prot · FW09149 · 1973-12-31 00:00:00 — Nr 42 i anledning av propositionen 1973:170 angåendeutgifter på tilläggsstat I till riksstaten för /74 i vad avserstatens allmänna fastighetsfond Nr 67 i anledning av Kungl. Maj:ts proposition 1973:182med förslag angående beskattad arbetslöshetsersättning, m. m. Nr 69 i anledning av Kungl. Maj;ts proposition 1973:187med förslag till tullförordning, m. m. jämte motioner Nr 71 i anledning av Kungl. Maj:ts proposition 1973:190med förslag till lag om ändring i kommunalskattelagen (1928:370) Nr 72 i anledning av Kungl. Maj:ts proposition 1973:183angående godkännande av avtal mellan och för undvikande avdubbelbeskattning beträffande skatter på inkomst och förmögenhet Nr 73 i anledning av Kungl. Maj:ts proposition 1973:179angående godkännande av avtal mellan och för undvikande avdubbelbeskattning beträffande skatter på inkomst och förmögenhet, m. m. Nr 75 i anledning av Kungl. Maj;ts proposition 1973:199med förslag till nya regler angående rätten att redovisa skepp och skeppsbyggesom lagertillgång, m. m. Nr 35 i anledning av Kungl. Maj:ts proposition 1973:137med förslag till lag om ändring i sjölagen (1891:35 s. 1) m.m. (gods- ochpassagerarbefordran till sjöss), jämte motion Nr 42 i anledning av Kungl. Maj:ts proposition 1973:1 58med förslag till lag om ändring i lagen (1904:26 s. I) om vissa internationella rättsförhållanden rörandeäktenskap och förmynderskap, m. m., jämte motion Nr 20 i anledning av motion om svenskt bistånd tillmotståndsrörelsen i Nr 21 ianledning av dels Kungl, Maj:ts skrivelse med redogörelse för 124 skrivelse från den svenskaparlamentariska delegationen hos rådgivandeförsamling med redogörelse för församlingssessionerna Nr 22 i anledning av motion om ett långsiktigt program fördet nordiska samarbetet Nr 23 i anledning av skrivelser från Nordiska rådetssvenska delegation rörande rådets tiugoförsta session, första och andrasamlingarna Nr 24 med anledning av Kungl. Maj:ts proposition 1973:170angående utgifter på tilläggsstat I till riksstaten för /74inom försvarsdepartementets verksamhetsområde Nr 27 med anledning av propositionen 1973:194 angåendeberedskapslagring av råolja, m. m. Nr 28 med anledning av propositionen 1973:203 om tillämpningav allmänna ransoneringslagen (1954:280) m. m. Nr 29 med anledning av propositionen 1973:205 med förslagtill lag om reglering av förbrukningen av elektrisk kraft jämte motion Nr 27 i anledning av motion om ökad användning avnatursubstanser och naturläkemetoder inom sjukvården m. m. Nr 29 ianledning av motioner om socialpolitiken m. m. Nr 65 ianledning av motion angående importen av chilensk koppar Nr 66 i anledning avpropositionen 1973:195 angående ökning av garantier för exportkredit, m. m. Nr 68 i anledning av propositionen 1973:198 med förslagtill lag om ändring i lagen (1955:183) om bankrörelse, m.m. (angående jordbrukskreditkassasflrma) Nr 36 i anledning av propositionen 1973:129 med förslagtill lag om anställningsskydd, m. m., jämte motioner Nr 37 i anledning av propositionen 1973:177 med förslagtill lag om ändring i statstjänstemannalagen (1965:274), m. m., jämte motioner § 11 Meddelande ang. enkla frågor Meddelades att följande enkla frågor denna dagframställts, nämligen Nr 370 () till herr socialministernangående befogenheten att ändra beslutad sjukhusorganisation; Anser statsrådet att en sjukhusdirektion äger rätt attändra den sjukhusorganisation som ett landsting beslutat? Nr 149 Nr 371 () till frustatsrådet om bättre jämlikhet Fredaeen den mellan män och kvinnor i statliga bolag; 7 december1973 Kommer statliga bolag med anledningav beslut angåen- -------------------- de inrikesutskottets betänkande 1973:34 att ges direktiv om att könsdiskrimineringej får förekomma i deras personalpolitik, och vilka åtgärder i övrigt planerasför att åstadkomma bättre jämlikhet mellan män och kvinnor inom dessa bolag? Nr 372 () till fru statsrådet omlagstiftning mot Pågår eller planeras genom regeringens försorg någon utredningav frågan om lagstiftning mot könsdiskriminering, framför allt inomarbetslivet, och beaktas därvid utländska erfarenheter? Nr 373 () till herr utrikesministern omdiplomatiska aktioner för återlämnande av israeliska krigsfångar i : Ämnar regeringen vidtaga några diplomatiska aktioner motbakgrund av förhållandet att vägrat utlämna de israeliskakrigsfångar som togs till fånga under kriget ? Nr 374 i (c) till herrkommunikationsministern angående omfattningen av fjärrbusstrafiken imderrådande energikris: Avser statsrådet ta initiativ till att den parallellt medjärnvägslinjerna gående fjärrbusstrafiken blir föremål för indragningar ianledning av den rådande energikrisen? § 12' Kammaren åtskildes kl, 18.38. Bilagatill protokoll nr 149 Nr 149 den Herr industriministern svar på interpellationer av herrar q, , 107 Bohmanoch i , samt ang. --- energiförsörjningen, m. m. Ett antal interpellationer harställts till mig rörande olika energifrågor. Således har frågat migdels om jag vill lämna en redogörelse för deberedskapsåtgärder som vidtagits eller planerats för att lösa de problem försvensk energiförsörining, som kan befaras uppkomma vid en begränsning eller ettupphörande av oljetillförseln, dels om jag är beredd att låta utarbeta och förriksdagen framlägga förslag till ett långsiktigt svenskt energipolitiskthandlingsprogram. i har frågat mig vilka alternativahandlingslinjer regeringen har, därest fissionsprogrammet måste överges ellernedskäras, vidare vilken prioritet regeringen tillmäter densvenska fusionsforskningen samt, slutligen, om det är regeringens uppfattningatt den kommande lösningen av energiproblemets olika aspekter är förenlig medkapitalismen som ekonomiskt system. har frågat mig på vilket sätt jag ämnarförsäkra mig om att den information rörande kärnkraftens säkerhetsfrågor somskall föreläggas kommer att bli allsidig. har frågat mig om jag avser att vidta någraåtgärder, som gör det möjligt att i ökad utsträckning utnyttia kol för denframtida energiförsöriningen. Vidare har frågat statsministern omregeringen avser att vidta åtgärder för att tUlgodose önskemålet att bibehållastörsta möjliga handlingsfrihet i energipolitiska frågor till dess beslut idessa frågor fattats av . Interpellationen har överlämnats till migför besvarande. Jag besvarar interpeUationerna i ett sammanhang. med ganska låg ökningstakt har energiförbrukningeni vårt land ökat kraftigare igen i samband medkonjunkturuppgången. Särskilt elkonsumtionen har ökat kraftigt. Tillgången påenergi var i stort sett god ända fram till mitten av oktober.Händelseutvecklingen i har därefter lett till att vi förnärvarande måste räkna med svårigheter att importera olja i tidigareomfattning. Hur stora svårigheterna kan bli, och hur länge de kommer att bestå,kan inte förutsägas med någon större grad av säkerhet. Det är emellertid nuklart att vi under den kommande vintern inte kommer att kunna importeratillräckligt med olja för en normal förbrukning. Åtgärder har som bekant vidtagits för att begränsa olje-och elförbrukningen. Planering inför en situation som den nuvarande är ett led i det ekonomiska försvaret. Utöver ransoneringsplaner och liknande vill jag särskilt erinra om oljelagringen som byggts upp till att bli av relativt stor omfattning. Förslag om ytterligare utvidgad lagring har förelagts . Oljelagringenbör även därefter byggas ut för att trygga försöriningen vid mera tillfälligastörningar i oljetillförseln. Förutom de frivilliga begränsningar som redan genomförtsär det nu närmast aktuellt att införa ransonering av olja och elenergi underförsta kvartalet 1974. Maj:t har föreslagit att godkänna attallmänna förfogande- och ransoneringslagarna skall få tillämpas t. o. m. densista och att godkänna en särskild elransoneringslag församma tid. De aktuella svårigheterna på oljemarknaden får i förstahand ses som en akut kris till följd av speciella politiska förhållanden, ochde borde således inte i sig föranleda pessimism vad gäller utvecklingen pålitet . Sedan ett par är tillbaka finns emellertid flera tecken påatt den situation med riklig tillgång på olja till lågt pris, som rådde underhela , nu definitivt har ändrats. och kommer underöverskådlig tid att vara starkt beroende av oljeimport. importbehov ökar.Även om den tid när oljetillgångarna börjar sina är avlägsen får man räkna medatt konkurrensen om råoljan ökar och att priserna som följd härav kommer attstiga jämfört med de priser som rådde för bara . Mot den angivna bakgrunden måste vi även föraen energipolitik som så långt som möjligt minskar risken för störningar och somminskar verkningarna av de störningar, som inte kan undvikas. Den svenska energipolitiken under de närmaste två treårtiondena måste utgå från det faktum att vi kommer att få täcka huvuddelen avvårt energibehov med importerade bränslen. Detta gäller oavsett vilken roll kärnkraftenfår för vår försöqning. En huvuduppgift för svensk energipolitik blir därföratt som komplement till de nämnda kortsiktiga åtgärderna avberedskapskaraktär - i möjligaste mån säkra tillgång till importbränslen pålängre sikt. Den oljekris som vi nu befinner oss i gör det särskiltsvårt att bedöma den framtida utvecklingen. Jag vill ändå peka på en faktor somförefaller mig väsentlig. med övergången till en säljarens marknadoch en sannolikt bestående höjning av prisnivån för olja pågår en ändring avhela marknadssystemet. De stora internationella oljebolagen, som hittillsdommerat alla led av oljehanteringen, håller nu på att förlora sin kontrollöver själva utvinningen av råolja till producentländernas egna bolag. Vi vetinte hur snabbt denna process kommer att gå. Det hittillsvarande systemet har ihuvudsak fungerat när det gäller att tillgodose konsumentländernas behov. Enväxande del av världens råoljeproduktion kommer dock sannolikt att i framtidenta andra vägar. Det finns också risk för att takten i produktionsökningen hållstillbaka, inte som av politiska skäl, utan som ett led i ensträvan från några stora producentländer att hushålla med nationellatillgångar. Vad betyder denna utveckhng för del? Vilka möjligheterhar vi att genom egna åtgärder förbättra vårt läge? Innan jag går in på dessaangelägna frågor vill jag ta upp några viktiga punkter i ett svensktoljepolitiskt program. Vad jag säger om oljan gäller även i tillämpliga delarnaturgasen. Om naturgas införs i vårt land skulle den nämligen få rollen av ettkomplement till oljan, av värde bl. a. från miljösynpunkt men knappastavgörande för vår försörining. En första punkt gäller försök att få egna andelar i olje- och Nr 149 gasfyndigheter. På svenskt område har dethalvstatliga Oljeprospektering Fredaeen den AB varit verksamt sedan år1969. borrade man på kontinental- -y Det nuvarande programmet avslutas .--------- Intressenternafår i samband därmed ta ställning till om verksamheten skall förlängas. Ett liknande bolag bildades efter beslut av ivåras för prospektering utomlands. Bolaget - - förhandlar förnärvarande om koncessioner på norskt och brittiskt område i . Dessa insatser i prospekteringsledet är begränsade, ochäven i bästa fall kan de väntas ge utdelning först . Vi måstedärför undersöka även andra vägar. En möjlighet är utbyggnad av vårraffinaderikapacitet, som täcker endast av vårtbehov av oljeprodukter. En ökning av kapaciteten skulle göra oss mindreberoende av störningar i tillförseln av råolja till de raffinaderier i utlandetsom nu svarar för en stor del av vårt behov av oljeprodukter. Den senastetidens händelser har visat hur betydelsefull en egen raffinaderikapacitet är. Vidare bör vi undersöka möjligheterna att träffalångtidsavtal med länder eller företag som förfogar över storaenergitillgångar. Jag vill emellertid understryka att sådana avtal inte kommeratt kunna skydda oss mot framtida prisstegringar men ge oss en ökadförsöriningstrygghet. Om man ställer försöriningstryggheten i förgrunden är detnaturiigt att man söker sig i första hand till parter med vilka man har ettstabilt förhållande grundat på mångåriga förbindelser och ömsesidigtförtroende. Ett samarbete med vårt grannland framstår för oss som denkanske allra intressantaste möjligheten på lång sikt. har storapotentiella tillgångar av olja och gas, och det finns förutsättningar församarbete inom ett brett fält. Detta gäller särskilt i fråga om eventuellafyndigheter norrom 62 :a breddgraden där de tekniska svårigheterna att föra iland olja och gas till bedöms mindre än söder därom. Sådana fyndigheterskulle kunna ge en rad intressanta möjligheter till samverkan på detindustriella och regionalpolitiska området. Detta överensstämmer med den norskaregeringens uppfattning, och vi kommer att sträva efter att gemensamt finnalämpliga vägar. Jag vill i sammanhanget deklarera att vårt intresse avenergisamarbete med givetvis gäller även den mer aktuella exploateringenav områden söder om 62 :a breddgraden. Som jag nämnde söker vi genomPetroswede AB delta i prospektering i dessa områden. Vi är beredda attförutsättningslöst diskutera mera omfattande insatser. Även i vårt förhållande till strävar viefter långsiktiga överenskommelser på energiområdet till nytta för båda parter.Ett intensivt arbete med att utreda förutsättningarna för import av naturgashar utförts. Det är vår förhoppning att det för vår motpart skall vara möjligtatt inleda förhandlingar . Även import av sovjetisk råolja ter sig iett längre perspektiv som intressant. Jag vill i detta sammanhang även nämna vårt samarbete medPolen. Detta land har visserligen inga egna stora olje- och gastillgångar, men likväl pågår disku.ssioner om flera intressanta energiprojekt. Jag kan nämna diskussionerna om ett gemensamt raffinaderi och om överföring l'" 9 protokoll 1973. Nr 149------------ av elkraft till södra exporterar ju också traditionellt kol till Fredaeen den--- , vilket öppnar intressantaperspektiv i ett läge då kolets återkomst ' " betydelsefull energiråvara böriar framstå klart. Jagåterkommer -------------------- till denna fråga . Jag har uppehållit mig vid frågan om möjligheter atttrygga oljeimporten därför att denna fråga står i centrum för debatten. Enannan tänkbar väg att minska vårt importberoende är givetvis att öka deinhemska energislagens andel av försöriningen. svarar vattenkraften under normalår föromkring oljekraft för dryga och kärnkraft för ett par treprocent av vår totala elproduktion. Vattenkraften har ansetts vara i huvudsaktagen i anspråk och har således inte ansetts kunna svara för någon större andelav nytillkommande produktion. Jag finner det emellertid angeläget attkvarvarande utbyggnadsmöjligheter blir granskade. Enligt de beräkningar somsenast gjorts kan de outbyggda tillgångarna utgöra ungefär en tredjedel av vadsom är tekniskt-ekonomiskt utbyggnadsvärt. Det borde vara möjligt att medfortsatt tillgodoseende av berättigade miljöanspråk till någon del dra nytta avdessa oanvända tillgångar och därmed öka vår självförsörjning. Beträffandehuvudälvarna i södra och norra pågår för näiTarande utredningom möjligheterna till fortsatt utbyggnad med beaktande av miljömässiga hänsyn. Vid sidan av vattenkraften är uranet vår enda uthålligaenergikälla som med nuvarande teknik skulle kunna bidra till landetsenergiförsörining i mer än marginell omfattning. Våra urantillgångar i Ranstadtillhör världens största men är inte kommersiellt intressanta pågrund av sin låga halt. Stigande priser kan komma att förändra denna bedömning.Under alla förhållanden ger oss en betydande försörjningstrygghet pålängre sikt inom kärnkraftområdet. har omfattande torvtillgångar. Överstyrelsen förekonomiskt försvar (ÖEF), och AB Svensktorvföräd-ling undersöker möjligheterna att starta en produktionav bränntorv för användning i stora värmeanläggningar. Vissa undersökningsresultatväntas föreligga inom den närrnaste tiden. Övriga inhemska energitillgångar - ved, massalutar m. m. är i och för sig värdefulla men torde endast efter stora ansträngningar kunnabidra mer än marginellt till den nationella försögningen. Den svenska inriktningen på kärnenergi får ses mot dennabakgrund. För endast antog man också allmänt i värt land att ensuccessiv ökning av kärnkraftens andel i energiförsöriningen skulle kunna skeutan större svårigheter och inte stå i konflikt med de övriga mål somenergipolitiken skall uppfylla. har särskilt denna del avenergipolitiken ifrågasatts från vissa håll. Sammanfattningsvis kan alltså konstateras att vi nu harkommit in i ett skede där vi kan räkna med fortsatt ostörd tillförsel av energi till hittillsvarande låga kostnader och där vi blir alltmer medvetna om att såväl den ökande energikonsumtionen som introduktionen av nya energiformer kan medföra problem. 130 [ detta läge måste vi givetvisfråga oss vilka konsekvenser den befarade utveckhngen kan få för det svenska samhället och vilka åtgärder Nr 149 samhället kan och bör vidta för att skydda sig. Finns det med andra ord Fredaeen d anledning att radikalt ändra den hittillsvarande energipolitiken, och vilka -j , , qii ändringareller nyheter är det då som krävs? För att kunna besvara dessa-------- frågormåste vi ta fram ett faktaunderlag som ger en belysning av hela problemområdet. Energi används inom i stort sett varje tänkbar verksamheti samhället och tillgången på energi påverkar, mer eller mindre,förutsättningarna inom alla andra samhällssektorer. Omvänt är utvecklingen påenergiområdet direkt beroende av utvecklingen i samhället i övrigt. Såledespåverkas energikonsumtionen direkt vid ändring av boendeformer, genom att t.ex. rymligare bostäder eller övergång från flerfamiljshus till småhus kräverstörre energiåtgång för att hälla oförändrad inomhustemperatur per enheträknat. Liknande kopplingar mellan ändrade sociala eller andra värderingar ochenergikonsumtion finns inom snart sagt alla samhällsområden. För att endastnämna ett exempel: bättre arbetsmiljö kräver större insatser av energi bl. a.för belysning och bättre temperaturförhållanden. De komplicerade samband som råder mellan energisektorn ochövriga samhällssektorer, och mellan olika delar av energisektorn, gör attproblemområdet är svåröverskådligt. Risken för oväntade negativa effekter ärstor om punktvisa åtgärder sätts in utan samordning och på basis av bristfälliganalys. Inriktningen måste vara att ha ett genomarbetattotalprogram som ram för de konkreta åtgärderna. Programmet måste ha enlångsiktig målsättning men ändå vara så flexibelt att det kan anpassaskontinuerligt efter ändrade yttre förutsättningar. I liksom utomlands pågår nu en omfattandeutrednings- och planeringsverksamhet på energiområdet, både från statsmakternassida och inom näringslivet, intresseorganisationerna osv. Även de internationellaorganen - såsom FN och - ägnar stora insatser åtenergisektorns problem. De interpellationer som jag inledningsvis citerade beröralla, på ett eller annat sätt, frågan om regeringens planer för energiområdet.Jag finner därför tillfället lämpligt att inför kammaren redovisa det aktuellaplanerings- och utredningsläget. Jag gör det mot bakgrund av att regeringenfattat beslut om att lägga fram ett förslag till energipolitiskt program,innefattande även förslag till ställningstagande rörande kärnkraftensutnyttjande i . Planeringsarbetet intensifierades , bl. a. genomtillsättandet av energiprognosutredningen, . EPU har till uppgift att läggafram en totalprognos med flera alternativ för utveckling av Sverigesenergiförsörining . a. skall utbytbara former förenergiproduktion jämföras med varandra och möjligheterna studeras att inomolika områden begränsa energiförbrukningen. Till EPU är knuten en parlamentariskgrupp med företrädare för samtliga riksdagspartier. EPU lämnade fram en lägesrapport som innehållerbl. a. material rörande energiförsörjningens väntade utveckling i landet , vidare material rörande sannolika energitillgångar i världen och deras betydelse för samt en diskussion om tänkbara 131 Nr 149 möjligheter att minskaenergikonsumtionen inom olika sektorer och hur Fredaeenden detta kan påverka vår totalaenergibalans. En preliminär slutsats som EPU 7 december1973 """ ''' framtaget material är att det inteär möjligt att, med -------------------- bibehållande av den samhällsstruktur vi redan har, åstadkomma mer än endämpning av energikonsumtionens ökningstakt. Vidare påpekar EPU bl. a. viktenav en ökad forsknings- och utvecklingsverksamhet på energiområdet bådenationellt och internationellt. Rådande förutsättningar på energiområdet görenligt EPU att frågan om hur energikonsumtion de närmaste decenniernaskall tillgodoses närmast blir en fråga om hur avvägningen mellan olja ochkärnkraft skall göras. En rad av de frågeställningar som är föremål för intensivtaUmänt intresse behandlas inom EPU. Jag räknar med att EPU:sslutbetänkande, som väntas föreligga , skall innehålla en stor del avdet faktaunderlag som statsmakterna behöver för att formulera ett samlatenergipolitiskt handlingsprogram på . När det gäller konsumtionen av energi behöver vi t. ex.underlag för att besvara följande frågor: Vilkenkonsumtionsutveckling kan förväntas med hänsyn till bl. a. sannolik energiprisutveckling? - Är denna utvecklingacceptabel eller bör den styras? Och vart bör den då styras? Härunder faller bl. a. problemen som rör möjligheten att nå en rationellare energikonsumtion, dvs. ett minskat s. k. slöseri, möjligheten att spara energi, dvs. skära ned nuvarande konsumtion, och möjligheten att minska ökningstakten, alternativt helt stoppa tillväxten. Det är givet att vi på ett helt annat sätt än tidigare bör ta vara på sparmöjligheter och vara beredda att avstå från umbärlig energikonsum tion. Men vi har ännu inte de uppgifter som behövs för att avgöra vilka konkreta åtgärder som snabbast och mest effektivt kan leda tih ett sådant mål. Vad sedan gäller tillförseln av energi behöver vi bl. a.underlag för att bedöma existerande och framtida försörjingsalternativ medhänsyn tUl produktionsteknik, resurstillgäng, internationella energimarknader,miljöeffekter osv. Avsikten är att utarbetandet av energiprognoser ochframtagningen av annat erforderligt faktaunderlag för energipolitiskaställningstaganden skall bli en permanent verksamhet. Enligt statsmakternasbeslut i samband med inrättandet av statens industriverk kommer verketsenergibyrå att ansvara för de tämligen omfattande utredningsuppgifter somkommer att behövas. Vilka krav på ökade resurser detta bedöms /75 kommer att redovisas statsverksproposition. Som jag nämnde påtalade EPU i sin lägesrapportsärskilt behovet av forskning och utveckling (fou) på energiområdet, detta bl. a. för att på lång sikt få fram nya försörjningsalternativ. Flera förslag om ökade fou-insatser har därutöver lämnats i myndigheternas anslagsframställ ningar denna höst. Från industridepartementets område kan jag hänvisa till förslag från t. ex. styrelsen för teknisk utveckling (STU) och AB Atomenergi. 132 Ett väl avvägtenergiforskningsprogram måste vara en av hörnstenarna i enlångsiktig energipolitik. Jag har därför bedömt det vara angeläget att Nr149 som ettled i det pågående planeringsarbetet för energisektorn även låta Fredaeenden undersökavilka fou-insatser som pågår eller förbereds på olika håll och n december1973 pågrundval härav snabbt utarbeta förslag till ett sammanhållet handlings-------- programavseende forskning och utveckling på energiområdet. För att det skall bli möjligt att överväga sådana förslagi samband med de övriga energipolitiska överväganden som förestår har jag idagarna tillkallat en särskild programkommitté för forskning och utveckling påenergiområdet. Kommittén skall kartlägga pågående fou inom energisektorn ochvUka behov av fou som föreligger. Kartläggningen skall avse både sådan fou somsyftar till att öka tillgången på energi och sådan som syftar till en bättreenergihushållning. Utredningen skall även undersöka vilka personella ochmateriella resurser som är tillgängliga. Med detta som utgångspunkt skallutredningen föreslå målsättning och riktlinjer för de samlade fou-insatserna påenergiområdet .