prot · FW09156 · 1973-12-31 00:00:00 — För invånarna i länet är detavslöjande atl del största parliel inom det borgerliga blocket, som inneharmajorilelen i , uppenbarligen icke har förtroende för sina egnarepresenlanler då del gäller möjlighelerna alt påverka utvecklingen i Skåne.Herr har också i elt replikskifte med framhållit atldella är omöjligt. Avfolkning och brisl på industri är märkbara problem iöstra , problem som genom en god planering och styrning med slor säkerhelskall kunna elimineras, eflersom en ökande industrietablering synes vara möjligom fasla förbindelser byggs över . Motståndarna till en KM-led har använt olika argumenlalllifrån atl den medför asfaltering av den bästa jorden till att del blirluftföroreningar genom ökande biltrafik. De har inte lagit hänsyn till demöjligheler som föreligger atl genom planering och slyrning bevara den bästa åkerjordenoch hänvisa lokalisering av bostadsbebyggelse till områden där det redan finnstillgänglig arbetskraft och ur jordbrukssynpunkt lämplig mark för bebyggelse.För aft dessa möjligheter skall underlättas är det viktigt med entidigareläggning av vissa vägprojekt såsom vägarna 12 och 15 österut samt sistadelen av söderut. Det talas om koncentration av bebyggelse och näringsliv iMalmö Lundområdef. Delta har varit rUcligt, men kritiken är inte desto mmdreförvånande då bland intressenterna när det gäller att flytta till västra närslående företag inom jordbrukskooperalionen. I stora delar av behöver vi en ökandeindustrietablering, inle minst i sydöstra , som jag tidigare framhållit.KM-leden kommer att öka möjligheterna för denna etablering. I centernsreservation talas om lUcvärdiga utvecklingsmöjligheter, men när det skallskapas sådana möjligheter, då är man motståndare. vill tydligen hatUlbaka det gamla bondesamhället i östra och är därför motståndare industriell utveckling. En fortsatt förbindelse med färjor över skulle bliföljden av ett avslag. Detta skulle skapa stora problem för . Destörningar som kommer att uppstå för längsgående trafik har motståndarnanogsamt undvikit att redovisa, vUket är förståeligt då man kan räkna med att omfärjetrafUcen skall fortsätta, blir det fram emot 1990 och så tätt medfärjor att de kan användas som en pontonbro över . Så vill vi inte hadet. Jag vill understryka vikten av attdet blir en effektiv samplanering och styrning av all lokalisermg ochetablering i och att Kungl. Maj;t tillser att förutom länsstyrelser kommuner och landsting aktivt får medverka i denna planering. Om så ej sker påett tillfredsställande sätt bör Kungl. Maj;t vidta nödvändiga åtgärder. Fasta förbindelser över , m. m. () kort genmäle: Det verkar som om i Blentarpville framhålla att i var motståndare till attlandstinget skulle få mer att säga till om när det gäller planeringsfrågorna.Det är ju helt felaktigt. Jag vill bara betona för aft vi för ett parfre år sedan väckte motioner som gick ut på att skulle göra enpåtryckning i fråga om lokaliseringsspridningen. Förutom vad jag har nämnttidigare framhävde vi sådana platser som , och vi kan välockså nämna där man skall sprida sådan bebyggelse. Det är som främst har kämpat för länsdemokrati. Vistår fast vid den linjen att landstingen i likhet med landstingskall få hand om planeringsfrågorna. När det gällde våra konkreta förslag omspridningen gick och socialdemokraterna i övrigt mot dessatankegångar, och därför blev de inte realiserade. i (s) kort genmäle: pekar på de motioner som hanlämnat till , och det är riktigt att inte är Fasta förbindelser över , m. m. planeringsorgan.Men måste väl vara underrättad om att harrepresentanter i och på den vägen har möjlighet att påverka.Planeringen ligger hos , men har alltså där möjlighetatt påverka den. Om jag minns rätt överlämnades motionen också tilllänsstyrelsens planeringsorgan. Men, , det är en annan sak som i dettasammanhang kan påpekas. I ett tidigare inlägg sade att manskulle stoppa all tillväxt av de större tätorterna på den goda jorden. Är detett sätt att driva upp planeringen? Man måste väl ha bostäderna där människornaarbetar och styra hela utvecklingen planeringsmässigt framöver. () kort genmäle: Jag vill bara kort säga att när det gällercenterns representation i lekmannastyrelse, så har vi en endarepresentant. Det är som är vår företrädare, och sedan han kommed har han när det gällt planeringsfrågor gått emot koncentrationen. Sedan vill jag påpeka att vi har aldrig sagt att vi villstoppa all bebyggelse i de högkoncentrerade områdena. Vi vill begränsa den. i (s) kort genmäle; Det är väl riktigt att har enrepresentant i . Inte desto mindre sitter han där och harmöjlighet att föra talan tiUsamrnans med de andra borgerligarepresentanterna som också är med i samarbetet i . Man är alltsåinte helt utan möjligheter. När det gäller detta att stoppa bebyggelsen så sade herrHåkansson , om jag inte hörde fel - får studeraprotokollet att man skulle stoppa utväxten av tätorterna. i (c): Jag har nästan en känsla av att man behöverbe om ursäkt när man avbryter den här Skåneparaden men jag skall ändå dristamig fill aft säga någonting om denna fråga, som ju alla är överens om angårhela landet. Kontakter över gränserna är bra det har sagts här mångagånger redan och man hoppas ju i varje fall för det mesta att det leder tillökad förståelse mellan människor. Därför skall dessa kontakter naturligtvisstimuleras och inte hindras. Men i anslutning fill debatten omÖresundsbron finns det anledning att ställa frågan: Är det nödvändigt afttransporterna sker med bil? Kan man möjligen tänka sig att tåg också duger idet internationella utbytet, när det dessutom finns möjlighet att ta med sigbilen på tåg? Bara argumentbrist kan locka någon att prata om isolationism, omman inte accepterar både en bro för biltrafik och en för järnvägstrafik ochdessutom gör det och . Nej, det finns en annan sorts isolationism som ärbetydligt värre och kan bli betydligt kännbarare för människorna. Det är densom tar sig uttryck i att man ser brobygge och tunnelbygge och vad det nu ärfråga om somnågonting fristående från samhällsutvecklingen i övrigt - i den direkt berördaregionen och i övriga landet. Detta är inte bara en fråga om trafikpolitik. Detfinns många exempel redan i debatten på obesvarade frågor inom låt mig kalladet konsekvensområdena, Inga svar har lämnats om energiproblematikens lösning iframtiden och dess koppling till den här frågan. Från socialdemokratiskt hållbrukar man ofta åberopa docent . Han säger så här i ettuttalande som han gjort : "Den här energikrisen kanbh vår räddning. får vi en chans att förbereda oss på den verkligaenergikrisen som kommer . Det bhr en bra tankeställare och ger ossmöjlighet att ställa om produktionen för en lägre energikonsumtion." Samma synsätt gäller naturligtvis i fråga om hur vi ordnarvåra kommunikationer. Borde infe socialdemokratin som i andra sammanhanglyssnar till - göra det också här? Det räcker inte med de allmänthållna proklamationerna, utan man måste också satsa på energisnåla lösningar itrafiken. Det borde vi kunna bli överens om , även om vi är oense omhur hårt energiknappheten kommer att slå . Ett annat problem som inte har fått något svar är denl-egionala balansen - ett begrepp som för övrigt bör definieras. På vilket sättgynnas regional balans i landet som helhet av en snabb expansion i sydvästraSkåne? Och vem skall svara för befolkningsunderlaget? Alla tycks ju varaöverens om att det blir en snabb expansion där nere. I varje fall har ingensagt något annat. Som jag ser det är den debatten liksom svarslösheten frånkoncentrationsanhängarna en upprepning av den debatt vi hade iStockholmsregionen med början . Det var då Stockholmsområdetskulle fa hand om näsfan hela Jjefolk-ningsökningen i landet för att kunnabalansera Hamburgområdet, aktuellt också i denna diskussion, och andrabefolkningskoncenfrationer på kontinenten. Människornas egna önskemål, företagens investeringsplaner,konjunkturutvecklingen och, det vill jag också säga, motstånd motkoncentrationspolitiken gav ett annat resultat än det som koncentrationsvännernaräknat med. fick allt större stöd, och koncentrationsanhängarna fannför gott att lämna sina tidigare positioner. Alldeles oavsett omKM-förbindelsen blir verklighet eller ej är jag övertygad om att det starkamiljöintresse som stimulerats av bl. a. den nu aktuella debatten kommer attfinnas också i fortsättningen i med omnejd och då särskilt ägna sig åtkoncentrationsproblemafiken. Och skulle det förvåna mig mycket, om interegionen går mot samma opinionsmässiga utveckling som delvishar gjort. Som underlag för den regionala planeringen har vi uppsattbefolkningsramar. Då har vi varit överens om tekniken. har för sin delangivit befolkningstalen som riktvärden och önskvärda målsättningarTör de olikalänen. Det är från mina utgångspunkter självklart, att man då också försökerfölja upp dessa målsättningar vid geografisk fördelning av samhällsresurserna.Låt mig citera en punkt ur riksplan; Samhällets bas- och serviceorganisation, dvs. Fasta förbindelser över , m. m. 8 protokoU 1973. Fasta förbindelser över , m. m. kommunikationsmöjligheter,utbildningsmöjligheter, kultur- och fritidsaktiviteter, vårdinrättningar,social service etc, måste inriktas på decentralisering av bebyggelse ochnäringsliv," Det är självklart att om man inte tar med denna stora,tunga bit i samhällsplaneringen, så kommer man aldrig aft lyckas med aft skapanågonting som liknar regional balans. Denna principiella inställning präglarvårt ställningstagande även här, bl, a. därför att detta brobeslut kanske största regionalpolitiska betydelse som ett sådant ställningstagande härnågonsin har haft. En annan fråga som saknar svar är: Vilka styrmedel finnsdet för att balansera av expansionen till i varje fall lämpliga delar avSkåne? Vi har en utredning om regionalpolitiska styrmedel. Den tillsattes förinte så länge sedan och håller nu på med sitt arbete. Bara det är ju ett teckenpå att vi inte har de medel som åtminstone en del av oss önskar. Låt mig ocksådär citera riksplan angående styrmedel. Även styrningsåtgärder i form av investerings-eller etablerings-avgifter eller ett system med tillståndsgivning måste nuprövas för aft motverka ytterUgare koncentration till stockningsområdena.Sådana åtgärder bör även prövas i syfte att få till stånd en successivomlokali-sering och decentralisering av företag och arbetstillfällen inomstorstadsregionerna, främst till lämplig närhet av bostadsbebyggelsen iytterområdena." Vi har inte styrinstrumenten , och det är nu vibehöver dem. Självklart innebär beslutet här och ännu mer om folkefinget taravtalen omedelbara dispositioner från företag, i den mån de inte gjortsredan. Därför spelar det infe så stor roll att några av utskotfsmajoritetenstalesmän uttalar sig mer positivt om styrmedel än . Definns inte , och det är nu de behövs, om beslutet går i utskottsmajoritetensriktning. En annan fråga som kommit upp åtskilliga gånger och jaghar inte kunnat uppfatta något distinkt svar på den är; Var skall man främjakollektivtrafik och var skall man främja privatbilism? Här försöker manförenkla debatten dithän att man påstår att de som inte vill ha ärprivatbilismens fiender. Det brukar vara ett populärt sätt aft uttrycka saken.Jag tycker att det är viktigt aft slå fast att man i mer glesbefolkade områdensjälvfallet skall främja privatbilismen; där finns inga realistiskakoUekfivalternativ. I storstadsområdena finns sådana alternativ, och därför börman där främja kollektivtrafiken. Propositionen innebär på denna punkt en dålig lösning, ochutskotts-majoriteten förmår inte ändra på det - inga garantier kan ges ensförde marginella förändringar som skulle kunna åstadkommas genom attfärdigställandet av HH-förbindelsen skulle ske med färdigställandetav KM-förbindelsen. Den förändringen medför för resten den klara nackdelen attproduktionsresurserna i den berörda regionen kommer aft bU mycket hårtutnyttiade . Det innebär sannolikt en investeringsnivåsom inte är möjlig att upprätthålla därefter. Då har man också i Sydvästskånedragit på sig just de problem som bl. a. fått under sittmest intensiva byggnadsskede och som vi brottas med . I de flesta inlägg här har framskymtat att detegentligen inte är någon riktigt bra lösning som förordas i propositionen, menatt det är en förhandlingslösning där man måste acceptera även mindretilltalande detaljer, som någon uttryckte sig. är onekUgen en rättavsevärd detalj. Det är möjligt att gjort ett braförhandlingsarbete därom vet vi inte så mycket men det var tydligen intemöjhgt att komma fram till något bättre. Men skall man fördenskull accepteraatt bara ha alternativen "anta eller förkasta"? Jag ställer dennafråga inte minst mot bakgrund av den labila politiska situationen i Danmark.Jag tycker att det är berättigat att ställa den frågan. Enligt min uppfattning är det ingen tillfäUighet att vihar samma partigrupperingar i denna fråga som vi ofta haft i viktigaregionalpohfiska avgöranden i , Uksom när det gällt mUjöpolitiskafrågeställningar som är beroende av vilken samhällsplanering vi väljer. Detskall inte heller döljas att ledamöterna från och moderatasamlingspartiet, som i huvudsak ansluter sig till propositionens förslag,skulle ha kunnat förändra hela den här frågans avgörande. Därmed,herr falman, yrkar jag bifall till reservation. Fasta förbindelser över , m. m. i (s): Herr' talman! Ett beslut om fasta förbindelser överÖresund är naturUgtvis av mycket stor betydelse för vårt land. Därför är detglädjande att frågan har visats ett så stort intresse. Dagens talarlisfa gerockså belägg för frågans betydelse. Det är emellertid inte bara för att ytterligareunderstryka frågans betydelse som jag har begärt ordet, utan främst därför attreservationen I i utskoftsbetänkandet angriper utvecklingen i och Malmösomnejd. Jag vet infe vad vi malmöbor har gjort , eftersom vinästan får emot oss ett förakt för att vi bor i en stad med ca 255 000invånare. Jag har svårt att förstå denna negativa inställning till . Det gamla bondesamhället var kanske ett bra samhälle. Detvar det otvivelaktigt för bönderna, men jag tror inte det var Uka bra för deövriga människor som bodde på landsbygden. Jag har själv bitter erfarenhet från detta bondesamhälle.Jag är född och uppvuxen på den skånska landsbygden. Jag lyckades t. o. m. fåen yrkesutbildning och ett jobb och hankade mig fram ute på landsbygden tillsdess jag skulle göra min värnplikt. Emellertid var det när jag kom tillbakafrån värnplikt och beredskap vid krigsslutet - alldeles omöjligt att få ettjobb på landsbygden, i varie fall ett som passade min yrkesutbildning. Då varför mig och många andra den enda lösningen att åka till och skaffa ettarbete därför att där kunde man få det. Det var kanske inte så underligt attdet blev en viss koncentration till västra delarna av . Det var drastisktsett vår enda chans aft överleva. Genom att vi tillsammans har skapat bättre resurser ochdärigenom fått en standardökning har många numera skaffat sig bil och villa ide mindre tätorterna, och pendlar man mellan landsorten och jobben i den s.k. storstaden. Detta innebär aft det behövs vägar för att dessa transporterskall kunna äga rum, men det innebär också att det skett en utflyttning från . Följden av det har blivit en befolknings- Fasta förbindelser över , m. m. minskningför kommuns vidkommande. Det är ett faktum, och därför är vissa uppgifteri reservationen 1 enligt min mening felaktiga i varje fall vilseledande. Detstår i reservationen: "Det måste som påpekats i det föregående befaras afttillkomsten av en broförbindelse mellan och kommer att medföraytterligare koncentration till på bekostnad av det övrigalandet." I varje fall jag får av den citerade meningen denuppfattningen att reservanterna lever i föreställningen att befolkningen istorstadsregionerna skulle växa i snabbare takt än i riket i övrigt, men så ärinte fallet. Visserligen har den regionalpolitiska debatten förts mot bakgrund av en allmän föresfällning om att Sverigesbefolkning fortfarande håller på att koncentreras fill de trestorstadsregionerna , och . Men så är infe fallet. folkräkning visas att utvecklingen under1960-talef inte har karakteriserats av en koncentration till storstaden. FörMalmös del har befolkningen minskat med 13 000 . Trotsdet har vi en besvärande arbetslöshet. Vi har inte mindre än 3 800 arbetslösa . Vi döljer inte att vi hoppas att bron över skall bli en injektionsom skapar sysselsättning inte bara i och sydvästra utan också iöstra , , och . Vi ser inom den demokratiska arbetarrörelsen i Malmömycket positivt på ett brobygge över . Det finns många skäl för det, ochjag skall bara nämna ett par utöver det jag nämnde när det gällersysselsättningen. En bro innebär att vi förmodligen får ett bättrekulturufbud i de södra delarna av landet. Vidare beräknas färietrafiken öka sjugånger om bron inte byggs. Det blir således en bättre sjösäkerhet med en bro änvi kan räkna med om vi skulle fä en sådan båttrafik över som prognosenvisar skulle bli nödvändig. Det finns naturligtvis flera positiva konsekvenser, menjag skall inte ta upp tiden med att räkna upp dem. Jag vill bara till sistnämna en fråga som diskuterats tidigare här . Det finns anledning att medall kraft vända sig mot den vilseledande propaganda som har ägt rum och som harriktats mot bron, där man tar som utgångspunkt att bron skall bekostas avskattemedel. här har omnämnts vad som påstås från oinitierathåll inom jordbrukarnas föreningsrörelse och i den SlFO-undersökning somredovisats i tidningen , och där detta finns med som en förutsättning.Såsom framhållits bl. a. av är det infe riktigt att ställafrågorna på det sätt som där har skett. Genom felaktiga förutsättningar har mannu lyckats med att få fram ett resultat av enkätundersökningar som blivitpositivt för nejsägarna till bron. Det har drivits en väldig propaganda i tidningen motbyggandet av en bro över , men det verkar inte som om jordbrukarnasföreningsrörelse har trott på enkätundersökningarna eller i övrigt påpropagandan i Land. sedan meddelades nämligen att den bondeägdakvarnen Kungsörnen i skall slås samman med motsvarande kvarn iMalmö. Jag känner naturligtvis icke skälet till denna sammanläggning. Jag vill till slut skämtsamt säga att jag tror somredaktör i tidningen : Bönderna har gett sig sjutton på att deskall vara först med mjölet över . I detta anförande instämde i (s). i (m): Man har självklart inte anledning att varanegativ till en bro när inte alla utredningarna är klara. Men man har hellerinte anledning att vara positiv. Jag skall återkomma till det om . Jag vill säga ett par ord om opinionen som jag tycker manhar nonchalerat både här i debatten och , den starka opinionen motett förhastande i brobygget. Den opinionen är av naturliga skäl särskilt starki . Det är allvarligt när man nonchalerar de många människornas meningar.Vi hade en stor debatt i går i ett ärende som hade givit anledning till mångatiotusenfals namn på listor. Någon sade då att det rörde sig om"vilseförda". Man skuffade undan dem på det sättet. När det gälleropinionens företrädare i den här frågan talar man gärna om"skrikhalsar" och "vettvillingar". Tyvärr var det en mignärstående riksdagsman här i kammaren som talade om professionellademonstranter mot det etablerade samhället. Det var mycket dumt av denriksdagsmannen att säga så. Själv tillhör jag inte de professionellamotståndarna till de etablerade i samhället. Vi har fått en lång, långlista på akademiska lärare som reserverat sig mot det förhastade beslut somtydligtvis skall fattas . Det finns mycket vettigt folk bland motståndarnatill bron, och jag tycker att man skall respektera varandras meningar. Det är ganska underligt att vi gärna talar och motionerarom gräsrofsdemokrafi, närdemokrafi, medinflytande, kommundelsråd, folkomröstningaroch allt sådant, och ofta är rörande eniga. Men när det kommer till verkligenväsentliga frågor, då struntar man plötsligt i vad folk säger. Är det bara närdet gäller att lägga en parkeringsplats på Öster eUer barndaghem pä Söder somfolk får yttra sig? Ja, men gäller det ju tekniskt komplicerade frågor somgemene man inte begriper, säger man. Ja, det är sant. Men vad man kan begripautan att vara civilingenjör, det är att luften är förorenad och attgrönområdena förslits, liksom besvären med buller och oväsen. Dessa frågor kanman begripa sig på, och det är dem det gäller för gemene man. Det är gemenemans trivsel det gäller. Vi skall inte underskatta svenska folket, och jagtycker att vi politiker håller på och gör det i dessa frågor. säger man att utredningen har pågått . Det ärvisserligen sant, men det tycker jag är ett argument mot bygget. De moment somkom fram är uppenbarligen antikverade . I varie fall hardet tillkommit så många moment som man tidigare inte diskuterade - deekologiska frågorna och de nu så aktuella energifrågorna, som också måste vägasin i bilden. De ekonomiska aspekterna är också andra än de som då var förhanden. Man har inte heller diskuterat vad det innebär att bygga en bro överinternationellt vatten. Och vad betyder en sådan bro i ofärdstider? Vad hadeskett om vi hade haft en bro då Fasta förbindelser över , in. Fasta förbindelser över , m. m. De frågorna tarvar också ett studium. Och varifrån skall vi fådessa väldiga grustäkter som kommer att krävas? Gruset får vi hämta långvägaifrån. Den hårt energikrävande cementindustrin kommer också in i sammanhangetvid ett sådant här väldigt brobygge. Jag är inte negativ mot brobygget, men jag tycker att detfatfas så mycken kunskap i frågan. Vad gäller exploateringen av marken har det talatsmångordigt om att vi har styrinstrument som kan styra bostadsbyggande ochindustrietable-ringar till andra håll. Industrier kan lätt styras över tillöstra , osv. Det är riktigt, vi har styrinstrumenten. Men jag ärlitet tveksam om huruvida vi har "styrmännen". Med all respekt för.kommunalmän så har man väl ändå rätt sällan sett sådana som med gott hjärta haröveranfvardat industrier och skattekronor till andra kommuner. Det är enfrestelse som jag kan förstå, att man vill behålla dem för sig själv. Denfrestelsen kan man nog falla för antingen man är moderat eller socialdemokrat.Jag tror inte att vi bara skall tala om styrinstrumenten. Enbart dessa räddaross inte. Vi skall alltså inte förhasta oss, herr talman. Vi skallveta aft vi har klara fakta i målet. Vi vet vad vi har. Vi är inte förnärvarande helt utan förbindelser med . Vi har en bred vattenväg,bredare än den bredaste bro. Jag ber, herr talman, att få avvika från de mina i detta ärendeoch yrka bifall till reservationen 1. () kort genmäle; Eftersom i sade att enriksdagsman hade uttryckt sig dumt och citerade något som jag hade sagt kännerjag mig föranlåten att replikera honom. kände sig närmast beviken över att jag intehade nämnt hans namn när jag talade om professionella demonstranter. Jag avsåginte att nämna namn, för jag räknar inte honom som professionelldemonstrant. När man talar om den opinionen har jag sagt att jag på olika hålli landet har mött samma människor. Det var därför jag bedömde dem som ett gängsom var professionellt i sitt demonstrerande. När jag ändå har ordet vill jag säga till attutredningarna ju inte är så förfärligt gamla, för de slutfördes . Mankan alltså inte förkasta dem av det skälet. När det gäller den internationella delen av bron är detriktigt som sagts att generaldirektör, somhar hörts av utskottet, uttalade att det inte är svårt att lösa problemet närman bygger en bro över internationellt vatten. Vad beträffar gruset finns det på tämligen nära håll detfinns på sjöbotten. behöver alltså inte vara bekymrad övergrustäkter-na. i (m) kort genmäle; Jag uppskattar att har visatbotfärdighet på den här punkten. Jag nämnde verkligen inte hans namn, men jagsade att detvar någon som sagt något dumt. Då steg genast upp. Sedan var det en svag argumentering när sadeatt han mött samma människor när han varit ute och debatterat och att handärför dragit slutsatsen att det var professionella protestanter.