prot · FW0951 · 1973-12-31 00:00:00 — Så någrareflexioner i anledning av det som sagts tidigare i debatten. framhöll att reservanterna anser att man bör gåförsiktigt fram när det gäller alt utvidga verksamheten inom ramen fördriflsystem 1. Det torde inte föreligga någon större skillnad mellanutskottsmajoritetens och reservanternas åsikter på den här punkten. Ocksåmajoriteten förutsätter att Kungl. Maj;t kommer att handlägga frågan på sådantsätt att all möjlig hänsyn tas till den försiktighet som talar om.Men det är stor skillnad mellan detta och att klavbinda regeringen när detgäller möjligheten att på ett rimligt sätt handlägga frågan. Vi är frånutskottsmajoritetens sida inte beredda att frånhända regeringen möjlighetenatt bedöma denna fråga och att därvid iaktta nödig försiktighet i sammanhanget.För övrigt påpekar ju att kommer att få tillfälle attårligen ta ställning till omfattningen av verksamheten i anslutning tillprövningen av de framställningar om anslag som är nödvändiga för attverksamheten skall kunna bedrivas. framhöll också att det är fördelaktigt med ettregionalt system. Även på den punkten förhåller det sig så, som jag redan harframhållit, att utskottsmajoriteten inte har avvisat tanken på ett eventuelltregionalt system. Vi menar att den frågan kommer att prövas på sätt somdepartementschefen har redovisat. Sedan talade herrar Tobé och också om kostnadernai sammanhanget. Ja, vi är medvetna om att det är svårt att bedömakostnaderna, men vi utgår ifrån att regeringen och inte minst finansministernkommer att följa utvecklingen på det området med uppmärksamhet. Jag kan inte seatt vid varje särskilt tillfälle skulle behöva pröva justkostnadsaspekten, utöver den prövning som jag nämnt och som hör samman medanslagsframställningar. Det förefaller vidare som om är något kluveni denna fråga. I motionen 879, väckt i anslutning till statsverkspropositionen,yrkade han att försöksverksamheten skulle fortsätta, men i motionen 585 ianslutning till propositionen om viss ändring i jordabalken har han yrkatavslag. Det betyder i praktiken att man också omöjliggör fortsattförsöksverksamhet inom ramen för driftsystem I på detta område. säger att vad han där yrkat är ett annat slags försöksverksamhet än vadpropositionen handlar om, nren jag har svårt att se hur dessa båda yrkandenskulle kunna tillgodoses . Jag tyckte också att tog litet väl starkaord i sin mun, men jag lämnar den delen av anförande åt sidan.Påståendet att regeringen har desavuerat statskontoret och liknandebeskyllningar tycker jag att det inte finns särskilt mycket grund för. Sedan måste jag emellertid fråga det är kanske en välfräck fråga, men jag vill ändå ställa den om har läststatsverkspropositionen, när han så ivrigt argumenterar för nödvändigheten avatt dessa frågor sköts så att man vet vad man ger sig in pä . Bådedepartementschefen och senare utskottet har ju understrukit att man räknar medatt verksamheten kommer att följas med uppmärksamhet. Beträffande frågan om maskintyp, som egentligen inte hörhemma under dessa båda betänkanden, vill jag bara säga att rörande möjligheten att gå över från en maskintyp till en annan i detslutliga ställningstagandet kanske var litet illa underbyggt. Jag skall härinte nämna något exempel, men torde känna till att detta inte ärförsta gången som staten har anledning alt ta ställning i datafrågor och närdet gäller val av maskintyp. Försöksverksamhet har i åtskilliga fall bedrivitsmed en maskintyp, men man har ändå i den slutliga driften gått över till enannan typ av maskiner. Jag ber att få yrka bifall till vadcivilutskottet hemställt i betänkandena nr 8 och 9. Anslag till , m. m. Anslag till , m. m. () kort genmäle: sade att vi reservanter varosäkra och erinrade om att vi skrivit att Kungl. Maj:ts bedömningar innebär enfaktisk om än inte avsedd begränsning av det obundna valet mellan alternativalösningar för ett driftsystem 2, Ja, vi har våra experter att lita till, och dehar uppträtt så försiktigt och t. o. m. osäkert att vi har fått klart för ossatt det är en svårnavigerad farkost man sätter i sjön, när man styr ut påvågorna med driftsystem I i avsikt att nå mer än en tredjedel av riketsfastigheter. Det driftsystemet är ju ett centralt system som man har bundit sigför, men vi tror inte att man har för avsikt att hålla fast vid det, och då hardet upplysts oss att det är svårt att ändra om till ett annat system. Och omman då skaU utveckla driftsystem 2 till ett regionalt system, förefaller dethtet underligt att gå på med system 1 så långt. Dessafunderingar kan åtminstone en lekman få göra. Vi kan väl säga på samma sätt som vi gjorde förra året.Det är svårt att här tala i klartext, men vi begriper inte att man på så lösagrunder som det nu gäller kan inbjuda att fatta ett långsiktigtprincipbeslut. Regeringen borde vara tacksam för att vill vara medoch dela på ansvaret så länge försöksverksamheten bedrivs. När man är på detklara med hur verksamheten skall bedrivas och hur man skall arbeta ,är det givet att regeringen skall ta dessa beslut. Jag har inte uttalat att jag förordar ett regionaltsystem. Jag har sagt att det centrala systemet har kritiserats av sakkunnigapersoner. Man har vidare talat med oss från länsstyrelserna, och vi tycker atten integrering med detta system är värd att diskutera. HerrTURESSON (m) kort genmäle: sade i slutet av första delenav sitt anförande att han inte tyckte att det var lämpligt att skullefungera som någon sorts administrativt organ som skulle ge sig in och fingra påärenden som var föremål för utredning. Det kan väl hända att harrätt i allmänhet, men i detta speciella fall är förhållandena litet säregna. fick 1968 ett förslag av Kungl. Maj:t om enreform. 1 propositionen angavs vissa förutsättningar beträffande kostnader ochlidsåtgång. , fann vi att inte en siffra var rätt.Det var de mest exceptionella felaktigheter för att använda ett milt uttryck som kunde konstateras i fråga om kostnader och tidsåtgång. Det gälldekostnaderna både för genomförandet av reformen och för den framtida driften. Dåär det väl inte underligt, , om reagerar som vi gjordei fjol och som vi gör . Det vore mera märkvärdigt, om riksdagenstillatigande skulle finna sig i att ha blivit vilseledd på ett såuppseendeväckande sätt som skett i detta fall. gav uttryck åt en rar och fin tilltro tillfinansministern och hans verksamhet som övervakare av kostnadsexplosionen. Vihade också hoppats att finansministern skulle dra öronen åt sig och låtarödpennan gå. Men vi har blivit besvikna i delta fall. Det är därför vi häragerar som vi gör och anklagar regeringen för att ha vilselett ochlett oss in på en utveckling som bär hän dit ingen kunde ana att det skulle gånär första gången tog beslutet. I övrigt tillåter inte tiden att jag går in på de frågorsom här tog upp. Det kan hända att jag använde htet hårdaordalag, men jag uttryckte mig mycket nyanserat i fråga om min uppfattning omvilket system vi bör välja och vilka vägar vi bör gå. Jag vill bara påpeka attdet här finns många frågetecken. Det är nu tid att bromsa upp och att skaffasig rådrum så att man har valfrihet när man vet mer än vi vet . () kort genmäle: Jag vill till säga att såvälutskottsmajoriteten som reservanterna torde vara ense om att börpröva den fråga det här gäller då underlag för den slutliga prövningenföreligger. Majoriteten anser att det inte är lämpligt att i varjesärskilt fall, då en större eller mindre utvidgning av försöksverksamheten inomramen för driftsystem I skall ske, skall ta ställning i frågan. Vi finner detinte särskilt praktiskt med en sådan anordning. kommer på nytt med en beskyllning och sägeratt regeringen har vilselett och att det därför finns anledning attreagera. Man kanske då bör påminna om att denna verksamhet över huvud taget ärmycket svår att bedöma. Utskottsmajoriteten anser därför att bättre underlagkrävs för ett slutgiltigt ställningstagande i . Utskottsmajoritetens förslag torde alltså i hög gradtillgodose det som tycks eftersträva. () kori genmäle: Jag håller gärna med om attdessa frågor är mycket svåra att bedöma. Men det är inte nu som tvivlen haryppats. ingav tio tjänstemän vid CFD till justitiedepartementeten promemoria där man sade att kostnadsramar håller på att sprängas och att"arbetet för framtiden kan ledas in på vägar, som från ekonomiska ochtekniska synpunkter inte är acceptabla". Vidare skrev man: "Vi anserdet med vår ställning som ansvarsbärande tjänstemän icke förenligt attacceptera angivna former för verksamhetens bedrivande. ------ Det nu anförda har lett fram till en situation, som måste betecknassom ohållbar." Tre av verkets enhetschefer plus sju andra kvalificeradetjänstemän undertecknade den skrivelsen, där de till slut anförde: "Irådande läge har vi ansett det ofrånkomhgt att vända oss tilljustitiedepartementet med en hemställan att departementet vidtaråtgärder, som påtalade förhållanden inom CFD föranleder." Jag har hos registralor begärt attfå en kopia av denna skrivelse, men det har visat sig att den inte ärdiarieförd i departementet - ett ganska anmärkningsvärt förhållande. Anslag till , m. m. () kori genmäle: säger att utskottsmajoritetendelar vår uppfattning att man skall gå fram med försiktighet men att vi intebör frånta regeringen möjligheten att göra dessa utredningar. Jag skulle dåvilja ställa en fråga som kanske inte kan svara på; i Anslag till , m. m. utskottethar vi i varje fall inte fått något svar: Vad ligger bakom förslaget från CFD departementschefen har inte uttalat sig om detta förslag, men han har inteheller tagit avstånd från det att försöksverksamheten bör avse just dessa trestorstadsområden? Det har sagts mig att orsaken är att där sker de flestaförändringarna när det gäller fastigheter. Det köps, säljs och delas och bildasnya fastigheter. Man skall på detta sätt i varje fall kunna täcka en del avkostnaderna. Med vanligt enkelt lantmätarförstånd anser jag att ettförsök bör göras i ett storstadslän - gärna i - och i ettglesbygdsområde samt dessutom i ett län som i fråga om befolkningstäthet liggermitt emellan, t, ex, län, som man nu har börjat med. Det vore mernaturiigt. Att försöksverksamheten förläggs till områden där möjligheterna attfå inkomster är exceptionella kan ge en snedvriden uppfattning om de ekonomiskaförutsättningarna för systemet. Men det är kanske en sådan avsikt man har. () kori genmäle: Jag vill understryka att jag tidigareframhöll att - och det konstaterade nu även justitieministern intetagit ställning till frågan var och hur denna försöksverksamhet skall bedrivas.Jag kan inte inse att önskemål att man skall utvälja områden som gerså bra underlag som möjligt för den slutliga bedömningen inte skulle kunnatillgodoses genom det föreliggande av utskotlsmajoriteten tillstyrkta förslaget, Tdl vill jag säga attjust den omständigheten att kostnaderna utgör en viktig del i denna fråga harföranlett departementschefen att i propositionen framhålla nödvändigheten avatt man försöker presentera alternativa lösningar i syfte att uppnå bästamöjliga ekonomi. HerrGERNANDT (c): Låt mig bara helt kort i slutet på debattenge några synpunkter på datorerna. sade att vi i skall kunna lita påstatskontoret och på övriga som har med detta att göra. Det vill vi såinnerligt gärna, även om man delvis har lagt ut dessa frågor på konsulter, somvi förstås också hoppas att vi kan lita på,' Kolossalt många av de områden i samhällslivet, på vilkadatorerna nu kommer in, berör förr eller senare riksdagsledamöterna, om inteförr så när det gäller lagstiftningsfrågorna. Tekniken kan nu för tidenåstadkomma nära nog vad som helst med datorerna. Men till slut är det väl ändåvi som skall stifta lagarna, bestämma var sekretessnivåerna skall ligga ochannat sådant. Man kan säga att del kan bli andra datoranvändningsområdensom passar bra för regional användning, kanske bättre än fastighetsregistrensom vi talar om just . Men det tycker jag man inte skall säga i detta fall.Det finns ett litet antal datoranvändningsområden, som är särskilt väl lämpadeför regional verksamhet. Dit hör just fastighetsregistren, eftersomfastigheterna är så bundna till länen. Inskrivningsdata, företagar-register,lokala skattedata osv, är också datoranvändningsområden spe- cielltanpassade för länsverksamhet. Små regionala datoranläggningar är naturligtvismycket lämpade för svensk tillverkning, då vi inte har så särskilt stordatorindustri i vårt land. Men jag gissar att alla här i kammaren vill hjälpaoch skydda svensk datorindustri, och detta är ett område, där jag tror attsvensk datorindustri kan göra sig gällande. sade en sak, som jag inte riktigt kundehålla med honom om, fastän jag instämde i hans anförande, nämligen exemplet för att få det billigare kunde t, o, m, lägga inskrivningsregistret påmikrofilm. Modernt, naturligt och snabbt i den mån det behöver vara snabbt -är ju att använda sig av bildskärms- eller skrivterminaler. Det är väl på detsättet vi skulle vilja att det fungerar, nämligen att vi har ettmycket stort antal väl och snabbt fungerande datoranslutna bildskärmsterminalermed skrivtangenter. Då det nu i råkar finnas en tillverkning av sådanabildskärmsterminaler som är utomordentligt bra, även internationellt sett, ochdessutom förhållandevis billiga, borde man väl sträva efter att hålla i gångdenna tillverkning, bl, a, med tanke på sysselsättningseffekterna. Låt mig erinra om att det när efterfrågan på färg-TV ihemmen har mättats uppstår kanske sysselsättningsproblem för tillverkarna. Detvore väl ett idealiskt arbete för svenska färg-TV-tillverkare attserietillverka bildskärmsterminaler sä att man får placera ut dem överallt i våralän till nytta för småföretagsamheten, kommuner och övrig verksamhet. Jag menar med detta att vi riksdagsledamöter nog börintressera oss litet mera för datorerna, för inköpen av dem, för derasplacering och för deras funktion, än vi vanligen gör. Vi får inte vara räddaför datorerna. Vi måste säga ja till dem och lära känna dem bättre. Anslag till , m. m. Eftersom jag är angelägen om att i den härdebatten demonstrera att jag inte har några förutfattade meningar utan att jagställer mig frågande och sökande, både till det som försigåroch till denframtida utformningen samt till andra metoder, vill jag med anledning av attherr litet väl kategoriskt uttryckte att jag hade prioriteratmikrofilmmelodiken bara säga att jag anförde den som ett exempel på ny metodikoch att jag inte på något sätt vill binda mig för att den skall komma tillanvändning. Det finns så oerhört mycket som behöver utredas, undersökas ochövervägas. Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs på bifall tilldels utskottets hemställan, dels utskottets hemställan med den ändring däri somföranleddes av bifall till motionen nr 958 av m. fl. imotsvarande del, och förklarades den förra propositionen vara med övervägandeja besvarad. Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. Datamaskincentralen för administrativ databehandling Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels utskottets hemställan med den ändring däri som föranleddes avbifall till motionen nr 958 av m. fl. i motsvarande del, ochförklarades den förra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Propositioner gavs på bifall till dels utskottetshemställan, dels reservationen av m. fl., och förklarades denförra propositionen vara med övervägande ja besvarad. Sedan begärtvotering upplästes och godkändes följande voteringsproposition; Den som vill att kammaren bifaller civilutskottetshemställan i betänkandet nr 8 punkten 5 röstar ja, den det ej vill röstar nej.Vinner nej har kammaren bifallit reservationen av m. fl. Vid omröstning genom uppresningförklarades tvekan kunna råda angående resultatet, varför votering medomröstningsapparat verkställdes. Denna omröstning gav följande resultat: Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. betänkande nr 9 Utskottets hemställan bifölls. § 3 Vissa anslag inom finansdepartementetsverksamhetsområde Föredrogs finansutskottetsbetänkande nr 11 i anledning av i propositionen 1973:1 gjorda framstäUningar omvissa anslag för /74 inom finansdepartementetsverksamhetsområde jämte motioner. Kammaren biföll vad utskottet i dessa punkter hemställt. Maj:t hade i propositionen 1973:1 bilaga 9 punktenB 8 (s. 3435 i utdrag av statsrådsprotokollet över finansärenden) föreslagitriksdagen att till Datamaskincentralen för administrativ databehandling /74 anvisa ett förslagsanslag av . I detta sammanhang hade behandlats motionen 1973:554 avherr () vari hemställts dels att gav till känna som sinmening att DAFA:s etablering i inte innebar en regionalisering av DAFA:sverksarnhet utan endast igångsättningshjälp av en myndighetsdatacentral förCFD, dels att i skrivelse till Kungl. Maj:t begärde att statskontoretfick i uppdrag att utreda huruvida statsverkets kostnader kunde minskas genomett utbyte mot en mindre dator, enbart avpassad förfastighetsdataregistreringens behov i län. Datamaskincentralen för administrativ databehandling 1. att riksdagentill Datamaskincentralen för administrativ databehandling för budgetåret1973/74 anvisade ett förslagsanslag av I , 2. att skulle avslå motionen1973:554. 1. av herrar (), i (c).Burenstam (), Äsling (c), (), Fågelsbo (c) och iStockholm (m) som ansett att utskottet under 2 bort hemställa, att i anledning av motionen 1973:554 som sinmening gav Kungl. Maj:t tiU känna vad reservanterna anfört. Punkten 8 avser frågan om anslag tilldatamaskincentralen för administrativ databehandling. Här är utskottet enigt ivad gäller förslagsanslaget, , i moment 1. Den reservation somavgivits ansluter sig till moment 2 och ett ställningstagande i en reservationav representanter för , och moderata samlingspartiet icivilutskottets betänkande nr 8, som har debatterats. De skiljaktigameningarna gäller försöksverksamheten i fråga om en fastighetsdatabank. Andratalare har redan belyst och kommer att ytterligare redovisa de skäl somföranlett oss reservanter att föreslå att en utvidgning av driftsystem 1utanför län och kommun endast skall ske efter hörande. Det av tidigare fattade beslutet om ett centraltfastighetsdataregister grundades på ekonomiska förutsättningar som var heltannorlunda än vad gjorda erfarenheter visat. Vi anser det därförnödvändigt att försöksverksamheten inte utvidgas till en sådan omfattning i praktiken låser sig för åtgärder som skulle försvåra och fördyra etteventuellt .senare beslut om decentrahsering. Mycket talar för att enomprövning sker i fråga om det träffade valet av dataaniäggning. I reservationen redovisas också ett utdrag ur ettremissyttrande från statskontoret som styrker vår uppfattning. I anslutningtill motionen 1973 av och med hänvisning till vad vi iövrigt anfört i reservationen föreslår vi att statskontoret får i uppgift attutreda huruvida inte den beställda IBM-anläggningen skulle kunna utbytas mot enmindre dator. Storleken av denna bör anpassas så att den. framtida valfrihetenunder driftsystem 2 binds så litet som möjligt som driftsystem 1 kangenomföras på ett tillfredsställande sätt. Datamaskincentralen för administrativ databehandling besparingkan här också göras. Som vi märker är det en viss parallellitetmellan vad vi har diskuterat med anledning av civilutskottets betänkandeoch det som framkommer genom finansutskottets betänkande. Jag tror inte attjag vidare behöver utveckla våra synpunkter utan yrkar bifall till reservationen1 vid punkten 8. Det är som anförde ett närasamband mellan denna punkt i finansutskottets betänkande och det vi alldelesnyss debatterade, civilutskottets betänkande 8. Kammaren beslutade för någraminuter sedan på samtliga punkter i enlighet med civilutskottets hemställan,och jag skulle bara vilja anföra några synpunkter beträffande det val avdatamaskinanläggning som statsmakterna fattat beslut om. Den försöksverksamhet som CFD bedriver har varitknuten till datamaskincentralen för administrativ databehandling (DAFA), ochden maskinpark som man förfogar över är i huvudsak av IBM-fabrikat och ligger iStockholm. När vi här i b.eslöt om att CFD skulleomlokaliseras och utflyttas till , uppstod givetvis problemet huruvida manskulle kunna företa en om lokalisering utan att försöksverksamheten blev störd.Här fanns olika alternativ. Ett alternativ var att låta CFD fortsätta på den nuvarandemaskinen i och placera en terminalutrustning i . Del visade sigvara oekonomiskt. Det blev därför nödvändigt alt installera en maskinutrustningi . Då uppstod tanken att flytta den anläggning hos DAFA, som utnyttjasför försöksverksamheten, till . Den skulle emellertid endast komma attfylla behovet . Slutligen visade det sig att den rimliga lösningen blevatt temporärt hyra en maskinutrustning fram till övergången till det definitivaregistersystemet. En anskaffning kunde inte föregås av sedvanligoffertin-fordran, eftersom ett byte till annat fabrikat i nuvarande läge skulleallvarligt försena försöket. Jag vill dock framhålla att till väsentlig del värdemässigt - kan andra leverantörer komma in då det gällerskivminnesutrustning och bandstationer. När statskontoret för sin del tillstyrkt en gjordframställning om en sådan här lösning, har valet av databashanteringssystemetIBM-IMS inte fått innebära en låsning inför den maskinupphandling som bliraktuell inför övergång till ett eventuellt definitivt registersystem.Statskontoret har förutsatt att utnyttjandet av programvaran, som del tidigaretalats om här , sker så att en omläggning till annan utrustning inteförsvåras. Såvitt statskontoret kunnat se har dessa förutsättningar varitvägledande för systemuppbyggnaden. Jag ber, herr talman, att med detta få yrka bifall tillfinansutskottets hemställan på denna punkt. HerrTURESSON (m): Dalamaskincentralen för administrativdatabehandling DAFA kallad har redovisat två fullständiga årsbokslut. redovisadesen förlust på och andra året en förlust av . DAFA får ett formellt anslag över budgeten med 1 000kronor och har en riksgäldskredit på . Datamaskinhyrorna utgör naturligtvis en väsentligutgiftspost. Datacentralens kostnader fördelar sig med ungefär en tredjedel påmaskiner och två tredjedelar på personal. Om DAFA varit ett vanligt aktiebolag, skulleaktiekapitalet sannolikt varit ett par , och den sammanlagdaförlusten, , skulle därmed överskrida den gränsaktiebolagslagen föreskriver för likvidation. Det finns därför klar täckningför påståendet att DAFA:s ekonomiska situation är allvarlig. Situationenförbättras inte av att statsverkspropositionen direkt varnar för att ett nyttDAFA-enga-gemang kan ge nya förluster, nämligen dataanläggningen för CFD iGävle. DAFA:s uppdrag kan indelas i olika kategorier. En av dessaär de stora vinstgivande kunderna med väl inarbetad drift. Här förekommerexempelvis och . I denna kategorikommer troligen att få sin plats. Vinsten pådenna första grupp skall alltså finansiera förlusterna på annan verksamhet. Jagföreställer mig att vi här har en av huvudanledningarna till att DAFA sökerhålla fast vid dessa stora kunder i strid med de riktlinjer, som uppställdesvid DÄFA:s tihkomst. Den organisationskommitté som funderade på DAFÄ:s pohcyföreslog nämligen att de stora kunderna i tur och ordning skulle överflytta sindataverksamhet från DAFA till egna datacentraler. Man föreslog turordningenför de två första överflyttningarna, nämligen först ochdärefter . tycks det ha blivit så att den förstamyndighet som på detta sätt får egen datacentral är centralnämnden förfastighetsdata. Jag har i en motion begärt att man endast skall slå fast att deuppställda riktlinjerna skall gälla. Det är således ingen ny policy jagföreslår, utan jag följer helt organisationskommitténs förslag, när jag begäratt DÄFA:s verksamhet i endast skall betraktas som igångsättningshjälp aven egen myndighetscentral för CFD. DAFA:s riksgäldskredit var väl ursprungligen avsedd somrörelsekapital. TiU av krediten finns ingen substantiellmotsvarighet; den utgör ackumulerad förlust.