prot · FW0987 · 1973-12-31 00:00:00 — Sedan är det alldeles uppenbart atl på lång sikt harsådana åtgärder, som sparsamhet med och vettigare utnyttjande av energin, intesärskilt stor betydelse, utan där måste vi träffa etl val - antingen endrastisk nedskärning av den ekonomiska standarden eller en satsning påalternativa energiformer. Där upplever jag att det enda alternativ vi har i dag ärkärnkraften, och då inte bara fissionsenergin ulan naturiigtvis Ocksåbridreaktorer osv. Kärnkraften har många motståndare i dagens . Delhar vi kunnat se i tidningarna . Det har blivit den aktuellafrågan för många av våra miljövänner. Och del har utvecklats till alt bli enfråga med betydande dramalik - åtskUligl mera av dramatik än när striden gälldeutbyggnaden av exempelvis Ritsem . Vissa grupper hävdar nu all vi måste säga stopp tillvidare utbyggnad av kärnkraften. Den är för farlig för människan, heter det,både och i framliden. Man talar om flera olika typer av risker. Låt migta upp två, som framför alll pekat på. Det gäller för det första atl kärnkraftproduklionensavfallsprodukter, främst plutonium, kan komma att utnyttjas för felaktigasyften. Människor kan komma att utnyttja dem i krigiska avsikter och det skullevara ell argument för att säga stopp . Men vi har ju redan en användningför krigiska syften. Vi har kärnvapenpotentialer i världen som skulle kunnaförgöra jordens befolkning om. gäller det i stället denfredliga användningen, att tämja kärnkraften för fredliga ändamål, I detta lägetycker jag all det vore ganska orealistiskt atl säga stopp. Det rimliga börvara att verkligen försöka se till alt internationellt skapa vettigakontrollinstrument, så atl vi kan klara de risker som är förenade med dessaämnen. För del andra gäller del slrålningsriskerna i samband medavfallspro-duklerna och den långvariga hanteringsproblemaliken. Del är alldelesriktigt, som anfört, all dessa problem är svåra, framför allt närdet gäller de ämnen som utsänder strålning under myckel lång lid. Men vi hartillsatt en ulredning för dessa frågor, och enligt rapporterna från de fleslaexperter är detta problem teoretiskt löst. Det är bara det all vi ännu inteskaffat oss praktiska lösningar av dessa problem. Vi har i alla händelserteoretiskt och jag tror även praktiskt lösningar klara för Upp lill , däremotinte framöver. Men jag undrar om det finns någol annal områdei samhället där vi planerar för mera än ! I linje med denna kritiska inställning till kärnkraftenligger ofta även om del inte gäller dem som har anslutit sig till reservationerna8 och 9 en negativ inställning lill den ekonomiska tillväxten som sådan. Detär den ekonomiska tillväxten som har drivit fram alla problem i vårt samhälle,säger man. Det är tillväxten som gör slut på våra resurser och som förstör vårmiljö. Del heter vidare att vi ägnar oss åt överflödskon-sumdon, I en ganskauppmärksammad artikel i pekar man på eltandborstar,popcornapparater och lyxbilar. Man måste ställa sig frågan: Hur många människori vårt land ägnar sig åt sådan lyxkonsumtion? Hur många människor i världen harmöjlighet till denna typ av tillvaro? Svaret är: relativt sett en försvinnandeliten del. För fierparten av människorna både i vårt land och framför allt iden stora vida världen gäller en relativt bister vardag. Och för flerlalelfinns konkrela drömmar om en bättre tillvaro som alls inle innebär lyx ellerslöseri. Jag tyckeralt alla de som förespråkar en minskad tUlväxt eller rent Anslag UU energiförsörjning, m. m. 10 protokoll 1973. Anslag tiU energiförsörjning, m. m. avstagnation - borde försöka konkretisera vad det är människorna skall avslåifrån. Det gäller då inte lyxmänniskorna i vissa delar av världen, som kanhänge sig åt den typiska överflödsproduktion som jag gav exempel på, ulanmänniskor av typen Medelsvensson i varje land. Det är deras konsumtion och standarddel är fråga om. Detta gäller också i viss mån den som förespråkar en heltannan produktionsinriktning, en strukturrationalisering efter andra mått än devi har . Var skall alla de produkter som kräver stor energikonsumtiontillverkas, om del inle skall ske i vårt land? Globall sett måste denproduktionen vara lika betänklig på annal håll, och den måste, såvill jagförslår, fortsätta på en mängd olika områden, även om den inle utförs iSverige, Jag har velat säga delta därför atl det ärväsentligt atl göra klart vilka två hu-vudalternativ vi har alt välja mellanoch vilket ansvar politikerna har för atl informera, upplysa och försöka skapaopinion för dessa problem i deras olika vidd. Jag har för min del kommit tillden slutsatsen alt vi måste acceptera den ekonomiska tillväxten. Det är baragenom en fortsalt tUlväxt som vi kan åstadkomma rimliga levnadsförhållanden förde stora medborgargmpperna i vårt land och ute i världen, och då självfalletunder kravet atl vi skall värna om miljön och ha en vettigproduktionsinriktning. Där tycker jag atl de senaste fem, sex årens åtgärder -både i vårt land och globalt - är rätt uppmuntrande. Vi skall komma ihåg all dehär miljöproblemen, som hänger samman med kärnkraften, har vi bara diskuterat , och ändå har del åstadkommits ganska myckel. Men vi måste naturligtvisytterligare skärpa miljökraven. Vi måste sträva efter internationelllagstiftning. Kort sagl: Vi måste se till alt den ökning av den materiellastandarden sorn flertalet människor behöver kan ske under hänsyn till vårmiljö. Jag vill sluta med de orden. 1 övrigt tycker jag atl denhär debatten har givit väldigt mycket positivt. Det är positivt att politikernatar upp de här frågorna, att de verkligen försöker greppa de problem som vissaexperter tvistar om och atl de är beredda all ta ansvar och falla beslut. Menlåt oss hålla debatten på en saklig nivå. Och låt oss framför alll inse alldomedagsprofetior knappast hjälper utvecklingen framåt. Under detta anförande överlog herr talmannenledningen av kammarens förhandlingar. () kort genmäle: sade att de flesta experter varöverens om all vi har åtminstone teoretiska lösningar på problemel med denlångsiktiga förvaringen av det radioaktiva avfallet. Jag vet inle vilka källorhan har för detta. I inWestern Europé - vår egen direktör i Svensk kärnbränsleförsörjning ABvar med i en expertgrupp som utarbetade den - säger man emellertid klart ochtydligt att vi nu icke har denna lösning och inte vet om del går atl lösaproblemel. Man måste räkna med att för oöverskådlig lid hålla dessa produkterunder aktiv uppsikt. Vidare har statens strålskyddsinstituts chef, professor , tUlsammans med givit ut en bok. ochsäkerheten, där man tar upp vad jag har talat om här och säger atl problemeticke är löst. Man är mer optimistisk och menar all vi måste lösa del innan visätter i gång att producera kärnkraft i stor skala, men man säger som sagtklart och tydligt att problemet nu icke är löst. Sedan tog upp frågan om vår ökadeenergiproduktion. Det för för långt att i en kort rephk gå in på den, men jaghar aldrig förstått hur en ökning av vår energikonsumtion i skullekunna hjälpa , hur vi genom att öka vår lyxproduktion kan hjälpa deländer som lider brist på del nödvändiga. Jag håller helt med om att det är enojämlik fördelning i vårt eget land och att många människor skulle behöva enhögre standard här, men del kan inte undanskymma problemställningen. Vi måstediskutera för- och nackdelar och låta människorna själva komma till tals ifråga om hur de väher. () kort genmäle: Jag har inte läst den engelskspråkigarapporten, men jag har här ett anförande som - som tydligen dellogi arbetet i - höll inför "Långsiktigenergiförsörjning". Han slutade det anförandel med följande ord: "situation som föreligger----- bedömer jag alt vi gör mer och realistisknytta för framliden genom atl medverka till och kräva internationellastringenta kravspecifikationer och inlernationalisera del fortsatta tekniskaoch administrativa arbetet rörande de avfallsfrågor kärnkraften för med sig ängenom all etablera nytljandeförbud på etl geografiskt begränsat relativt litet områdeav vår värld." Var Svenke står är alldeles entydigt när man har tagit delav det här anförandet. Del är klart, - jag är medveten om det - atlhanteringen kräver uppsikt, men vad kräver inte uppsikt i vår komphceradevärld? Det skuUe leda för långt atl gå in på en massa andra problem, som videlvis själva har skapat genom den tekniska utveckhngen, och som hela tidenkräver uppsikt. Men jag tror att framtidens generationer, som så starkt för - och det är i och för sig positivt -, är beredda att taett ansvar för all hälla uppsikt över vissa obehagUga avfallsprodukler, lUcaväl som de måste ta över andra problem som tidigare generationer har skapat.Hu-vudproblemet i den här frågan måste ändå vara: Går det att på etl rimligtsätt förvara dessa avfallsprodukler så alt riskerna är myckel små att de läckerut? Om man sedan måste hålla uppsikt eUer inle tycker jag faktiskt i delsammanhanget är ganska ovidkommande. Jag tror där obetingat på teknUcen iframtiden. När det gäller och vår egen standard är detsjälvklart att själva skall få avgöra vUken produktionsinriktningoch energikonsumtion de skall ha . Vad jag försökte klargöra -ochjag riktade mig därmed inte direkt utan främst tUl andradeltagare i debatten utanför det här huset det var atl när man säger alt viskall göra avkall på vår standard, all vi skall sluta med onödig lyxkonsumtion,då talar man om väldigt margineUa företeelser i och vissa andraindustriländer. Det gäller vissa begränsade grapper som ägnar sig åt, vad vikan kalla, överflöds- eUer lyxkonsumtion. För de breda lagren är det inte frågaom överflödskonsumtion, för de breda Anslag tiU energiförsörjning, m. m. Anslag tiU energiförsörjning, m. m. lagren ärdet fråga om att förbättra standarden, både ekonomiskt och socialt. i (s): Dagens debatt är inte den första i vilkenriksdagens ledamöter utvecklar stor energi i argumentation om vårt behov avenergi. Men diskussionen har fått delvis nya utgångspunkter. Styrkorna är iviss mån omgrupperade, och jag tycker att det understundom är htet svårt att sede klara fronlhnjerna. Det vittnar bl. a. reservationerna till näringsutskottetsbetänkande om. Där tycks det ha uppstått någon sorts trekvarlskoalition mellanvpk och . Jag har inför den här debatten roat mig med att tittaigenom litet material kring den hela debatt i energifrågorna som fördes iriksdagen . Det är bara fem och etl halvt år . Jagskall be att få citera ett par yttranden som då fäUdes. sadeangående atomkraft contra vattenkraft: "För det första är den"-atomkraften "ekonomiskt fördelaktigare, för det andra förorsakar dennaproduktion inga föroreningar och för det tredje kommer den atl åstadkommastabilare kraftpriser." Det är bara all beklaga alt påståendeninle visat sig vara helt rikliga. AUmänna beredningsutskottets ordförande iStockholm yttrade: "Situationen är inte risk för brist på kraft -snarare råder för dagen etl överskoll på kraft." Hon hknade genomförandetav då planerad vattenkraftsutbyggnad vid det öde som drabbar den soldal somskjuts på krigets sista dag, när man har fred i sikte. Jag beklagar altden fred i energifrågan man då trodde sig ha i sikte har blivit uppskjuten påför dagen obestämd lid. Låt mig framhålla att det inte hgger någon efterklokhetenskritik i del som jag här har sagt. De som 1967 trodde sig se en snar lösning påvåra energiproblem var i gott tekniskt, vetenskaphgt sällskap. Den beryktadeUppsalagruppen skrev till och jordbraksdeparte-mentet ijanuari 1967 och förklarade alt "alomkraftverken är framtidsmelodin".Men det var då del. har vi fått en skrivelse från som hotar med att deras medlemmar i höstens riksdagsval skallstödja bara de riksdagskandidaler som förklarar sig vilhga alt stoppaatomkraftverken. Det finns risk atl reaktorerna släpper ut stora kvantiteterradioaktivt avfall i mUjön, skriver man. Den muntra och käcka framtidsmelodisom Uppsalagruppen trodde sig spela preludiet lill har snabbt modulerals dov och holfuU ödessymfoni. Från pressdebatten 1967 har jag hittat bara några fåantydningar om att det väl ändå kunde tänkas finnas vissa risker förenade medatomkraften. Men de som framförde sådana funderingar betraktades närmast somnågot insnöade i sin brist på vetenskaphg upplysning. tycks tveksamheten ochkritiken mot kärnkraften bli mer aUmän. Allt fler överger uppfattningen attkärnkraften är den energikälla som på ett lUlfredsslällande sätt kan lösaenergiproblemet - och annan patentlösning tycks inle finnas inom räckhåll. Jag frågarmig då; Är det inte motiverat atl förutsättningslöst pröva frågan omutbyggnad av de outnyttjade energitillgångar vi faktiskt har i Nr 87 Jag är medveten om alt vallenkraften långt ifrån utgör en Tisdaeenden lösning av energiproblemet. Men här kan man väl i dubbel mening j jqt användaordspråket: Många bäckar små-- . Den redovisning beträf- ----- -_----- fandevatlenkraflsreserven som mdustriminislern gav här visar, ,"* . 'energi-tycker jag, alt denna reserv inte är så ringa som man gör ' / s. gällande. Den mUjöförändring som sker vid utbyggnad av vallenkraftär vi väl förtrogna med. Vi som bor i närheten av reglerade älvar är inte allsså uppskrämda av den förändring i naturen som kraftverk och regleringsdammarutgör som många av dem som mera på del teoretiska planet möter de här frågorna.TiU vår stora glädje är det många som kommer som turister lUl våra regleradeälvar och trivs bra där. Jag menar alt -vid sidan av fortsatta strävanden attutveckla nya former för energiproduktion bör vi fortsättavattenkraflsulbyggnaden. Det är inte bara sysselsätlningspohliska skäl som talarför detta utan även energipolitiska. Jag konstaterar att i del anslag till kraftstationer somnäringsutskottel i sitt belänkande nr 49 tillstyrker ingår också vissa medelför vatten-kraflsanläggningar. TUl dessa hör Juktans pumpkraftstation. Del ärav stort värde främst för Västerbollens inland all det projektet kan komma tillstånd. Det beräknas ge sysselsättning åt ca 360 man . Därutöver gerdet, som vi vet, många positiva bieffekter i de berörda kommunerna. Och idagens läge är det väl ingen som vill förakta det energiUllskott som kommerlandet till godo också genom denna utbyggnad. Vi är i myckel intresserade av allJuklanprojeklet snabbt kommer i gång, och jag viU avslutningsvis frågaindustriministern om han kan redovisa någon mera exakt tidsplan för delhär projektet. I delta anförande instämde () och (). i har ju egentligenmed åtskUliga melodianlydningar bjudit upp UU Vindelälvspolska, men jag kommeralt nobba honom. Jag skulle emellerlid bara vilja svara på den fråga herrAndersson har ställt om Juklanprojeklet och säga alt om nu följerKungl. Maj:ts och desslikes utskottets förslag kommer regeringen att föranstaltaom igångsättning av de arbeten som det är möjligt all påbörja i avvaktan påvatlendom. Det innebär atl vi hoppas kunna fatta beslut redan i fredagenskonselj för atl därmed tillgodose ett mycket stort behov av arbetstillfällensom finns i det aktuella området i . Jag -vill bara iklarhetens intresse säga all del finns inga delade meningar härvidlag iutskottet del har inte avgivits några reservationer på den punkten. Överläggningen var härmed slutad. Anslag tiU energi-försöijning, m. tn. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemslällan, dels reservationen nr 1 av i Glömminge m. fl, ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr i Glömminge begärt votering upplästes och godkändes följandevoteringsproposilion: Den som vill att kammaren bifaller näringsutskoltels hemslällan i belänkandetnr 49 punkten 1 mom. 1 röstar ja, den del ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 1 av i Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr i Glömminge begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparat. Denna omröstning gav följande resultat: M o m. Ulskotlels hemslällan bifölls. Propositioner gavs på bifall till dels ulskolletshemställan, dels reservationen nr 2 av m. fl., och förklarades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den som vill alt kammaren bifaller näringsutskotlets hemslällan i belänkandetnr 49 punkten 1 mom. 3 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 2 av m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr Regnéll begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: Mom. 4 och5 Ulskotlels hemslällan bifölls. M o m. Propositioner gavs på bifall till dels utskottels hemslällan, dels reservationen nr 3 av herrar Regnéll ochHovhammar, och förklarades den förrapropositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposilion: Den som vill all kammaren bifaller näringsutskotlets hemstäUan i betänkandetnr 49 punkten 1 mom. 6 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 3 av herrar Regnéll och Anslag till energiförsörjning, m. m. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr begärde rösträkning verkställdes volering med omröstningsapparal.Denna omröstning gav följande resultat: Ja -259 Nej - 3S M o m. Propositioner gavs på bifaU tUl dels utskottetshemslällan, dels reservationen nr 4 av m. fl., och förklarades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärlvolering upplästes och godkändes följande voteringsproposition: Den Som vUl alt kammaren bifaller näringsutskotlets hemställan i betänkandetnr 49 punkten 1 mom. 7 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifaUil reservationen nr 4 av m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-proposilionen. Dåherr begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparal.Denna omröstning gav följande resultat: Propositioner gavs på bifall lUldels utskottets hemslällan, dels reservationen nr 5 av i Glömmingem. fl., och förklarades den förra propositionen vara med övervägande jabesvarad. Sedan i Glömminge begärl volering upplästes ochgodkändes följande voteringsproposilion: Den som vill all kammaren bifaller näringsutskotlets hemställan i betänkandetnr 49 punkten 1 mom. 8 röstar ja, den det ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 5 av i Anslag till energiförsörjning, m. m. Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöler ha röstat för ja-propositionen. Då iGlömminge begärde rösträkning verkställdes volering med omröslningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat: M o m. Propositioner gavs på bifall till dels ulskolletshemställan, dels reservationen nr 6 av i m. fl., ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr begärt volering upplästes och godkändes följandevoteringsproposition: Den som vill all kammaren bifaller näringsutskottets hemställan i belänkandetnr 49 punkten 1 mom. 9 röstar ja, den del ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 6 av i Vid omröstning genom uppresning förklaradesflertalet av kammarens ledamöler ha röstat för ja-propositionen. Då rösträkning verkställdes volering med omröstningsapparal. Denna omröstninggav följande resultat: M o m. Propositioner gavs på bifall lill dels ulskolletshemslällan, dels reservationen nr 7 av i , och förklaradesden förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan volering upplästes och godkändes följande voteringsproposilion: Den som vill alt kammaren bifaller näringsutskoltels hemställan i betänkandetnr 49 punkten 1 mom. 10 röstar ja, den det ejvUl röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 7 av i Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöler ha röstat för ja-propositionen. Då begärderösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstning gavföljande resultat: Propositioner gavs på bifaU liU dels utskottetshemslällan, dels reservationen nr 8 av i Glömminge m. fl., ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedanherr i Glömminge begärt volering upplästes och godkändes föhandevoteringsproposition: Anslag till energiförsörjning, m. m. Den som vill att kammaren bifaUer näringsutskotlets hemslällan i betänkandetnr 49 punkten I mom. 11 röstar ja, den del ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 8 av i Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-proposilionen. Dåherr i Glömminge begärde rösträkning verkställdes votering medomröstningsapparal. Denna omröstning gav följande resultat: Utskottets hemslällan bifölls. Punkterna 2.1 - 2.8 Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. Propositioner gavs på bifall lill dels utskottetshemställan, dels reservationen nr 10 av i , och förklaradesden förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan volering upplästes och godkändes följande voteringsproposilion; Den som vill alt kammaren bifaller näringsutskoltels hemslällan i betänkandetnr 49 punkten 3 röstar ja, den del ejvill röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifallit reservationen nr 10 av i Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röslal för ja-proposilionen. Då begärderösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat. Denna omröstning gavföhande resultat; Nr 87 § 6 Konsumentfrågor 15 mai1973 Föredrogs näringsutskotletsbelänkande nr 50 i anledning av motioner I detta belänkande behandlades motionerna 1973:222 av () varihemställts alt lagen (1970:412) om otillbörlig marknadsföring saml lagen(1971:112) om förbud mot otillbörliga avtalsvillkor ändrades så att de blevtillämpliga även för offentliga myndigheters verksamhet, 1973:343 av m. fl. (fp)vari hemslällts all hos Kungl. 1. all förslagtill lag om produktsäkerhet förelades , 2. alt ettallsidigt sammansatt varudeklarations- och produklsäker-helsråd inrällades inomkonsumentverket, 3. atl förslaglill lag om jämförprismärkning för vissa varor förelades , 4. atl förslag omobligatorisk varudeklaration för dyrbarare tekniska hushållsartiklar, bilar,fritidsbåtar samt hyres- och bostadsrättslägenheter förelades , 5. att åtgärdervidtogs för att stimulera den kommunala konsument-politiska verksamheten, bl.a. i form av lokala konsumentkonimiltéer, 1973 :344 av herrar Henmark (fp) och i (fp), 1973:348av (), 1973:1449av m. fl. (rn), 1973:1499 av m. (vpk) vari föreslagits alt hos regeringen hemställde 1. om initiativ isyfte att delge kommunema rekommendation all medverka till bildandel av lokalafristående konsumentkommiltéer, 2. att frågan omomfattningen och formerna för erhållandet av statligt stöd för denna verksamhetupptogs till skyndsam ulredning saml 1973:1 503 av herrar i () och (). 1. att riksdagenskulle avslå motionen 1973:343 såvitt den gällde obligatorisk varudeklaration(punkten 4), 2. all riksdagenskulle avslå motionen 1973:343 såvitt den gällde lag om jämförprismärkning(punkten 3), I , 3. att skulle avslå motionen 1973:343såvitt den gällde lag omproduktsäkerhet (punkten I), 4. atl skulle avslå motionen 197 3:348 omutvidgad prisin- ' i formation till konsumenter, 5. allriksdagen skulle avslå Nr 87 a) motionen1973:343 såvitt den gällde inrättande av etl varudeklara- denlions- och produklsäkerhelsråd inom (punkten 2), j - 1973 b) motionen 1973:1449 om inrättande av etl varudeklaralionsråd--------------- 6. atl riksdagenskulle avslå motionen 1973:1503 angående konsumentskydd vid bilreparationer, 7. att riksdagenskulle avslå motionen 1973:222 om vidgat konsumentskydd i samband medoffentliga myndigheters verksamhet, 8. all riksdagenskulle avslå motionen 1973:344 om utbyggnad av hemkonsulentorganisalionen, 9. all riksdagenskulle avslå a) motionen1973:343 såvill den avsåg åtgärder rörande den kommunala konsumentpoliliskaverksamheten (punkten 5),