prot · FW0974 · 1973-12-31 00:00:00 — Det kan efter anförande vara intressant att tadel av de synpunkter som på sin lid anförde i denna fråga. I sinkända bok statsskicket skriver han: "Det faUer av sig självt på grund av den allmännaöverensstämmelsen meUan en parlamentarisk regering och enrepresentationsmajorilet, att den förra i de aUra flesta faU skall finna sigbåde kunna och böra bringa tUl utförande de skrivelsevis uttalade önskemålen.Men del är en alldeles Granskning av statsrådens ämbetsutövning m. m. skrivelser till KungL Maj:t Granskning av statsrådens ämbetsutövning m. m. skrivelser tiU Kungl. oriktiguppfattning av parlamentarismens väsen, då man säger, att när en representationhar uttalat det eller det så är det klart alt en parlamentarisk regering ärpliktig att stäUa sig detta till efterrättelse." Såvitt jag förslår stämmer detta väl med helasyn på parlamentarismen. Regeringen skaU spela en ledande roll, den skall taansvaret. Har jag fattat Staaff rätt vUle han awärja en utveckling mot ettutpräglat riksdagsvälde. Man kan bortse från bedömningar man kandela dem eller ogilla dem men man kan inte frånkänna en regering rätten attta egna initiativ. Godtar man en regering måste man också ge den rätt tiUsjälvständiga initiativ. Sådana initiativ lar regeringen genom propositionerna.I förankras denna initiativrätt i grundlagarna. Det är en parodi påparlamentarism om en regering endast får lägga fram de propositioner somoppositionspartierna har begärt. För att en regering skall kunna lägga fram propositionerfordras all den bereder ärendena genom ohka typer av utredningar. Den måste dåfå möjlighet att själv bedöma vilka utredningsuppgifter som är nödvändiga förpropositionsarbetet. Riksdagsuttalanden om inriktning av arbete inom enpågående utredning skaU givetvis uppmärksammas, men de kan inte hindra en regeringfrån att pröva de frågor och utreda de sammanhang som den anser nödvändiga förproposilionsarbetet. Håller man inte på denna rätt tiU utredningar frånregeringens sida blir det omöjligt för en regering att ta de initiativ som denhar rätt att ta enligt våra grundlagar och som den bör la enligt parlamentariskpraxis. gäller det rätten alt aUsidigt få belyst ett frägekomplex sombehandlas av en utredningskommitté. kan det gälla rätlen att inom ettdepartement få pröva olUca alternativ innan en proposition läggs fram. Enregering kan inte, oberoende av partifärgen, vara en expedilör åtoppositionspartierna i . Ingen parlamentarisk doktrin säger attregeringens uppgifter skall begränsas till att ordna tekniska utredningar av deuppslag som oppositionspartierna för fram, även om de skulle utgöra enmajoritet i . Den parlamentariska prövningen kommer in när propositionenföreläggs . Då är del som bestämmer. Dess majoritet kananta propositionen, förkasta den eller radikalt ändra den. Här kommer också denparlamentariska ansvarigheten in. En regering kan avgå på grund av att dessproposition har blivit underkänd av , och rUcsdagen kan begäraregeringens avgång på grund av missnöje med propositionen. Men en regering harinitiativrätt. Denna förankras i både grundlag och parlamentarisk praxis. Dettager regeringen även rätt att företa de utredningar den anser behövliga som ettled i propositionsarbetet. Herr förste vice talmannen tillkännagav alt anslag utfärdals om sammanträdets fortsättande . HerrFISKESJÖ (c) kort genmäle: Var länsberedningen kommer att hamna när dennågon gång slutför sitt utredningsuppdrag är ju omöjligt atl förutse. Det ärmöjligt, att man kommer alt föreslå att landstingen helt och hållet skaU avskaffas.Det har ju inte saknats propåer om detta i den allmänna debatten. Beslutet imars 1972 får ses mot bakgrunden av farhågorna för vad som kan bli resultatetav länsberedningens arbete. Delta beslut innebar en klar precisering av vadriksdagen önskade all länsberedningen skulle inrikta sitt arbete på, dvs. påatl förbereda förverkligandet av den länsdemokraliska hnjen. inlägg kan, såvitt jag förstår, tolkas pådel viset att han anser atl en mycket stor del av de förslag som läggs fram häri och de debatter som förs med anledning av dessa förslag är ulan allrimlig mening. Väldigt många förslag mynnar ju ul i krav på utredning eller ikrav på ändrad inriktning av en sittande utrednings arbete. Del är ganskanaturligt att det är så, dels därför att varken oppositionspartierna som sådanaeUer enskilda riksdagsledamöter har resurser att företa de utredningar somkrävs för alt konkreta lagförslag skall kunna läggas fram i komphcerade frågor,dels därför all arbetande utredningar läcker in stora delar av samhällslivet.Del är naturhgtvis förslagsställarnas förhoppning atl skaU biträda dekrav som förslagen innehåller. Vi vet att dessa förhoppningar ofta grusas genomatt avslår förslagen. Då och då händer det emellertid all riksdagenbifaller förslagen. När så sker är det enligt min mening rimligt alt regeringenrättar sig efter beslut. Det gäller ju inte för regeringen att rättasig efter oppositionspartiernas beslut utan efter riksdagsmajoritetens beslut,och om inte skaU göra del, , vad tjänar det då tUl attregeringen över huvud tagel fattar beslut? kväU när riksdagenbehandlade u-hjälpens inriktning fattades ett beslut som gick regeringen emot.Det innebar att rUcsdagen begärde förslag med angivet innehåU från regeringen.Anser att regeringen skall bortse även från detta riksdagensbeslut? Granskning av statsrådens ämbetsutövning m. m. skrivelser till Kungl. () kort genmäle: Herr talman! i börjademed all tala om utredningsstrategi som han med jämna mellanrumondgör sig över här i kammaren. På den punkten lär vi inte kunna övertygavarandra. sade att denna utredningsstrategi tyvärr har anammatsav andra partier. Ja, det var hksom utgångspunkten för debatten! Om vi hadevarit ensamma om vår strategi hade vi inte fält någon majoritet i riksdagen.Sådant är lägel dess värre. Då hade den här debatten inte behövt föras. I självaverket var det så, all denna folkparlislrategi som ogillade vannså bred anslutning att anslöt sig till denna linje.Jag menar alt det är först i den här situationen som det blir principieUtbetänkligt att säga, atl regeringen får sälta sig över med motivetall regeringen anser att beslut inle var tUlräckligt väl underbyggt,all det krävs en vidare utredning och att därför får finna sig i atlregeringen inte nu kan effektuera vad begärl. är betänkligt iell läge där beslut rätt ofta måste ta formen av begäran omutredning eller lUlkännagivanden av olika slag. har just givitetl exempel på sådana. i hade en hel del rätt intressanta den 26 aprU 1973 Granskning av statsrådens ämbetsutövning m. m. skrivelser tiU KungL Maj:t synpunkterom tolkningen av parlamentarismen, som det väl kanske inte är möjligt att gå inpå i en replik. I och för sig är det väl riktigt atl alla som resonerat kringparlamentarismen har hävdat att det inte kan krävas att regeringen skaU föhariksdagen i den meningen all regeringen skall vara förhindrad atl lägga framförslag som man fruktar att inte kommer alt anta. Det är inle dettadet är fråga om. Det är inte fråga om att vi viU begära av regeringen alt denbara skall lägga fram av oppositionspartierna begärda utredningar eller att vivill begära att oppositionen, även när den är i majoritet i kammaren, skaU fåstyra departementens arbetsuppgifter. Det är inte detta del gäller. Det gälleralt uppnå den harmoni, som i talade om, den somskall råda mellan exekutiven och legislaturen. Den skall åstadkom mas genom attregeringens handlande anpassas tUl viljeyttringar. En harmoni somuppstår på motsatt sätt är svår att förena med ett parlamentariskt synsätt. Får jag tiU sist bara säga att vi vill resonera medstatsråden. I och för sig är det väl inte så konstigt, iTrollhättan, om oppositionens företrädare vUl att det skall föras en debatt medregeringen om den granskning som gjorts av regeringens handlande. Jag tyckernog att det är mera rimligt än att i debatten ta in vad olika journalister harbegärt, eftersom de inte kan delta i debatten från kammarens talarstol. i (s) kort genmäle: Den centrala frågan är denna: Skall riksdagenkunna hindra regeringen alt utreda vissa sidor av ett problem? Den frågan gårman här förbi. Vad man önskar är att regeringen inte skaU få pröva annat än detankegångar som länsdemokraliutredningen har lagt fram. Jag går helt förbi omdessa är riktiga eller orUctiga eller om del beslut tidigare fattalvarit väl underbyggt eller inte. Man kan vilja pröva olika alternativ innan enproposition skrives. Skulle herrarnas mening bil allmänt accepterad, då får maninte göra detta, utan då blir det bara de alternativ, som framföres frånriksdagens sida, som får prövas. Jag skaU svara på frågor. Jag gör det i tvåsatser. För det första anser jag det vara riktigt atl om gör ettuttalande lämnas detta över om ärendet behandlas av en sittande utredning. Dethar skett i detta fall. För det andra är det naturligt alt man på del ena ellerandra sättet utreder de frågor som begär en utredning om. När del talas om detta, går bådeherr och förbi det beslut som höstriksdagen 1972 fattade.Della beslut kan inte heller nonchaleras. De som talar om all regeringen ärnonchalant mot , borde ha aUdeles särskild anledning att stryka underäven det beslut som fattal . Drar man ut konsekvensernaav herrarnas resonemang kommer man fram till att vi skuUe pröva, precis så somlänsberedningen gör, olika alternativ. HerrFISKESJÖ (c) kort genmäle: Jag skall la upp vad iTroUhättan sade sist. behandlades regionalpolitiken som helhel, ochdå ingick som ett moment i den linje som vi drev alt besluten på den regionala nivån ivad gällde lokaliseringsfrågor i betydande utsträckning skulle läggas hoslandstinget. Men det stora principiella beslutet i vadgällerlänsdemo-kratifrågan som heUiet fattades av den 8 mars 1972.Det kan man inle komma ifrån. Sedan säger i attregeringen verkställer beslut genom atl man överlämnar det tiUsittande utredningar. Ja, det må så vara, om detta överlämnande ålföhs avuislruktioner för utredningen alt föha det beslut som framgår av skrivelse.Men så har inte skett i del här fallet. Tvärtom har civUmmistern i olUcasammanhang och även här i understrukit att avsikten icke har varitatt länsberedningen skulle rätta sig efter det beslut som framgår av dennaskrivelse. Granskning av statsrådens ämbetsutövning m. m. skrivelser till KungL Maj:t () kort genmäle: Får jag först säga atl det ulredningsönskemålsom framförde kvarstår oberoende av beslutet omregionalpolitiken . Jag vill återigen understryka atl det inte ärfråga om att vi vUl hindra regeringen att utreda vissa saker och ta fram visstmaterial eUer framföra vissa propositioner. Men om riksdagensutredningsönskemål mte kan förverkligas därför att det kommer i konflikt medregeringens utredningsönskemål, då säger vi att man måste prioritera riksdagensulredningsönskemål. , herr lalman, eftersom jag inte i min förrareplik hann fullfölja resonemanget om statsrådens deltagande idechargedeballen, viU jag nu säga att jag tycker del vore rimligt att statsrådsom i konstitulionsulskottets dechargegranskning blivit föremål för kritik avhur de har handlagt ärenden avlyssnade och tog del i dessa debatter. Vi vel nuatt de inle gör della, och jag lar det som ett ytterligare exempel på dennonchalans mot folkrepresentationen som är en följd av ett alltför långtmaktinnehav. i (s) kort genmäle: har säkert räll i alt man fråncenlerparlihållet drev en linje i de regionalpohtiska frågorna , men pådenna punkt Uksom på en rad andra punkter vann denna linje inte riksdagensmajoritet. Då menar att man kan se bort ifrån delta och gåtillbaka till vårbeslulel i stället. Hur går del ihop? säger att man inte vill hindra regeringen allföretaga vissa utredningar. Del noterar jag med tillfredsställelse. Menbeslutet innebär en begränsning av del arbete som länsberedningenskulle utföra, och det betyder följaktligen i sak ell hinder för regeringen altfå pröva andra alternativ. fuUföljer detta genom att säga attriksdagens önskemål alllid skaU gå före regeringens önskemål. Men önskemål skjules inle ål sidan. Riksdagenfår prövat det som en majoritet nått fram tUl, genom all en del ledamöter ladened sina röster. får man pröva andra alternativ, och slutproduktenblir alt man får möjligheter att bedöma olika alternativ mot varandra. Ingenhar ju bundit sig i det här stycket . Granskning av statsrådens ämbetsutövning m. m. skrivelser tiU KungL Maj:t FruTHUNVALL (s): Jag skall i denna del endast la upp någol avdel som förekommer i den reservation som behandlas. Reservanterna anser attriksdagens viljeyttring beträffande lillståndstvång för vissa typer av spel vad man kallar automat- och roulellspel - tidsmässigt inte blivit vederbörligenbeaktad. Jag hade förstått kritiken bättre om regeringen hadeunderlåtit all framlägga någol förslag eUer om man hade varit missnöjd medförslagels utformning. I stället gäller kritiken all regeringen har velat framläggaett så bra förslag som möjligt. Det är sant att näringsutskottel ansåg att förslag tillförfattningsbestämmelser i ämnet borde föreläggas , så allbestämmelserna kunde träda i kraft . Men ulskoltelåberopar också punktskatteulredningen, som hade fått i uppdrag att behandlahithörande frågor. Denna utredning kommer att avge betänkande idetta ämne, sade utskottet för sin del. Utskottets betänkande kan tolkas så,att utredningens förslag borde inväntas. Utredningen avlämnades sedan i apriloch skuUe då ut på remiss. I svaret på en fråga i meddeladehandelsministern, att propositionen i väntan på utredningen inte kundeavlämnas förrän . Då kom den också och antogs av . Avsvaret framgick även alt då gällande lagar var mycket stränga men att lagenöverträddes och var svår alt kontroUera. Vad som måste vara avgörande var en beskattning, varigenomkontrollen skulle kunna skärpas. Utöver det citat som gav kammaren sadehandelsministern också, om vi skall fortsätta att citera: "Det har överhuvud laget inte varit möjligt för oss i att konstraerakontroll- och lUlsynsföreskrifter för de här spelformerna innan vi vet om enbeskattning skaU införas och i så faU hur den kommer atl se ut." Jag har själv varit mycket intresserad av att få en meraskärpt kontroU på detta område. Det viktigaste för mig har varit alt få en lag,som ger möjlighet just tUl en skärpt kontroll och tillsyn. Att först gå ut meden lag med lika liten effekt som den redan gäUande och därefterkomma igen med beskattningsregler ter sig för mig - och, tror jag, förutskottsmajoritelen som en krånglig omgång, besvärlig för dem som skallefterleva lagarna. Tidningarnas reaktion när beslutet trädde i kraft bevisar juall del nu verkligen innebar skärpning och restriktivitet. Som jag tidigare sade kom den utlovadepropositionen, som alltså verkligen, får vi hoppas, skaU ge den skärpta kontrollenoch rätta liU etl förhållande som vi alla gärna skulle se förbättrat. Jag troralltså att kritiken kunde ha framförts från reservanterna även om regeringenlagt fram detta förslag utan all invänta en utredning, som låg så nära i tiden. HerrSCHÖTT (m): Ehuru milt namn återfinns under avsevärt flerav de vid konstilutionsutskotlets belänkande fogade reservationerna ochsärskilda yttrandena, skall jag begränsa mig lUl atl med några ord kommenterareservationerna G och H. talare har uppehållit sig vid reservationen G, ivilken påtalas regeringens underlätenhet alt efterkomma rUcsdagens hemstäUanatt länsberedningens arbete skulle inriktas på "en utbyggnad avlandstingen till regionala självstyrelseorgan med ansvar för bl. a. denregionala samhällsplaneringen". Även om jag kan ha viss förståelse för socialdemokraternasuppfattning i sakfrågan, måste jag helhjärtat ansluta mig tUl reservanternaskritik mot regeringen, då denna så uppenbart nonchalerat klartuttalade viha. Utskottsmajoriletens uttalande, att ulskoltel finner attriksdagens önskemål blivit tillbörligen beaktade genom de åtgärder somvidtagits av regeringen, måste, såvitt jag förstår, för varje objektiv bedömareframstå som ofattbart. ordförandes utläggning här nyssvar onekligen intressant men kan inte rubba vårt krav att regeringen skaUrespektera beslut. Jag rnåste i likhet med övriga reservanterunderstryka det principieUt betydelsefuUa i att regeringen i en demokratisk ochparlamentarisk stat alltid söker handla så att folkrepresentalionens önskemålförverkligas. I reservationen H berörs ett av skolledare, elever,målsmän m. fl. såsom absurt betecknat förhållande på skolområdet, som påtalatsav moderata samlingspartiet i motioner åren 1971 1972 och 1973. Det gäller detytterligt OtiUfredsstäUande förhållandet alt den som söker in på en spärradutbildningshnje måste åberopa sitt senaste avgångsbetyg och ej får utnyttjasitt mest konkurrenskraftiga betyg. Jag skall här inte gå närmare in på deolyckliga könsekvenser som denna ordning innebär, har juej att behandla sakfrågan utan frågan om hur regeringen beaktat riksdagensskrivelser. Det är då att notera att enhälligtgodtog ulbildningsutskottets betänkande, i vUkel utskottet förutsatte attallvarliga ansträngningar skulle göras för att rätta till icke önskvärdaeffekter av gäUande bestämmelser utan att gjorde någon särskildanhållan därom. riksdag biföll likaså enhälligt och på förslag avett enhälligt utbildningsutskott förnyade motion i ärendet.Utskottet erinrade om sill fjolårsuttalande och föreslog nu att somsin mening gav Kungl. Maj:t lUl känna att allvarliga ansträngningar måste görasför att rätta till icke önskvärda effekter av intagningsnormerna. Trots detta har såvitt känt Kungl. Maj t icke vidtagitnågon åtgärd som tUlgodoser klart uttalade krav. hardärför nödgats att åter motionsledes återkomma i ärendet. Statsrådet har i febraari 1973 tUlsatt enbetygsutredning, som har att behandla belygsfrågan i dess helhet. TiU dennautredning har hänskjutils den av i följd fraihfördaspeciella frågan om rätt för elev atl vid ansökan till spärrad utbUdnings-hnjeutnyttja sitt mest konkurrenskraftiga betyg. Denna regeringens åtgärd kanenligt moderata samlingspartiet inte anses tiUfredsstäUande. Den tillgodosericke tydligt uttalade vilja. 1 stället för att äntligen snabbtundanröja ett absurt förhållande hänskjuter man denna SpecieUa fråga riU utredning vars resultat kan låla vänta på sig. den 26 aprU 1973 Granskning av statsrådens ämbetsutövning m. m. skrivelser till KungL Maj:t Granskning av statsrådens ämbetsutövning m. m. skrivelser till KungL Maj:t kanske iflera år. 1 sakfrågan är delta helt otUlfredsställande, och i den formellafrågan som konstilulionsutskottet har att ta slällning till är åtgärden likaotillfredsställande. Även om den allmänna debatten är slut kan jaginte underlåta atl uttala min förvåning över den tillfredsställelse somkonstilutionsutskotlets ärade ordförande här uttalat med all ingetstatsråd behagat hedra denna dechargedebatt med sin närvaro. För min del finnerjag denna nonchalans från regeringens sida stötande och hade väntal allkonstitutionsutskottets ordförande i omtanke om utskottets och riksdagensanseende i varje faU ej så demonstrativt accepterat denna slötande nonchalans. Jag får hemstäUa att kammaren behagade läggautskottets anmälan i förevarande del tUl handlingarna med gUlande av vad somanförts i reservationerna G och H. i (s): Jag skall inle närmare gå in på de synpunktersom anfört i anslutning till reservationen G om länsberedningensuppdrag, ulan där hänvisar jag bara till vad som sagts av utskottelsordförande, i TroUhättan. Också statsråds närvaro hardiskuterats , men jag kan ju förstå att är besvikenöver att han skaU diskutera den här frågan med mig och inte med ett statsråd. Jag skall för min del närmare beröra endast vad somframförts i reservationen H. Konstitulionsutskollet har ju all granskastatsrådens ämbetsutövning och inte att bedöma de skolpoliliska frågorna. Somjag ser det har vi inte någon som helst anledning atl nu föra en skolpolitiskdebatt. Den måste föras när vi har ärenden från ulbildningsulskottet uppe Ullbehandling. Vad del här gäller är ju om en viljeyttring från i ettärende som beretts av utbildningsutskottet har av Kungl. I reservationen H behandlas frågan huruvida Kungl. Maj;tbeaktat tillkännagivande angående vissa spärrade utbildningslinjeroch kvotbestämmelserna i kungörelsen om kompetensvärde. Om enomedelbar förändring hade skett här, skulle den säkert ha stött på svåratekniska problem av rättvisenatur. Maj:t har också bedömt frågan vara såkomplicerad all sakkunniga med uppdrag alt pröva frågan om betygsättningen igrundskolan och gymnasieskolan, betygsulredning, har fått la hand omärendet som en del av silt arbete. I direktiven till betygsutredningen sägs att de sakkunnigabör beakta utbildningsutskottets uttalande i belänkandet 1972:31 om atl man börsöka rätta tiU icke önskvärda effekter av nu gällande kvotbestämmelser. Ensådan förändring bör dock ske med bibehåUande av grundläggande syften mednuvarande kompetensregler. Frågan om urval av sökande till spärradeutbildningslinjer är inte så enkel att den kan särbehandlas, utan den bör ses iett större sammanhang. I och med att betygsutredningen nu skall överväga fråganhar Kungl. Maj:l, som jag ser del, åtgärdat saken på ett tiUfredsstäUande sättoch således beaktat vad har anfört. Åtgärder har vidtagits i denutsträckning som kan anses nödvändig, och då kan detju också sägas alt man på ett tUlbörhgt sätt beaktat de krav som framfört. Jag hemställer att vad beträffardenna del av betänkandet lägger utskottets anmälan liU handlingarna med vadutskottet anfört. Jag konstaterar att i Malunginte har så stora anspråk på regeringen. För min del finner jag delanmärkningsvärt att regeringen i den här frågan, där klart uttalatsig både 197'1 och 1972, inte vidtagit någon åtgärd utan att man från moderatasamhngspartiet var nödsakad att återkomma med molion . I februari1973 överlämnade statsrådet det här ärendet tiU en utredning som egentligenskaU syssla med något helt annat. trodde att jag var besviken över atl inle få debattera med några statsråd. Jag viU då erinra om att jag haft möjlighet att två gånger i interpeUationsdebatterdiskutera sakfrågan med vederbörande statsråd. Men jag kan inte underlåta attän en gång uttala min förvåning över all regeringsbänken slår tom. Det är intebara vi i som finner detta anmärkningsvärt, utan det gör också denstora aUmänheten. Den är förvånad över denna nonchalans frän regermgens sida.Måhända var det för flera av statsråden sista chansen att visa riksdagentUlbörlig respekt genom att övervara en dechargedebatt. den 26 aprU 1973 Granskning av statsrådens ämbetsutövning m. m. skrivelser till Kungl. HerrKÄRLSSON i (s): Jag tycker att borde vara glad åtatt regeringen sett så seriöst på den här frågan att den beslutat att överlämnaärendet tUl betygsulredningen, som ju har i uppdrag att snabbi behandla defrågor som hänskjutils dit. Jag tycker således att man också från moderatasamlingspartiet borde vara i högsta grad nöjd med handläggningen av det härärendet. Det är orimligt alt jag skulle kunna varaglad och tiUfredsstäUd med denna ordning. Här är ett förhållande som avskoUedare betraktas som absurt. Det går ut över många ungdomar som finner dennuvarande ordningen grym och orättvis. Jag tycker det är närmast ofattbart atlman inle rättar lUl detta snabbi. i (s): Men det gäller ju också att på elltUlfredsställande sätt se lill atl de rättvisekrav tUlgodoses, som man har rällatt stäUa i en så komplicerad fråga. Det har från vår sida aldrig varit fråga omatl här skulle införas några regler, som skulle innebära någon orättvisa. Granskning av statsrådens ämbetsutövning m. m. Arbetsplan för , Fållan HerrFÖRSTE VICE TALMÄNNEN yttrade: Sedan samtliga under punkten "skrivelsertiU Kungl. " anmälda talare nu haft ordel, övergår kammaren lUl alldebattera "Arbetsplan för , Fållan". i (fp): Vid sin granskning av regeringens handläggningav arbetsplanen för utbyggnad vid och FåUan har utskottetinte funnit något formellt fel. Ändå är del något fel när det uppstår sådanakonflikter meUan myndigheter och grupper av enskilda som skett i både det härfallet och en rad liknande .