prot · FW0967 · 1973-12-31 00:00:00 — Sanningen är väl den,att fortfarande inle har kunnat finna en rimlig tUlämpning avden nämnda bestämmelsen eller en godtagbar gränsdragning mellan skattefria ochskattepliktiga mässor eller utställningar. Föredragningen inför utskottet ochinkomna skrivelser, vilkas riktighet för övrigt bekräftats underutskottsbehandlingen, visar att del knappast finns några möjligheter atlavsevärt förbättra förordningen på denna punkt. Därför föreslår vi attreklamskatten avskaffas på mässor och utställningar fr. o. m. halvårsskiftet.SkuUe reservationen 2 bli nedröstad i den kommande voteringen utgår jag ändåfrän att skattemyndigheterna känner sig oförhindrade att komma med förslag omdess avveckling, eftersom också utskottsmajoriteten klart har uttalat att"de nuvarande reglerna knappast kan bibehållas oförändrade och atl detsåledes finns skäl att ompröva denna del av reklamskatten om man inte kan finnaregler som är invändningsfria från såväl praktiska som principiellasynpunkter". Ett bifall till reservationen 2 skulle i någon mån underlättareklamskatlenämndens och riksskatteverkels arbetsbörda när det gäller alltillämpa bestämmelserna i reklamskatteförordningen och skapa klarhet för demsom kan tänkas tillhöra de skattepliktigas skara på del här området. Med hänsyn till den sena timmen skall jag nöja mig meddetta och ber, herr talman, all få yrka bifaU tUl reservationen 2. Fra andrevice talmannen (): Många av de allmänna synpunkter som herrMagnusson i anförde kan jag instämma i det var just sådana synpunktersom motiverade att vi från sida väckte motionen om avskaffande avannons- och reklamskatten. Jag vUlgärna också instämma i vad i sade om atlreglerna beträffande reklamskatt på mässor och utställningar är heltoacceptabla. Jag har emellertid också den uppfattningen atl erfarenheternaredan har visat att reglerna även i övrigt är lika oacceptabla. Jag vUl därförinte stanna vid det myckel begränsade avsnitt som mässor och utstäUningarutgör. Reklamskatten har utan tvivel redan visat sig vara enmycket dålig affär. Intäkterna för den första redovisningsperiodennovember-december 1972 har enligt uppgift varit endast 10 mUjoner kronor.Räknar man bort annonserna skall man finna alt utfallet i procent av budgeteratbelopp för den egentliga reklamskatten är endast 21. Men man måste enligt minuppfattning också göra vissa avdrag för alt få ett riktigt bådebudgetekonomiskt och ännu mera samhällsekonomiskt netto fastställt. Dels harman atl räkna med atl ungefär hälften går bort därför alt reklamkostnaderna äravdragsgilla och det alltså blir så mycket mindre i andra skaller framför aUtföretagsbeskattning -, dels kan man kallt räkna med alt reklamskatten liksomden renodlade annonsskalten kommer att ytterligare accentuera svårigheterna förpressen och därmed än en gång framtvinga t. ex. höjningar avpresstödet. Vidare har man att räkna med administrationskostnader inomförelagen, och sådana kostnader betalas delvis genom lägre företagsbeskattning.Mindre skatt från grafiska företag torde del vara riktigt atl kalkylera med,eftersom arbetsuppgifterna i den branschen kommer atl minska. Dessutom medförsysselsältningsslörningarna en klar samhällsekonomisk kostnad. Frågan är om manefler avdrag för alla dessa poster över huvud taget har något netto. Troligareär nog att reklamskatten föranleder direkta kostnader. Motsatsen är i varjefall ingalunda lUlfredsslällande bevisad. Men problem all klara ochimproduktiva arbeten alt sköta skapar man i hög grad både hos förelag och hosberörda statliga myndigheter. Ingen skall tro att vi ökar våra resurser med dentypen av arbeten. I företagen komplicerar man arbetet med kalkylerna ochframtvingar diskussioner med kunder på grund av att del råder delade meningarom vad som avses med reklamlrycksak det är verkligen inte lätt alt tolka det.All drivande personer i ett företag skall behöva engageras i ett improduktivtarbete som inte är lönande för vare sig förelag eller samhäUe är heltoacceptabelt. Särskilt trängda blir här som i så många andra fall de små ochmedelstora företagen som är sämre utrastade med särskilt avdeladeadministratörer. Reklamskatten leder till en tvångsmässig byråkratisering ävenav de mindre och medelstora förelagen. Inle minst gäller del naturligtvis de 3000 småföretagen inom den grafiska branschen. De har redan stora svårigheterall anpassa sig till modern teknik, och ovanpå detta har lagts att de skallvara indrivare av en mycket krånglig skall, som dessutom för kunder och förallmänhet måste framstå som orimlig ja, i en hel del faU rent av som löjlig. Vi har i skatteutskottet fått lyssna tUl en ansvarig förreklamskalle-ärenden i . Ingen skugga må falla över en skickligämbetsman som sköter sill jobb, men det blev genom hans redogörelse klart vUketkineseri och vilka konstiga ställningstaganden som riksdagensreklamskattebeslul tvingar fram. Om exempelvis hade haft tillfällealt när-vara vid skalteulskollets sammanträde, hade han fått åtskilligtmed stoff tUl komiska inslag i kommande revyer. En reklam för en stol blirskatlebelagd om stolen ser elegant och sähande ut - annars inle. En reklam förbord och stolar som har en dekorativ inramning med tapeter bakom, en vackerdukning osv. blir så lockande att den skallebeläg:gs. Om den reklamerade varanfinns i en lockande mihö med t. ex, blommor omkring blir del skatt. Man kanförslå hur del känns för en seriös högre ämbetsman alt ägna per dagål att sitta med sådana här kufiska hårklyverier. Kort uttryckt bhr resultatet all reklam som är bra gjordoch alltså sähande skall beskattas men all reklam som är dåligt gjord och intesärskilt säljande men ändå reklam skall vara skattefri. Finns del, herrtalman, rim och reson i en sådan ordning? Reklamen har enligt min mening en viktig funktion atlfylla i en marknadsekonomi. Det är genom den man ger möjlighet att informera omnya produkter, om prisvariationer och över huvud laget om sådant som är viktigtför alt man skall kunna utnyttja valmöjligheterna i fråga om varor och tjänsteri ett varierat utbud. Hur skaU för resten nyetablerade företag kunna spridakännedom om sill utbud utan reklam? Om man vill minska reklamvolymen bör man taställning liU vUka andra marknadsföringsformer man skaU ha i stället. Vill man bara förbättra reklamen, har man gått helt felväg. Reklamen blir knappast bättre av all den blir mindre. Tvärtom har skattensutformning kommit, som jag redan berört, alt direkt leda tUl sämrereklamprodukter. De erfarenheter man redan nu har borde vara tillräckliga föratl vi skall kunna la slällning liU ett avskaffande av den olyckliga annons- ochreklamskatten, som är myckel besvärlig alt tUlämpa, som skapar etl omfattandebyråkratiskt krångel, som ökar svårigheterna för många företag, vilka redan harstora svårigheter, och som tUl syvende og sidsl förmodligen inte ens innebärnågol reellt ekonomiskt tUlskott, Jag yrkar,herr talman, bifall till reservationen 1, De motioner som behandlas i detta belänkandeskrevs månad, innan några som helst deklarationer avseendereklamskatten på trycksaker hade lämnats. Man hade inte heller behövt lämnanågra. Ändå tycks motionärerna vara alldeles tvärsäkra på hur skatten kommeratt verka i praktiken och atl den kommer alt vålla så stora svårigheter att denborde avvecklas. Det måste betyda, som utskottet skriver, alt dessa motionerbygger på en förutfattad mening och inte är sakligt grundade. Del är aUdeles för tidigt, menar vi, att göra någratvärsäkra värderingar av annons- och reklamskattens verkningar. Men en annansak är de initialsvårigheter som skatteadministrationen nu har. Dem skall jaginte förneka. De var ingen nyhet för skatteutskottet när vibehandlade denna fråga. Då underströk utskottet jag viU gärna framhåUa detta alt skulle komma att ställas inför betydande svårigheter vidtiUämpningen av de då föreslagna bestämmelserna och att detsamma gäUdetryckerierna i fråga om reklamtrycksakerna. Utskottet föreslog då vissa inte så betydelselösa ändringar i propositionen.Dessa ändringar antogs av . Utskottet förutsatte altbeskattningsmyndigheterna skulle ta initiativ tUl förbättringar så snart detfanns anledning härtiU. Så har ju också skett, vilket jag skaU återkomma tUl. Dessa inilialsvårigheter var ingen överraskning förskalteulskoltel och inte heller för beskattningsmyndighelerna. Del förstaskedet kan bli arbetskrävande för såväl skattskyldiga sombeskattningsmyndigheter, sade utskottet då. Men svårigheterna kan övervinnasefter en förhåUandevis kort inkörningsperiod, sedan reglerna modifierats pågrundval av vunna erfarenheter. Det fanns, tUlade utskottet, anledning anta altbehov av författningsändringar kunde uppkomma relativt snart efter delförordningen trätt i kraft. säger åtminstone vissa motionärer alt det skuUeinnebära en ren nettovinst för staten om skatten avskaffades. Läser manreservationen, finner man att också reservanterna tycks mena det.Administrationskostnaderna skulle uppgå lUl , har vi sett ipressen och även i trycksaker som vi har fått. Men hur är nu verkligheten, om man får döma avrUcsskalteverkets experter som praktiskt sysslar med detta? För nästa budgetårhar anvisat tiU , därav tUl vissatjänster avsedda för reklamskatten . har intebegärt etl enda öre, inle en enda extra tjänst, för sitt arbete medreklamskatten. uppskattar totalkostnaden tUl 1,4 mUjoner kronor och inkomsten till . Är deexperter som handlägger skattefrågorna och som beräknar vad skatten skaU ge ochvad den skall kosta ute och talar i nattmössan? Statens utgifter för reklamskatten, som av kända skälaUtid blh drygast i inledningsskedet, kommer därmed att uppgå tUl avden inkomst som staten får. Även om man nu tycker att det är en hög procentsatsbör man ändå beakta - och det vUl jag gärna understryka -att den om man jämförmed andra punktskatter är låg och att reklamskatten berör jämförelsevis mångaskattskyldiga. All erfarenhet visar alt kostnaderna för dylika skatter blirhögst under inkörningsskedet men sedan sjunker successivt. slårhelt enkelt fast att skatten ingalunda blir förlustbringande för statsverket. Uppgifterna om de skattskyldigas höga kostnader är inteheller grundade på någol bättre material än det där man säger atl del kommeratt kosta 10 mUjoner kronor och alt del blh förlust för staten. Vid deskatlekontroUer som har gjort bekräftas detta. Mångaskattskyldiga är ännu inte registrerade, förklarade rUcsskalteverketsrepresentant. Varför har det influtit så htet pengar som del talas såhögt om och som finansministern inte viU erkänna? Jo, många trycksaker varbesläUda i förväg och betalades i förskoll för att man skuUe shppa ifrånskatten. Man hann knappt få fakturan förrän man betalade den omgående.Verkningarna kan man alltså avläsa i den första skatteuppbörden. Därför blevbeloppet relativt lågt, och det har inle etl dugg med de verkliga förhåUandenaatl göra. Anledningen var naturligtvis atl skatten annonse- den 11 aprU 1973 rades så långti förväg atl man kunde - om jag får använda det uttrycket - hamstra på det härsättet. I skatteutskottets betänkande säger vi att detta bör ge lärdomar förframliden. Jag skall nöja mig med alt kort och gott säga det, så får var och ensedan tolka del på sitt sätt. har helt klart för sig svårigheterna medoch bristerna i skattens utformning. Det gäller framför aUl gränsproblem, ochde redovisades som sade i skatteutskottet. Man har naturhgtvisväldiga svårigheter att få fram en praxis, och man har svårigheter med attändra bestämmelserna så all skatten blh åtminstone lättare att administrera,vilket vi talade om när vi genomförde den. är man i rUcsskatteverket fuUl sysselsatt med attarbeta fram en ändring av bestämmelserna och en lättare praxis. Därefter kommerresultatet att föreläggas Kungl. för en proposition till rUcsdagen. Vianser att det under dessa omständigheter inte kan vara riktigt alt ulan vidareavskaffa skatten, vilket också i underströk. Jag skaU inte i detalj gå in på varför maninförde skatten, för det tjänar ingenting tiU så länge vi diskuterar dettaproblem. Jag skaU bara säga några ord om mässor och utställningar. Som läste upp säger vi iskatteutskottet att här måste en ändring ske. Antingen måste man avskaffabeskattningen på dessa eUer också måste vi få ändrade regler, som lUlgodosersåväl praktiska som principieUa synpunkter. Jag tror att man på riksskatteverketär fuUt medveten om delta. Antingen väntar man ett förslag om att skatten skallslopas på mässor och utställningar eUer också något annat förslag, som tar bortde orUcliga verkningar som den nu har. Men också den frågan kan säkerligen ingåi den översyn som håller på med. Att ulan vidare besluta ienlighet med reservanternas förslag, slopande av skatten på mässor ochutstäUningar, anser sig majoriteten av utskottet inte kunna vara med om. Vifinner inte detta välgrandal. Vi kan aUtså förvänta alt vi får förslag om en översyngenom . Eftersom reklamulredningen fortfarande arbetar, tyckervi att man skaU avvakta och se om det går atl få fram en förenkling av systemetoch om man kan lära av erfarenheterna innan någon absolut bestämd ståndpunkttas i det ena eller andra avseendet. Med dessa ord, herr talman, ber jag att få yrka bifall tUlutskottets hemställan. Fru andrevice talmannen (): sade att del inte var möjligt alluttala sig om några nya erfarenheter av skatten, eftersom inga deklarationerhade kommit in. Men glömmer bort att man i de privata företagen iaUmänhet har en helt annan långsiktig planering än den man har i kanslihuset.Därför är det inget anmärkningsvärt all man vid införandel av en ny skatt i godtid ser om sitt hus och exempelvis genom att begära förhandsbesked får klarlagtom skattskyldighet föreligger eller inte. De som var berörda av detta levde meddessa problem långt före det att motionstiden gick ul och långt innan den tidgick ut när de senastskulle inlämna sina deklarationer. Vilka intäkter har kommit in, frågar . Ja, deuppgifter jag använde är hämtade från . Men det är klart att deuppgifterna är bruttouppgifter. Jag antar emeUertid att varken riksskatteverketeller vUl eller kan bestrida att t. ex. reklamskattekostnader äravdragsgUla och därför minskar exempelvis företagsbeskattningen. DetsammagäUer om flera poster som måste vara helt ostridiga. TiU sist, herr talman, viU jag säga alt reklam- ochannonsskatten varit galen från början. Man behöver inte några längreerfarenheter för alt finna hur rätt vi hade som redan i början var klara överdetta. Det är inte någon uppfattning som på något sätt är gripen ur luften. Härnämnde just reklamskatleulredningen. Jag tycker att erinra sig, att reklamskatten infördes trots atl man hade en förkrossandestark remissopinion emot sig. Jag tror att det var två remissinstanser, somförordade den. Alla andra avstyrkte. Det tycker jag kan vara något att ha med iminnet, när man nu liU och med drar fram utredningen igen. Det är inte särskiltdemokratiskt att göra på det sättet - det hoppas jag all tycker. 1varje faU kommer man inte tUl några vettiga resultat, om man går fram medsådana metoder. den 11 aprU 1973 HerrMAGNUSSON i (m): redovisning av kostnaderna fördenna reklamskatt föranleder mig atl säga ett par ord. De siffror han redovisarär ju endast de direkta kostnader som statsverket har via ,dvs. de centrala kostnaderna, medan de lokala kostnaderna inte redovisas. Så säger man att inte har begärt någontingextra. Men det är klart atl måste ha kostnader för alt de i ganskastor utsträckning är sysselsatta med att bestämma beskattningen på detrycksaker som importeras. TiU detta kommer framför aUt de mycket stora kostnader sommåste vidlåda näringslivet. Del är klart att det inte går att exakt preciseraden siffran, men vi som såg demonstrationen i skatteutskottet blev verkligeninsatta i det kineseri det måste vara för varje tryckeri att bestämma om detskaU vara skatt eller inte. De besvärliga avgöranden och de kontroverser somnaturligtvis uppstår med kunden måste innebära alt företagen i fråga åsamkasmycket stora kostnader och tidsspiUan. Det är egentligen ganska upprörande att en skatt nätt ochjämt hinner införas förrän man måste sätta i gång med stora och genomgripandeutredningar för atl försöka komma fram liU ett syslem som gör att det går attadministrera skatten. Det måste i alla fall vara något fel. Urrättssäkerhetssynpunkt är det orimligt att införa ett skattesystem som är sådåligt underbyggt att det i det ena fallet blir skatt av en ren sinkadus och idet andra faUet blir del inte skatt. Så kan man inte ha det. Del måste i varjefaU finnas förutsättningar för att åstadkomma en skatt som är någorlundarättvis och riktig. i (c): Det är ju ändå så att har antagitden här förordningen om reklam- och annonsskatt. Därmed tycker jag också det är rikligtalt vi, när vi upptäcker att den inle fungerar på ell tUlfredsställande sätt,tar ansvaret för förändringar och inte skjuter öve:r det liUskattemyndigheten. Det är aUdeles klart att det dessutom krävs snabba åtgärderför att undvika ytterligare skadeverkningar när del gäller just beskattning avutstäUningar och mässor. Den skrivelse som har inkommit liU utskottet frånhandelskamrarnas nämnd tar upp situationen som man upplever den mer än fyramånader efter reklamskattens Ucraftträdande: Oklarhet råder i aUl väsentligt omreklamskattens tillämpning på redan prissatta eUer t. o. m. slutförda arrangemang.Man betonar särskilt vikten av all snabba åtgärder vidtas på denna punkt. Skallvi avvakta skallemyndighetens initiativ kommer detta alt dröja i varje faU tUlden senare hälften av detta år och följaktligen ett ikraftträdande någon gångvid . HerrBRANDT (s): Trots att jag, som jag har redovisat iskatteutskottet, påtalade aUa de initialsvårigheter som man hade atl vänta i börjanoch trots alla de upplysningar som skatteutskottet lämnade om svårigheternaantog utskottets förslagom denna reklamskatt. Man förväntade attändringar skuUe behöva göras . Det är fakta i målet. Det kineseri som förekommer, för att använda herrMagnussons i uttryck, har inte jag förnekat. Reglerna är inte så klara, del blir gränsfaU, det gårinte atl få fram någon praxis, man får lämna mängder av förhandsbesked tUl deskallskyldiga , sade attremissvaren överväldigande gick emot förslaget om reklamskatt. Ja, jag trorinte vi någonsin får remissvar som tiUstyrker skattehöjningar på något område.Går vi ul tiU människor och frågar om de tycker att vi skaU höja skatten fördem så är del någol som de inte tycker om. Jag vet inte om det var någotargument att använda, även om det fanns andra som också avstyrkte och som varopartiska i sammanhanget. Jag tror inte att del är någon idé alt vi fortsätterdiskussionen om kostnaderna för statsverket och kostnaderna för företagarna,men jag vill understryka vad direktör sade om kostnaderna förstatsverket: att de var så och så stora och att de inle blir högre när mankommer i gång. Kostnaderna var inte heller sådana som näringslivet viU göragällande, ulan del blir ungefär samma proportioner. Fru andre vice talmannen (): borde väl i stäUet ha besvarat frågan om delinte är en ostridig uppgift atl företagsbeskattningen minskar, när vi har enskatt som leder tiU avdrag inom företagen. Del måste väl ändå vara en ostridiguppgift, och det hade varit av värde om den blivit bekräftad. Flera av de andrauppgifterna som jag nämnde är lika ostridiga. Jag har över huvud tagel inte tagit med kostnaden på grundav den ökade administrationen i statsförvaltningen, men menar välinte att denna myckel allvarlige man, direktör , har suttit Vad han behövde nu var bara en enda person fördetta arbete. Det kan inte bortresoneras. Sedan vUl jag tUl sist, herr talman, säga att om vi finneralt ett beslut har varit ett dåligt beslut och om vi finner att aUting talardäremot, är del ganska bra och hedersamt av oss politiker i allmänhet atl inleha sådan prestige utan att vi kan säga: Vi fattade ett dåligt beslut dengången, och därför bör vi nu göra om det. Del är inte nödvändigt att framhärda,om man finner att det inte kommer ut något positivt av det beslut som riksdagenhar fattat. Jag kan hålla med om det sista. Man skaU intefatta beslut som man inte har någon av, men vi har ju olikauppfattningar om huruvida det var ett bra beslut eller ej. Jag har hänvisat tUlvad säger, och har hänvisat tiU de uppgiftersom jag har här i min hand. Där har man t. o. m. tagit upp samdistributionsrabatteri kostnaderna, som inte etl dugg hör hit. AUt det där är ju överdrivet. De sadesjälva atl det nog inte var riktigt atl komma med sådana uppgifter, för de varöverdrivna. Fru andre vice talmannen (): Vi kan inte diskutera, om vi inte håller osstUl de uppgifter som är lämnade. Jag har inte sagt ett ord omsamdistribulions-rabatten. I de här summorna har näringslivet och deskattskyldiga räknat in även samdistributionsrabatterna. Det är obestridligt,och det valsar runt i den borgerliga pressen. Överläggningen var härmed slutad. Propositioner gavs på bifaU tiU I :o) utskottets hemställan, 2:o)reservationen nr 1 av i m. fl. samt 3:o) utskottetshemställan med den ändring däri som föranleddes av bifall till reservationennr 2 av m. fl., och förklarades den förstnämnda propositionenvara med övervägande ja besvarad. Då i begärde voteringupptogs för bestämmande av kontrapropositionen ånyo de båda återståendepropositionerna, av vilka den under 2:o) angivna förklarades ha flertaletsmening för sig. Sedan i begärt voteringbeträffande kontrapropositionen upplästes och godkändes följande voteringsproposilion: Den som vill alt kammaren tiU kontraproposition i huvudvoteringen angåendeskatteutskottets hemställan i betänkandet nr 22 antar reservationen nr 1 avherr i m. fl. röstar ja, den det ej vUl röstar nej. Vinner nejhar kammaren tUl kontraproposition i nämnda votering antagit utskottetshemstäUan med den ändring däri som föranledes av bifaU tiU reservationen nr 2av m. fl. Inrättande av en ständig inom handelsflottan Vid omröstning genom uppresning förklarades flertalet avkammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Då iStockholm begärde rösträkning verkställdes votering med omröstningsapparat.Denna omröstning gav följande resultat; 1 enlighet härmed blev följandevoteringsproposilion uppläst och godkänd: Den som viU att kammaren bifaUer skalteulskollets hemstäUan i betänkandetnr 22 röstar ja, den det ejvUl röstar nej. Vinner nejhar kammaren bifaUit reservationen nr I av i Vid omröstning genom uppresningförklarades flertalet av kammarens ledamöter ha röstat för ja-propositionen. Dåherr i begärde rösträkning verkstäUdes votering medomröstningsapparal. Denna omröstning gav föhande resultat: § 10 Föredrogs lagutskottets betänkande nr 11 ianledning av motion om pension till dispaschören . Utskottets hemställan bifölls. § 11 Inrättande av en ständig inomhandelsflottan Föredrogs lagutskottets betänkande nr 12 i anledning avmotioner om inrättande av en ständig inom handelsflottan. HerrHALLGREN (vpk): Det är inte så ofta som vi i vänsterpartietkommunisterna från denna talarstol kan uttrycka tUlfredsstäUelse över utskottsbetänkanden.När det gäller lagutskottets betänkande nr 12 beträffande inrättande av enständigt verkande inom handelsflottan kan jag i vart falluttrycka en viss tUlfredsställelse. Yrkandena i vår motion nr 619 har tiU storadelar blivit tillgodosedda. TiU årets riksdag har flera ledamöter motionerat isamma fråga. Dessutom har det som också nämns i betänkandet ställts enenkel fråga i ärendet . Jag viU dock poänglera att frågan togs upp redan1971 av mig i en interpellation tiU kommunikationsministern.Kommunikationsministern var inte då beredd atl la ställning tUl de frågor somstäUdes i interpellationen och som för övrigt helt sammanfaller med yrkandeni motionen619 tUl årets rUcsdag. I betänkandet sägs atl Kungl. uppdragit åtsjöfartsverket att skyndsamt utreda de frågor som hänger samman med för sjöfartsområdet. Enligt de meddelade direktiven skaUsjöfartsverket lägga fram förslag till åtgärder. Utgångspunkten för arbetetbör enligt direktiven vara att åstadkomma en ständig haverUcommission förhandelsflottan.