var i fråga föreslagit att 2. godkänna deriktlinjer för organisation av statens pris- och kartellnämnd som chefen förhandelsdepartementet förordat i propositionen, 3. bemyndigaKungl. all inrätta en extra ordinarie tjänst som chef för huvudenhet, 4. bemyndigaKungl. atl vidta de övergångsålgärder som behövdes med anledning avomorganisationen, samt 5. lUl för /74 anvisa ett förslagsanslag av . Beträffande propositionenshuvudsakliga innehåU anfördes bl. a. följande: "1 propositionen föreslås en omorganisation och kartellnämnd (SPK). Den löpande pris- ochkonkurrensövervakningen saml utredningsverksamheten sammanförs lill enhuvudenhet, fördelad på fyra sakenheter vilka ansvarar för olikanäringsområden. Därtill kommer en statistisk enhet, en informationsenhet och enadministrativ enhet samt ell planeringssekretariat, knutet till verksledningen.Vissa informationsaktiviteter kampanjer av typen jämförprismärkning samlaktiviteter som vänder sig till ulbUdningsseklorn och har tUl syfte att spridaallmän konsumentkunskap överförs till . Antalet ledamöter minskas från tretton tUl nio, ochnuvarande föreskrift om balans i styrelsen mellan å ena sidan företagsintressenoch å andra sidan aUmänna konsument- och lönlagarinlressen utgår. Den senaregruppen av intressen skaU i fortsättningen ha majoritet i styrelsen, som skallvara allsidigt sammansatt." I detta sammanhang hade behandlatsföljande i anledning av propositionen väckta motioner 4 protokoll 1973. Ändrad organisation av statens pris-och kartellnämnd, m.m. 1973:1651 av i m. fl. (fp, c, m)vari hemställts atl som sin mening gav Kungl. Maj:t lill känna attstatens pris-och kartellnämnds styrelse borde bevara sin nuvarandesammansättning, 1973:1653 av m. (s) vari hemställts att vid behandling av propositionen 1973:58beslutade 1. att denföreslagna överföringen av informationsansvar och -resurser från pris- ochkarlellnämnden till inte skulle komma till stånd, förrän ennärmare utredning visat om delta över huvud var lämphgl, 2. alt defortsatta övervägandena rörande priskontorens uppgifter och organisation bordeske med förtur och i syfte att successivt konsolidera verksamheten. 1973:1654 av herrar () och Komstedt (m) varihemstäUts alt uttalade att styrelsen för statens pris- ochkartellnämnd även i framliden borde vara så sammansatt atl balans rådde mellanföretagarintresset och löntagar- och konsumentinti-esset, 1973:1658 avherr () vari hemslällts 1, all riksdagenhos Kungl. Maj:t underströk vikten av de utredningar om konkurrensförhåUandenai olika branscher, som utfördes inom statens pris- och kartellnämnd, ochframhöll att denna verksamhet fortsättningsvis borde få minst samma omfattningsom den hade före införandet av prisstoppet 1970, saml 2, att riksdagenuttalade att informationsverksamheten 'vid statens pris- och karlellnämnd bordefå fortsätta i minst samma omfattning som hittUls, i vad gällde funktioner ochresurser. 1, att riksdagenskulle avslå motionen 1973:1658 såvitt gällde uttalande rörande utredningar omkonkurrensförhållanden i olika branscher (punkten 1), 2, alt riksdagenmed avslag på motionerna 1973:1651 och 1973:1654 godkände de i propositionen1973:58 angivna riktlinjerna för organisation av statens pris- ochkartellnämnd såvitt gällde styrelsens sammansättning, 3, all riksdagenmed avslag på motionerna 1973:1653 punkten 1 och 1973:1658 punkten 2 1, godkände de ipropositionen 1973:58 angivna riktlinjerna för organisation av statens pris-och karleUnämnd såvitt gäUde överflyttning av viss informationsverksamhet tillkonsumentverket, 2, med bifall lUIpropositionen 1973:58 i ifi-ågavarande del till Statens pris- och karleUnämndför /74 anvisade ett förslagsanslag av , 1, atl riksdagenmed avslag på motionen 1973:1653 punkten 2 godkände de i propositionen 1973:58angivna riktlinjerna för organisation av statens pris- och kartellnämnd iövrigt, 2, att riksdagenmed bifall lUI propositionen 1973:58 i övrigt 1, bemyndigadeKungl. alt vid statens pris- och kartellnämnd inrätta en extra ordinarietjänst som chef för huvudenhet, 2, bemyndigadeKungl. Maj:t att vidta de övergångsåtgärder som behövdes med anledning avomorganisationen av nämnden. 1. beträffande sammansättningen avstatens pris- och kartellnämnds styrelse av herrar i Glömminge (c),(), () och (), () saml () som ansett alt utskottet under 2 bort hemställa, alt i anledning av propositionen 1973:58 iifrågavarande del, med bifall motionen 1973:1654 och i anledning avmotionen 1973:1651 som sin mening gav Kungl. Maj:l tiU känna vad reservanternaanfört om sammansättningen av statens pris- och karteUnämnds styrelse. Ändrad organisation av statens pris-och kartellnämnd, m.m. 2. beträffande överflyttning avviss informationsverksamhet tiU av herrar i Glömminge(c), (), () och (), () samt herrNordgren (m) som ansett all utskottet under 3 bort hemstäUa, att med bifaU tUl motionen 1973:1653 punkten 1och i anledning av dels motionen 1973:1658 punkten 2, dels propositionen1973:58 i ifrågavarande delar 2. som sin meninggav Kungl. till känna vad reservanterna anfört orn föreslagenöverflyttning av viss informationsverksamhet från statens pris- ochkartellnämnd till , 3. till för /74 anvisade ett förslagsanslag av . 1 del föreliggande belänkandet frånnäringsutskottel, nr 40, behandlas propositionen 1973 med förslag lUl lagom ändring i den allmänna prisregleringslagen, såvitt lagen gäUer ändradorganisation av statens pris- och karleUnämnd. Den första delen av propositionen om prisregleringen harredan behandlats i det av finansutskottet framlagda och diskuteradeutskoltsbetänkandet, varför jag här icke skall gå närmare in på det problemet.Låt mig bara, herr lalman, få säga all erfarenheten av prisregleringar - jaghar själv som företagare upplevt verkningarna för såväl konsumenten somförelagaren - inte aUs, som många tror, enbart är positiva för konsumenten. En prisreglering är ell utomordentligt allvarligt ingreppi marknadsekonomin. Den hindrar företag atl anpassa sina priser, och därmedsina mtäkler, efter den allmänna kostnadsutvecklingen. SärskUt kan för demindre företagen utan stora kapitalresurser prisreglering få förödandekonsekvenser. Företag kan tvingas upphöra tUl följd av prisstopp del harerfarenheten visat. Detta får återverkningar på sysselsättningen och föranlederförvisso besvärligheter för de konsumenter som de företagen betjänat. Ändrad organisation av statens pris-och kartellnämnd, m.m. En prisreglering för vissa varugrupper kan leda till altföretagen inte alltid genomför de prissänkningar som under normala förhåUandenskulle ha skett. Prisreglering får således den konsekvensen att prisrörlighetenminskar, och det gäUer både prishöjningar och prissänkningar. Eftersomändringar i prisförhållandena meUan olika varor och tjänster är av centralbetydelse för att ekonomin skall fungera effektivt kan en prisreglering,särskilt , få ytterligt allvarliga konsekvenser för vår välfärd. Densvenska bostadsmarknaden erbjuder ett belysande exempel på de kaotiskaförhållanden och de stora orättvisor mellan olika grupper som offentligaingrepp i prisbUdningen kan åstadkomma.