prot · FW0972 · 1973-12-31 00:00:00 — Låt mig sedan avslutningsvis ta upp frågan om riksdagensinsyn i biståndspolitiken. Jag är fuUl medveten om att det har ställts mångafrågor till mig i de tidigare inläggen och atl det kommer all stäUas frågor iden fortsatta debatten. Att jag icke har tagit upp alla de frågor som ställtsberor inte i och för sig på någon ovilja från min sida att besvara dem -jagkanske får tillfäUe alt göra det i senare repliker utan det har varit avomtanke om tiden för och inriktningen av det här anförandet. Därför skaU jagsluta nu med att i största korthet deklarera min syn på frågan om riksdagensinsyn i utrikespolitiken i aUmänhet och biståndspolitiken i synnerhet. Det är etl värde med en insyn från sida. Jagsäger inle detta bara som uttryck för en allmän tro på parlamentarismensbetydelse och vad en äkta parlamentarism har för praktiska konsekvenser, utanjag menar all en sådan insyn också har ett bistånds- ochutrikespolitiskt värde som jag i mitt anförande här har åberopat.AUa åtgärder som leder tUl uppklarandet av eventueUa missförstånd mellan oss ibiståndspoUtiska frågor och utrikespolitiska frågor innebär ett understrykandeoch ett stabiliserande av den breda uppslutning och den enighet som finns ochär av stort värde för det fortsalla hävdandel av våra utrikespolitiskaintressen. Jag ser också ökade kontakter och en ökad insyn frånriksdagens sida i planeringen av vår biståndspohlik som etl element att"cementera" den uppslutningen och den enigheten. Det hoppas jag attutrikesutskottets ledamöter håller med mig om. Vi har successivt byggt ulinformationen tih utskottet, och liUkomsten av u-avdelningen har bl. a. deneffekten alt den utbyggda informationen har blivit lättare alt åstadkomma. Vikommer för övrigt att rätt systematiskt på hela utrikespolilUcens område - detbehöver jag inte närmare beröra - gå igenom frågan om information mellandepartementet och . Jag vel uppriktigt sagl inle vad syftar på,när han säger all utrikesministern två gånger har nonchalerat utrikesutskottetshem-ställningar i dessa frågor. Jag känner mig helt främmande för denanklagelsen. föreligger ett genomtänkt krav från utskottets sida som har medden treåriga länderplaneringen atl göra. Jag tar del önskemålet myckelallvarligt, och jag kommer verkligen inte, , att nonchalera del.Vi kommer att tämligen omgående efter denna debatts slut - det får väl dröjanågon dag ta upp en diskussion med utskottet om den teknik som vi skall börjatillämpa redan vid innevarande års riksdagför all gå igenom den planeringssituation som föreligger. Jagtror upprUrtigl sagt alt den lösning vi kan hitta i vår med nödvändighet blhnågot preliminär och att vi kan finna en bättre och mera normalt och reguljärtlöpande lösning vid nästa års riksdag. Men vi är beredda alt börja genomgångennu . Under detta anförande överlog herrtredje vice talmannen ledningen av kammarens förhandlingar. HerrDAHLÉN (fp) kort genmäle: par punkter hmner jag kommentera iutrikesministerns anförande. Utrikesministern var något förvånad över att vifrån mittenpartiernas sida talat om önskvärdheten av all få erfarenhet av olikau-länders utveckhngspolitik. Sådana ohkheler bottnar ju ofta i olika syn på denpolitiska verksamheten eller inriktningen av biståndspolitiken över huvudtagel. Jag trodde att vi var överens om alt det var värdefullt alt verkligen fåerfarenhet på olika sätt. Herr utrikesministern vill lägga ul del som någonegendomUghet; all vi skulle vUja peka ul ohka och säga all del landetför den pohtiken - partipolitiken förmodar jag menade - och därförskall vi jobba där, och det andra landet för en annan politik osv. Nej, herrWickman, del är inle fråga om del. Men att representanter för en regering som så har vajatsom ett rö för vinden för sina olika flyglars politiska uppfattningar om var viskall arbeta kommer här och sätter etl frågetecken för det vi har sagt i vårreservation, del är verkligen ganska magstarkl. Jag behöver bara nämna någraländer för all göra klart för utrikesministern och för kammaren vad vi menar.Ta frågorna om , , och . Det räcker som kommentarpå den punkten. Jag noterar all utrikesministern inte gick in på vad jag sadeom dessa spörsmål i mitt anförande. Sedan sade utrikesministern alt nu har det blivit aUlklarare all de 25-procentiga höjningarna av biståndsanslagen inle räcker. Ja,sanningen kryper fram inom det socialdemokratiska partiet. Det här påpekade viju . Det har tagit väldigt atl få fram del. Vidare gjorde utrikesministern etl uttalande som jag inleriktigt begrep trots alt jag försökte lyssna ordentligt. Jag skall läsaprotokollet sedan. Ulrikesmmislern sade atl vilken regermg som än satt, eller ivarje fall om han själv salt med i regeringen , skulle riksdagenvara oförhindrad att ta ställning. Del är väl självklart. Vilken regering kanbinda på den här punkten? Jag hoppas alt man över huvud tagel intehar funderat på del. Men vad var det egentligen som regeringen nu ville? Delsom socialdemokratiska partikongressens majoritet ville, del vill tydligen ivarje faU inte . Det upplever man ju här. Vi får alltså vänta påbesked om vad den socialdemokratiska regeringen vill beträffandebiståndspolitiken . Socialdemokraterna har tidigare sagl atlenprocenlsmålet var ett elappmål. verkar del på som om detskulle vara ell slutmål. Kan vi få en kommentar på den punkten? Det tycker jagskulle vara mycket inlressanl. Nr 72 Följ vårt förslag, ,alt låta SIDA planera för en högre Onsdaeen den bislåndsnivå. Behövs det pengar för del skaU vi bevilja dem på 75 aoril1973 tilläggsanslag. Det är inle ord,del är handling. Det statliga utveck- Herrförste vice talmannen () kort genmäle: Ungsbiståndet Herr talman! Utrikesministern gavinget besked i fråga orn enprocents- regeln.Hans anförande innehöll en mängd förklaringar, en hel del utredande moment,upplysningar som i och för sig var värdefuUa, men det mynnade inte ut inågonling, utan svaret blev jaså. Del var, för att tala riksdagsspråk, myckellång recit, nästan ingen ulskoltsskrivning och del var ingen kläm alls. Det ärdel intryck man får av de förklaringar som gavs här. Så begär-de utrikesministern besked från oss: Vad vill ni,har ni sagt någol? I reservationen 1 hemställs om alt uttalar att"det statliga anslaget för bistånd till i enlighet med tidigaregjorda utfästelser /75 skall ha en omfattning motsvarande avbruttonationalprodukten". Kan utrikesministern ge ett lika klart beskedskulle jag vara tacksam. De reflexioner som han anförde om en mängd olika sakerliksom insikten all 25 procents anslagshöjning inte skulle räcka, allt dettahar vi, som framhöll, ullalat . Det behövs ingeninvecklad matematik för att inse att 25 procents höjning inte kommer alt räcka.Del kunde vi ha insett . Det hade väl också SIDA insett närverket uttalade sig för en jämnare ökningstakt. Del kan alltså inte vara skälettill den stora ökningen 1974/75, Liksom vill jag säga atl del självfallet ärriksdagen som skall ta slällning i denna fråga. Det är inte regeringen somskall besluta om anslaget, även om regeringen lägger fram förslag i ärendet.Och vi vel ju hurudan regeringsmajoriteten är. Men del var så svävande ord idel avseendet från utrikesministern. Han sade att kommer attföreläggas förslag men har full frihet atl bestämma. Ja, men vad kommerregeringen alt föreslå? Del är det som vi vill veta. Del är inte så lång tidkvar tills man skall la itu med detta arbete, och då får man bestämma sig förvad regeringen skaU föreslå. Den kan ju inte bara säga till all dentycker att skall göra antingen si eller så, utan det måste komma ettförslag från regeringen. Detta om enprocentsregeln, där vi fortfarande inte fåttnågon klarhet. Vidare vel jag myckel väl att det föreligger myckel stora behovoch atl det då är svårt atl avgöra vilka som skall få stöd. Jag nämnde t, ex,aldrig i milt anförande, tog jag fram endast därför att delta landhar en relativt hög per capita-inkomst, vilket gör att man börjar ställa sigfrågor. har nämhgen aUtid strävat efter all vi först och främst skallhjälpa de fattigaste länderna. Del är de som har den lägsta standarden, och detbör vi ta hänsyn till. Jag är tacksam för att utrikesministern sade attmottagarlandets politiska syslem inte får påverka biståndsgivningen. Det tyckerjag är etl klart och bra uttalande. Slutligenvill jag med anledning av ullalandet all stödet skall utformas iöverensstämmelse med folkmajoritetens intresse säga, all del naturligt- 58 vis skall vara så. Men i diktaturerär det mycket svårt att få reda på vad som ärfolkmajoritetens intresse, I en diktatur är del ju en liten grupp sombestämmer, och då får vi inte veta någol om folkets mening. Vi ger bistånd tUlåtskiUiga sådana länder. Jag har inle sagl att vi skall upphöra med vårt stödtill dem, men det är svårigheter i detta avseende. () kort genmäle: Bara några få ord om vart och ell av deproblem som utrikesministern log upp i samband med milt anförande. Ulrikesmmislern konstaterade en bred uppslutning kringbiståndspolitiken, och vi kan vara helt överens om att en sådan råder. Menherr sade att det förelåg etl undantag. Han betecknade nämligen minaåsikter om de politiska värderingarna som ett margineUt avsteg. Det kan juhända atl del är en riktig beskrivning, men del vågar jag inle uttala mig om.Däremot är det fel när utrikesministern säger alt jag i nedlåtande ton talat omalt man inte fick låta politiska värderingar ha någon betydelse vid valet avmottagarländer. Jag hade inle alls någon nedlåtande ton ulan jag redogjorde påett mycket objektivt sätt för vad vi i moderata samlingspartiet tycker. Vi ärnämligen överens med om de s. k. övergripande målen - socialrättvisa, demokrati, nationellt oberoende osv. som våra mottagarländer skaUsträva efter. Men inom milt parti anser vi att den första grunden när detgäller val av mottagarland skall vara FN:s s. k. fatligdomskriterium. Och dåfaller och bort, eftersom de inle uppfyller detta krav. Men naturligtvis är del aUra viktigast hur man tillämparde principer man släUer upp, framför aUt om tillämpningen av dessa får negativaeffekter för ett mottagarland. Jag tänker därvid självfallet på . Delkan enligt vår åsikt inte vara rimligt att man minskar det svenska biståndetlill etl av jordens fattigaste länder, där vi byggt upp enbiståndsverksamhet, bara därför atl delta lands regim är misshaglig för enliten men höghudd grupp extremister i vårt land. Och det är orimligt atlregeringen faller undan för sådana åsiktsbildningar. Ulrikesmmislern sade avslutningsvis i detta avsnitt avsitt anförande att det ur bislåndssynpunkl är av htet intresse vilket politisktsystem ell u-land representerar. Ja visst, jag delar helt den uppfattningen.Det är andra synpunkter som skall vara avgörande för valet, nämligen behovet avhjälp. Men del är ytterst angeläget all utrikesministern inle bara säger dettautan också lever som denna stolta deklaration lär. Jag sade tidigare atl den svenska biståndsadministralionenär bra och att verket fungerar väl. Men jag vidhåller att det förekommer ettdubbelkommando. Vi har många ämbetsverk i vårt land, men jag vill påslå att del icke finns någol ämbetsverk somhar en så stor motsvarande avdelning i vederbörande departement. Del finns intenågol annat ämbetsverk med ett sådant dubbeUcommando. Om utrikesministernvidhåller sitt förnekande på denna punkt, får jag väl forska vidare ochåterkomma i frågan. den 25 aprU 1973 HerrMÄBRINK (vpk) kort genmäle: 1 fråga om bundet och obundet bistånd ärdet inget trams atl påstå att regeringen har gjort eftergifter åt moderater och storfinansi del här landet. När de här kraven har förts fram exempelvisfrån moderat håll har de ju liUbakavisats av regeringen, men har manaccepterat dem. Därmed är bara att konstatera en eftergift åt storfinans ochmoderater. Jag citerade också tidskriften , som efter vad jagförslår är väldigt representativ för och hans parti. inle sagt någonting om del. Är del så som man befarar i den här artikeln?Vi känner ju till lygleveransema till DRV, alltså - de fick betalamångdubbelt högre priser bara därför all de köpte varorna här när de kunde haköpt dem myckel biUigare i andra länder. Är det så del skaU gå tiU ifortsättningen med det bundna biståndet? Del är ju del man befarar. När del sedan gäller de portugisiska kolonierna och vårtkrav på all en del av det humanitära stödet skall betalas ut i kontanter är detpå det sättet, att de varor som från skaU transporteras lill exempelvisMPLA i först hamnar i . Därifrån skall de sedan transporterasytterligare in till de befriade områdena i . Detta medförnaturligtvis lagringskostnader, transportkostnader, lossningskostnader osv.,men det kräver även depåer på transportvägen från in till de befriadeområdena. Detta kostar pengar. Vi ser del så, all både ur och urbefrielserörelsernas synpunkt skulle del vara värdefuUt och mera effektivt, omman kunde ge en större del av biståndet i pengar så all varorna kunde las omhand på ell bättre sätt. Och såvitt jag vet har också befrielserörelserna,exempelvis MPLA, begärt att få jusl en större konlanlsunima. Vad är egentligen anledningen lill den här politiken? Ärdel hänsynen till den portugisiska fascisldikataturen, är det rädslan för altde stora monopolförelagen här i landet skulle få svårigheter atl fortsätta attsuga ul kolonierna och utnyttja billig arbetskraft, exempelvis i , somär det avgörande när det skall vara så svårt att avdela htet av det härbiståndet i kontanter? Vi har ju aldrig sagt all man skuUe betala ut helabiståndet i kontanter. Jag återkommer för dagen en sista gång menjag är fullt medveten om all del inte är definitivt sista gången till enprocenlsmålet.De senaste inläggen från herrar och förde väl ingentingnytt till deballen. Kvar står den redovisning som jag har gjort för regeringensoch regeringspartiels ståndpunkt, en redovisning som inte kan gå längre än tillatt förklara vårt politiska mål. Jag tar icke ansvaret för utformningenav en budget som skaU föreläggas . Jag är ocksåutomordentligt tveksam om man skall uppfatta miltenpartiernas reservationer så,atl det är den ståndpunkten som ni de facto har intagit. Del egendomliga medera återkommande bidrag tiU denna föhetong är atl ni ju aldrig lägger fram ettförslag om ökade anslag, ulan det är diskussion om planeringsramar ochuttalanden. Som var inne på har ni därutöver också en diskussionmed all klara i den här frågan, i den mån ni verkligen allvarligtintar den ståndpunkt som ni här anför. Sanningens minut kommer, som sagt var, . Jagtycker att det är egendomligt att jag skaU bli anklagad för oklarhet - som omjag ell ögonblick skulle ha menat att regeringen skulle binda riksdagenkonslitutioneUl i anslagsfrågor. Naturligtvis inte och det tror ni inleheller själva att jag menar. När jag sade atl är fri all la ställningnär del gäller enprocenlsmålet i sin behandling av budgeten , såmenade jag naturligtvis inte den konstitutionella friheten utan den faktiskafriheten. Del är inte så all vi - del är ju en anklagelse som har förekommittidigare från miltenpartiernas sida - genom utvecklingen skulle hagjort del fysiskt, tekniskt, planeringsmässigt omöjligt all uppnåenprocenlsmålet. Del var den frågan jag ville ta upp när jag sade atl del råderen fullständig frihet för både regeringsparti och opposition atl i budgeten1974 föreslå enprocentsmålets anslagsmässiga förverkligande. Jag tycker det ärlitet onödigt att ta upp liden med vad som inle rimligen kan vara annat änavsiktliga feltolkningar och därmed sidospår i vår diskussion. Visst är del värdefullt med erfarenheter, . Detär erfarenheterna av utvecklingsprocessen i olika som jag ocksåefterlyser. En analys av de erfarenheterna är viktig för oss aUa som sysslarmed de här frågorna och en huvuduppgift för bisländsutredningen. På den punktenär vi helt överens. Vad jag vände mig emot var sättet alt resonera imillenreservalionen. Men efler uttalande här får jag väl lill minglädje konstatera att jag har missförstått reservationen. Det var inte så atlsäga en systemeliketlering som man var ute efler och inle ville låta sig ledasav i den här erfarenhelshänvisningen. Vad man menade var i verklighetenerfarenheter av den faktiska utvecklingspolitiken, och i så faU är vi heltöverens, vilket är glädjande. hade någol polemiskt utfall, vars effekt varså stor atl jag inle kunde se den, beträffande och . Etiopienberördes också i inlägg. Man frågar sig hur herrarna självafungerar som politiker när ni har så förfärligt lätt alt anklaga mig - andramedlemmar av regeringen råkar ut för samma anklagelser, sä jag tar del inte såpersonligt - för atl vi faUer undan, som det heter, för små, extrema opinioner.Det är underförstått alt vi intar ståndpunkter som vi själva icke delar och attvi opportunistiskt svänger hit och dit. Men del brukar vara så att när man anklagar någon för ellsådant beleende så måste man stå väldigt nära ell sådant beleende själv, ochdel är därför som jag blir lilel bekymrad när sådana anklagelser riktas motregeringen. Vi har inte fallit undan för några åsikter eller påtryckningar somvi inte tror på när det gäller . Vi har heUer inte - och del kanske ialla fall är det viktigaste här föreslagit någon nedskärning av del svenskabiståndet lill . Den planeringsnivå som gällde för del nu aktuellabudgetåret gäller också i fortsättningen. Jag är medveten om all man kan ha olika uppfattningar omden nivån om den borde stiga eller om den borde sjunka. För mig har del i delhär fallet varit viktigt - och del kommer att gälla också i andra fall som viskall ha diskussioner om - atl svensk biståndspolitik under inga omständigheterfår präglas av några snabba kast. Allt vårt samarbete med måste vara ett relativt långsiktigt arbete, och mot den den 25 aprU 1973 den 25 aprU 1973 bakgrundenhar jag funnit att förslaget, som ju också utskottsmajoriteten har antagit, isin tolalitet innebär en rimlig avvägning på denna punkt. skulle del i och för sig vara roligt alldiskutera med. Nästan alla de avsnitt av inlägg som jag tagitupp har jag behandlat polemiskt. Jag viU därför gärna passa på all säga all iherr första anförande var del väldigt många synpunkter som jag fannutomordentligt intressanta och som jag i långa stycken kan ansluta mig till.Det skulle alltså vara frestande atl diskutera mera med , men dettillåter inte tiden. Låt mig bara med några ord beröra vad nusenast sade om fattigdomskriteriet som del avgörande. Det skulle i och för sigkunna föra räll långt atl diskutera den frågan. I utskottsbelänkandet och ipropositionen ges en ulförUg redovisning av den prioritet som den svenskabiståndspolitiken ger åt de fattigaste länderna. Det framgår vid eninternationell jämförelse alt när det gäller den totala biståndsgivningen fråni-länderna har de falligasle länderna fått , medan de i den svenskabiståndspolitiken hgger på . Om vi skall vara nöjda med dettakan man ju diskutera, men vi har i detta fall mer än uppfyllt FN:s målsättningoch ligger relativt sett fyra gånger så högt som genomsnittet. Alt jag nämner detta betyder inte att det i och för sig ärhelt avgörande för frågans bedömning, men del är ändå en viktig information.Jag tror emellertid inte att vi får så bindas del var detta som inne på av fattigdomskriteriet all det så alt säga tar över när detgäller grundinriklningen av vår biståndpohtik. Som vi tillämpar den slår den avsig själv, utan att del har varit utgångspunkten, så att vi har nått denna högaandel för de fattigaste länderna. Många av våra huvudmottagarländer tillhör nämligen justden kretsen. En del gör det emellertid inle, och verkar del som om herrTuresson ville fästa en sådan vikt vid prioriteringen av de falligasle ländernaalt han skuhe vilja skära bort och . Men i så fall måste ju herrTuresson gå etl steg till och ta bort , och - de faUerockså med detta kriterium. Det visar atl konsekvenserna av en sådan linje blirorimliga. log upp frågan om varuleveranserna ochåberopade -jag antar att det var ett uttryck för skämllynne -tidskriften som uttolkare av den verkliga innebörden av regeringensbeslut i frågan. Jag måste göra besviken genom att säga all denledare i tidskriften som åberopade icke är en auktoritativuttolkning av utrikesministerns uppfattning i frågan. Jag har utvecklat detutförligt i annat sammanhang, och jag tycker det vore bra om villeta del av den argumenteringen. Jag upprepar att sätt all tala omeftergifter ål industri och storfinans är en grotesk skildring av motiven bakomregeringens politik. kan lika väl säga, atl när vi bidrar lillinvesteringar i stödområdet, så är vi ute efter att öka kapitalägarnasinkomsler. Del är ungefär lika skarpsinnigt. Vår enkla och väl redovisadeutgångspunkt för att lägga ökad vikt vid varubiståndel är intresset alt tryggasysselsättningen. Självfallet bhr den inle avgörande, men den är etl bidragtill all förbättra sysselsätt- ningsmöjlighelerna.Och del är en ståndpunkt som har starkt stöd i den fackliga rörelsen. Deltycker jag att också kunde försöka få in i sin politiska analys. Tygleveransen till är inte typisk förvarubiståndel. Den är vilket jag skulle kunna utveckla mera i detalj - en avmånga omständigheter betingad unik transaktion, tillkommen i en alldelesbestämd situation. Att framställa lexlilleveransen som någol typiskt försvenskt varubistånd är och förbhr - i varie fall så länge jag är ansvarig försvensk biståndspolitik en orimlighet. Det statliga un'eck-lingsbiståndet () kort genmäle: För atl förkorta deballen skall jag här integå in på frågan om urvalet av länder och länderplaneringen. stårnärmast i lur på talarlistan och kommer att ta upp de frågorna. UtrUcesminislern sade att vi från mittenpartiernas sidaaldrig lägger fram några förslag om höjda anslag. Jo, del gör vi. Vi har använtvarie tänkbar metod för atl få socialdemokraterna med oss. Vi har lagt framförslag om höjda anslag, och vi har även vid vissa tUlfällen redovisatfinansieringsmöjligheter. Likaså har vi föreslagit upptagande av resonemangmellan partierna för atl få de höjda anslagen finansierade. Och föreslår viatl SIDA skaU få .bemyndigande att planera för en högre bislåndsnivå, och visäger att om det visar sig föreligga behov av ytterligare anslag får det las påliUäggsstat, och då skaU vi resonera om del. Men vilken metod vi än har föreslagit harsocialdemokraterna sagt nej. Också när man lyssnade lill utrikesministernssenaste anförande kvarstod intrycket alt den splittring som fanns på densocialdemokratiska partikongressen rörande den svenska biståndspolitikenalltjämt finns kvar och verkar att gå även genom egen själ - omjag nu skall våga mig på en djuppsykologisk analys. talar som om han är en förkämpe för atl det skall hända någol stort ifortsättningen på detta område, men ibland är han väldigt tveksam. Sä ofta jag har haft möjlighet alttala i biståndsfrågor har jag haft anledning markera, att visst kan delinträffa oförutsedda händelser som gör att del är omöjligt för oss atl uppfylladet löfte vi givit. Del har jag sagl, och jag säger del vid vage framträdande idessa frågor. Även inför de egna partivännerna säger jag att sådana händelserkan inträffa. Del är ofrånkomhgt. nämnde också en sådan sak,som kan komma all beröra oss alla, nämligen atl vi får en ny valutakris. Men,, del är här fråga om vilken viljeinriktning vi har. Det är det somär det avgörande. Och har ni en möjlighet atl visa bättre viha, när vivoterar om ! Herrförste vice talmannen () kort genmäle: Herr talman! Närutrikesministern nu har vikit ifrån svaret om enprocenlsmålet har han sagl altdet dock skall göras tekniskt möjligt all uppnå del målet. Men det är rätttveksamt det också. 1 sitt belänkande nr 1971 skrev nämligenutrikesutskottet atl utskottet utgick från att en kraftig höjning mot periodensslut inte skulle sälta det organisatoriska genomförandetav enprocenlsmålet i fara "under förutsättning atl förberedelserna förbiståndsinsatser av ifrågavarande omfattning kunde börja ". Men vad har skett i det fallet? När vi har motionerat omplanläggning för högre anslag har avslagit våra krav. slår viinför en höjning om viskall uppnå målet , men ulskottsmajoriteten avstyrker ändå förslagetatt man skulle planera för 35 procents ökning.