prot · FW0981 · 1973-12-31 00:00:00 — frågade om universiteten skall starta påsamma nivå som och som . Det har jag också slagit fast ikompetenspropo-silonen, så svaret på den frågan blir ja. Därefter, fru lalman, skulle jag vilja något mera allmäntkommentera de inlägg som gjorts mot bakgrund av den allmänna debatt somförs. Del har sagts både här och tidigare i debatten att den svenskaskolungdomens kunskaper försämrats katastrofalt jämfört med förhållandena iandra länder. Del har sagts atl vår industri på grund av delta inte kommer allkunna klara konkurrensen på väridsmarknaden. Situationen skulle helt enkeltvara enormt usel. Jag hade hoppals att vi skulle ha tillgång till helalEA-undersök-ningarna. dröjer det, som påpekar,. Men så myckel slår ju redan klart av del som harkommit fram, att svenska elever klarar sig mycket bra i jämförelse med elevernai andra länder. skrev - föredrar all jag åberopar en tidning med den färgen:"Internationell undersökning: Svenska elever lika bra som västtyska ochjapanska". Resultaten av denna utomordentligt vittomfattande undersökning, som vi harsatsat pengar på och som har gjorts med alla de resurser -vi kan ställa tillförfogande, stämmer ju inle alls med den bUd som här ges av . Om vi hade haft så erbarmligt dåliga resultat som hela sitt inlägg -ville ge intryck av skulle vi redan på basis av dessapreUminära resultat ha kunnat konstatera atl vore ett bottenland. Nuframgår det emellertid att de svenska skolungdomarnas prestationer ochdärmed lärarnas insatser är goda och på flertalet områden t. o. m.utomordentligt goda. Detta och jag vUl säga det för all det som herrBurenstam tidigare sagl inle skall upprepas innebär självfaUet inlealt vi saknar problem. Vi har ju en miljon elever i grandskolan, vi har 250 000elever i gymnasieskolan, vi har 140 000 studerande i postgymnasial UtbUdningoch -vi har en stor grapp -vuxenstuderande. På dessa punkter skuUe jag varaberedd att rada upp massvis av problem som jag anser det angeläget alt -vi geross i kast med. För att vi skall kunna föra den diskussionen måste vi emellerlid ha en rimlig utgångspunkt. Och det trorjag att vi har med och definitivt med , men jagfinner det nästan omöjligt all föra en diskussion med den debattuppläggning han hade. Vi har ju understrukit viklen av all finna lösningar genomatt lägga ned 25 mUjoner kronor på forsknings- och utbUdningsarbete inomSÖ-området och 10 mUjoner kronor på universitetsområdet. Ändå påstår herrBurenstam att vi inte är intresserade av att la reda på hur del stårtill eller all vi försöker döha det. Inte skuUe jag ha gått till och begärt 35 mUjoner för forsknings- och utvecklingsarbete på skolansområde, om jag hade velat döha situationen i ohka avseenden! Jag förslår heller inle varför man skall nedvärdera ochsvartmåla vad våra elever och lärare åstadkommer. Det kan ju inle varastimulerande för vare sig lärarna eller eleverna att ständigt få höra atl maninte lär sig någonting i dagens skola. Del var faktiskt vad sade här hela inlägget präglades av della. borde väl dennaturliga reaktionen i stäUel vara atl vi gläds över de rätt fina resultat somtrots allt tycks komma fram i lEA-undersökningen. Då återkommer ju Lärartidningensfråga med förnyad styrka: Vart syftar man egentligen med sin kritik? Vad äravsikten med inlägg här ? åberopade etl antal undersökningarsom jag nu omöjligen vi har ju redan tagil myckel av kammarens lid i anspråk- kan diskutera. kastade bara ur sig en rad uppgifter,och jag vill lUl kammarens protokoUanteckna all jag skulle ha väldigt många synpunkter all anföra med anledning avdelta. Jag skall emellertid bara ta upp en av redovisningarna, som jag anserviktig att diskutera. Del är den allra senaste, och den är som sade myckel kritisk, nämligen om den grundläggandeutbildningen i matematik vid teknisk fakultet. Rapporten genomsyras ju av uppfattningen atl orsaken lUlde dåhga studieresultaten är elevernas dåhga förkunskaper alltså de kunskapersom eleverna har när de lämnar gymnasieskolan. Otvivelaktigt har den nuvarandeutformningen av matematikundervisningen i gymnasieskolan medfört vissa problem.Den breddning av stoffet som skett har tyvärr Ang. kvaUleten i sko lu t b ildn ingen, m. m. Ang. kvaUleten i skolutbildningen, m. m. skett påbekostnad av den rena räknefärdigheten. Problemet är emellertid observerat frånbåde SÖ:s och UKÄ:s sida. I den samarbetsgrupp som tUlsaltes mellan SÖ och UKÄhösten 1971 för att behandla frågor rörande matematikundervisningen igymnasieskola, universitet och högskolor har de här frågorna ingående diskuterats.En viss förbättring av stoffet igymnasiematemaliken på N- och T-hnjerna har redan skett för att ge ökat utrymmeåt färdighetsträning genom de nya melodiska anvisningar tUl läroplanen som harutfärdats . I denna samarbetsgrupp har MATEK varitrepresenterad av sin före detta ordförande professor , vUkel kan varamtressant att notera eftersom hans namn har nämnts här . En successivförändring av läroplanerna i matematik kan således förväntas, kanske något iden riktning som MATEK föreslår. Men det bör observeras atl matematikundervisningeni gymnasieskolan ändå inle enbart är tUl för atl ge gmnden för matematikstudiervid tekniska högskolor och förmatematikundervisningen vid universiteten. En något större förståelse förskolöverstyrelsens problem vore därför önskvärd. Gemensamt för matematiken vid de tekniska högskolorna ochmatematikundervisningen vid fUosofisk fakultet är atl man där i mycket storutsträckning får ta emot recentiorer med anpassningssvårigheter tUl en nysocial mUjö och tUl nya studiemetoder osv. Matematikundervisningen ifilosofisk fakultet har tagit konsekvenserna härav och har från och med läsåret1972/73 anpassat sin undervisning genom den försöksverksamhet som bedrivs vidsamthga lärosäten utom i och . Man har givit dennaförsöksverksamhet ohka utformning vid olika lärosäten för atl därmed få bredaremöjligheter atl bedöma vUka metoder som är positiva. HittUls inkomna rapporterlyder enhgt vad jag erfarit på mycket goda resultat. Verksamheten har mottagilsmycket positivt både av elever och lärare, och lärarnas insatser och intressehar varit glädjande stora. Även här tyder resultaten på myckel kraftigaförbättringar. Om vi ser på grandkursen A 1 i har man ökat från lUl 59 . I är motsvarande siffror sammatid från 57 tUl 67. De siffror jag sedan nämner har noterats från 1970-1972;från 48 tUl 85, från 76 tiU 70 - där ligger man alltså redan påhög nivå och från 31 liU 65. Från har jag ingetjämförelsetal, men man ligger där nu på 71. har ökat från 61 liU 84. Underhandsrapporter visar också att antalet avhopp blandde studerande har minskat markant. Det intressanta är således att matematikundervisningen vid filosofisk fakultet ger heltlUlfredssläUande resultat med elever som genomgått en undervisning imatematik vid gymnasiet som här har beskrivits såsom mycket dålig! Jag har velat nämna dessa exempel som motvikt mot allt detsom anförde, därför att mina exempel visar att man i etlläge kan upptäcka problem i undervisningen, och där man då gör en utvärderingmed hjälp av en arbetsgrupp och sätter in motåtgärder, vUka sedan ger positivaresultat. I detta fall kan vi alltså på ett -viktigt område vid ell flertaluniversitets- och urUversiletsfUialsläder se utomordentligt Kunde inte ha blandat upp sitt inlägg medhtet sådana redovisningar? Eftersom han gav en så ensidig bild måste jagefterlysa motivet lUl kritiken. Beträffande MATEK;s konkreta förslag är det htet svårt förmig atl ta stäUning tUl dem, eftersom utredningen kom mig till händaså sent som , men för alt ändå visa alt jag är beredd atl föra endiskussion om dessa frågor skaU jag göra några spontana reflexioner. MATEK :s förslag om betyg 3 som lägsta intagningspoäng imatematik stämmer mycket väl med den allmänna syn som jag gav uttryck åt ipropositionen om gymnasieskolans kompetens. Jag uttryckte det så att elever medlägre betyg än 3 i språk och matematik bör starkt avrådas från studier i dessaämnen. Och jag föreställer mig alt detta är en sak som vi kan överväga. Etl annal förslag är återinförandet av viktade betyg.Gymnasieutredningen gjorde en stor undersökning om detta. Det visade sig attviktade och oviktade betyg gav nästan exakt samma urval av elever när manprövade på ohka elevårgångar, och man fann att argumenten för oviktade betygvägde över. Eleverna kan naturligtvis ha inrättat sig efter detta nya system,och det är möjligt att en undersökning skuUe ge ett annat resultat. Jaghar ingenting emot att man i det pågående arbetet med kompelensbeslämmelsernasärskUl prövar denna fråga. Jag tycker del kan vara värt alt göra del, och jagkan för övrigt nämna all den redan har varit föremål för debatt iUtbUdningsdeparlementet. Ett annal förslag från gruppen är atl man skaU vidtaförändringar av prestationskraven för vissa elever. Därvidlag var synpunkterna,vad jag kunde se, så allmänna att det är svårt för mig alt konkret ta stäUning,men den punkten kan naturligtvis diskuteras. SkuUe vi ha behov av en ny typ avingenjörer skall vi naturhgtvis ta upp den frågan. Del stora problemet, såsom jag upplever det, på del härområdet är återigen för atl föra in en reell diskussion om ulredningsproblemoch inle bara kasta ur sig värdeomdömen som gjorde detminskade intresset för naturvetenskaphg-lekniska studier. Del är ett allvarligtproblem. Vi har haft en sådan svacka vid etl tidigare tUlfälle, då vi satte in motåtgärder. Vi fick en uppgång, men nuhar vi återigen en svacka, och jag anser atl del är viktigt atl man diskuterarorsakerna härtill. Det är uppenbarhgen etl problem både på gymnasieskolan ochuniversitets- och högskoleområdet. Jag finner del utomordentligt angeläget altvi kan få lill stånd ett ökat intresse för studier på delta område. En sak som vi direkt kan konstatera är den mycket snedakönsfördelningen. Vi har definitivt bland flickorna en stor begåvningsreserv,och del vore angelägel alt få flickorna atl söka lill dessa hnjer. Med hänsyntUl den här svackan har också grupper av studerande kommit in på UtbUdningensom tidigare inle skuUe ha haft en chans. Det finns säkerhgen ett antal somegentligen aldrig borde ha varit på denna utbildning, eftersom de har dendiskuterade tvåan i betyget, som vi har konstaterat är ell för lågt betyg förframgångsrika studier. Med hänsyn till den kritik -vi upplevt och som vihar hört ibland ute i landet skulle man ha väntat sig att oppositionen i dennariksdag, där vi ändå beslutar om utbUdningspohliken, skuUe ha krävt en heltannan 4 protokoU 1973. Ang. kvaliteten i skolutbildningen, m. m. Ang. kvaUleten i skolutbildningen, m. m. utbUdningspohlik.När man läser riksdagsmaterialel från denna vår skulle man då vänta sig raderav reservationer med förslag tUl en radikalt annorlunda utbUdningspohtik. Härkommer jag, fru talman, fram tUl det som jag finner nästan groteskt efter attha lyssnat lUl gjorda inlägg. VUka yrkanden har framställts under dennavårriksdag när -vi behandlat regeringens förslag? Jo, följande tre: För det första har beträffande pedagogisktutvecklingsarbete i en millenreservalion krävts ytterligare . För det andra krävs beträffande del obligatoriskaskolväsendet i en mittenreservation 240 000 ytterligare tiU invandrarbarnen. För det tredje krävs när det gäller gymnasieanslaget ireservation av och kommunisterna 3 mUjoner kronorytterligare för stödundervisning till invandrare. Totalt krävs alltså ytterligare 5,2 mUjoner kronor när detgäUer ett anslag på 5,4 mUjarder. En ökning med är aUtså vad somskulle lösa alla de problem som påstår finns i vårtUtbUdningsväsende, Det finns inte på en enda punkt en gemensam borgerligreservation. Även om de SlFO-undersökningar åtminstone moderata samhngspartietoch nu glädjer sig åt skulle vara riktiga och vi skulle få en borgerhgmajoritet i denna kammare skulle alltså denna borgerliga majoritet inte kunnagenomföra de förslag som ni fört fram, därför att det inle finns en enadborgerlighet bakom dem. Vad svarar ni ute i landet när ni får frågor på dettaområde? Jag såg att ett par av de moderata ledamöterna var ute och reste ilandet och klagade högljutt på ulbUdningsområdel, Men har ni aldrig tänkt påatl någon människa kanske trots allt läser riksdagsprotokoll och upptäcker attni inte gjort dessa särskUda yrkanden? Det skuUe vara utomordentligt intressantatt höra vad skuUe svara, om han fick en sådan fråga pånågot av sina möten. sade att jag verkade arg iinterpellationssvaret hur han nu kan utläsa det ur de stencUerade sidor somvi tyvärr tvingas använda. Nej, jag är inte arg. Men uppriktigt sagt tycker jagdet är en ynkedom när politiker först sitter i och röstar igenom ochstöder utbUdningsreformer och sedan, när -vi av naturliga skäl fårinkörningsproblem med en ny läroplan på gymnasieskolan och en ny läroplan pågrundskolan, åker land och rike rant och beklagar sig. Jag tycker uppriktigtsagt att vi borde ha en sådan stabUitet i den svenska demokratin och densvenska , alt vi kunde stå för beslut vi gemensamt har fattat. Jaganser att det är en styrka för utbUdningspoli-tiken - på den punkten kan jaginstämma i vad hert WUcström sade - att viunder stor enighet kunnat fatta beslut om dessa genomgripande reformer. Därförvill jag inte i onödan dra upp en strid om utbildningspolitiken. Men jag kan åandra sidan inle annal än beklaga etl parti som först röstar för reformerna ochsedan icke står för detta när det bhr diskussion. Under mina som utbUdningsminister harcenterpartiet när det gäller denna muntliga argumentering - jag understrykeralt jag nu inte avser de ohka formella voteringarna i praktiskt taget allaavseenden ställt sig på regeringens sida. Någon enstaka folkpartist har någongång orerat,men i nästan samtliga viktiga principfrågor har vi kommit fram lUl en gemensamuppfattning. Jag har ingen anledning att kritisera t, ex, av deballen ; jag uppfattar del så alt han vUl ta upp det sombrister och inte går ifrån ansvaret för de beslut som fallat. Men medmoderaterna är det annorlunda. Det är, som jag sade, sällan de skUjer sig frånde övriga när del kommer till votering, men jag har fått intrycket att vissamoderater inte alla; det vill jag starkt betona skulle önska sig en skolamed en helt annan ulbildningspoUtisk målsättning. Men problemet är att -vialdrig får riktigt klart besked om det nu beror på atl man är spUtlrad inomgrappen eller på att man inte riktigt vågar säga rent ut vad man tycker. haremellertid , tidigare främste förespråkare i riksdagentillsammans med , talat. Denne moderat kräver i klartext enelitskola. En sådan är nödvändig, säger han, av hänsyn tiU näringslivet. Jaguppfattar hans argumentering som uttryck för en ulomordenthgl skrämmande syn påskola och samhäUe. Därför är det viktigtatt klarhet skapas på denna punkt. har redan i sitt inlägg starktbetonat att en elitskola är honom helt främmande. däremotgick helt förbi den punkten i mitt interpeUationssvar, trots alt han rimUgenmåste ha förstått att del var hans parti som var utpekat. Därför finner jag delbefogal att upprepa frågan: Står moderata samhngspartiet bakom delta krav påelitskolor? Jag begär inget annat svar än ett enkell ja eUer nej. Eftersom vi har moderata samhngspartiets vice ordförande med ideballen , borde det vara möjhgt alt få ett besked å partiledningensvägnar. Visst skall vidiskutera kvaliteten på den svenska skolan! Det intressanta med deinlemalioneUa undersökningar som vi här har fört fram är ju att den gamlakonservativa tesen, atl en skola för alla förstör för de mest begåvade, inlehåUer, får bra genomsnittssiffror trots den stora andel elever som gårtill gymnasieskolan, som vi hgger i topp, om vi tar ut de fem, tiobästa procenten. Jämför vi med t, ex. , är det alldeles påtagligtatt detta land, med en härd urvalsskola, kommer någol bättre än påungefär en tiondel av eleverna som går vidarelill gymnasieskolan, medan vi har nära hälften av alla elever i gymnasieskolan,men tar vi då de 9, 10 bästa procenten, som motsvarar ell sådant urval, kommerSverige långt över , Det måste väl vara rimhgt att la detta som enutgångspunkt när vi diskuterar problemet. Vi kan aldrig föra en vettigdiskussion, vare sig i denna kammare eller någon annanstans, om vi intebestämmer oss för om vi A) är beredda att stäUa upp bakom de grandläggandeprinciperna för skolan del är där -vi inte har fått ell klart besked frånmoderaterna -och B) om vi accepterar en någorlunda nyanserad bedömning av vadvi klarar och inle klarar. Denna nyansering saknades totalt i inlägg. Del mest beklämmande med inlägg äremellertid att han diskuterar kvahtet från en enda utgångspunkt, nämhgennäringslivets intressen och behov. Kvaliteten på skolan har dock en del andraoch inte mindre vikliga aspekter. Dem bortser uppenbarUgen också Ang. kvaUleten i skolutbildningen, m. m. Ang. kvaUleten i skolutbildningen, m. m. slamLinder från; det fanns inte en antydan om sådana krav i hans inlägg ,detta trols atl i andra sammanhang oroar sig förutslagningsmekanismerna i samhäUet och de hårda prestalionskrav som gör attmänniskorna inte har tid för umgängesliv eller kultur. Men för atl upprätthållasitt speciella och begränsade kvahtetskrav på skolan är fulltberedda alt offra de elever som inte lUl fullo kan motsvara kravet påidealprestationer. När det gäller skolan accepterar man utan att bhnka kravpå atl individer skall slås ut och stämplas som misslyckade, skall t-vingas utpå arbetsmarknaden med begränsade valmöjligheter och därmed också begränsadeutvecklingsmöjligheter och med en upplevelse av utbildningsväsendet vUkenknappast är ägnad atl ge dem en insikt om det roliga och stimulerande i attsöka sig kunskaper. Man talar varmt om demokratin, men tänker man aldrig på hurfarligt det är för demokratin att bygga upp isolerade eliter, att gevälutrustade människor intrycket alt omtanken om deras prestationer ärviktigare än hänsynen tUl de svagare, atl de förras framgångar självfallet fårköpas tUl priset av att andra knuffas undan? Därför vill vi från socialdemokratins sida bestämt varnaför alt skolan blir etl utpräglat konkurrens- och ehtsamhälle. Vi har tyvärraUlför myckel kvar av delta fortfarande, men strävan måste gå i den motsattariktningen, inte vara alt öka ehttänkandet inom skolan. Det är visserligenmöjhgt all vi den vägen skulle få fram en Ulen grupp, vars prestationer iproven skuUe göra Svenska Dagbladets läsare glada, men när -vi formarutbildningspoUliken måste vi också tänka på det samhäUe därvi alla skall leva och bo. Då kan viinte bortse från att det finns människor som har svårigheter, som behöver hjälpoch stöd, som behöver kontakt och mte isolering. Visst är samverkan och solidaritet även på skolans områdenågonling svårt - utvecklingen går inle alllid framåt så fort som vi skulleönska. dyker nya problem upp, som sammanhänger med samhällsutvecklingeni stort. Del är alltså en lång och mödosam väg vi har all gå, men den vägenmåste vi gå, om det postindustriella samhället skaU bli etl människovärdigtsamhälle. Därför är det enhgt min uppfattning viktigt atl vi som utgångspunktför denna diskussion från partierna får klara deklarationer om vilkenprincipiell inställning man har tUl skolan i ett demokratiskt samhälle. Om vi väl har kommit dithän, och fått klarhet i om detfinns kvar en grundläggande enighet eller inte, kan vi som det andra stegetanalysera var vi lyckats bra och var vi lyckatsmindre bra. Jag skaU vara den förste, när vi konstaterar brister, atl lainitiativ för att gå ut och rätta tUl de bristerna. Jag hoppas på den punktenbh trodd på mitt ord och på min goda vUja att medverka lUl detta. Sedan kan vi föra debatten om den långsiktiga utvecklingenoch förändringen av vårt utbUdningsväsende. Något av inläggen tyckte jagvisade ansatser härtUl. Men tyvärr har jag tvingats atl göra ett utomordentligtlångt inlägg efter det att framför allt gått in i denutbildningspohtiska debatten. hoppas jag att han startar nästa inlägg påpunkten om den principiella insläUningen, annars blir den fortsatta debattenhelt ointressant - då vet vi inte vUkamotiven är bakom inlägg. Under detta anförande övertog fru andre vice talmannenledningen av kammarens förhandlingar. Utbildningsministern begärde att debattenskulle föras sä alt man kan bh trodd. Låt mig börja med all uttrycka enskeptisk inställning tUl trovärdigheten i utbUdningsministerns yttrande. Delförefaller mig nämligen orimligt att kan slå här och redogöra fören tolkning av moderat utbildningspolitik som inte finns vare sig nedskriveneller antecknad och som inte finns återgiven i något av papper mensamtidigt visa en total okunnighet om vad moderata samlingspartiet genom sinarepresentanter har fört fram tUl riksdag i form av motioner ochreservationer. UtbUdningsministern ställde flera direkta frågor lUl oss.Ett av de hårdaste angreppen riktades rnol vår oförmåga att ta ställning ikonkreta frågor, mot att vi inte i riksdagsarbetel har fört fram de åsikter somvi för fram i debatter. Jag skaU bara nämna två saker. Utbildningsministern vet lika väl som jag alt vårensarbete i huvudsakligen är koncentrerat lill yrkanden i samband medbehandlingen av anslagsfram.ställningar i huvudtiteln. Ingen kan väl fordra attmoderata samhngspartiet skall visa sådan ansvarslöshet att vi av statsbudgeten förutbUdningsfrågor skulle begära 400 mihoner kronor respektive 1 miljard kronortill den och den frågan utan att den först har blivit utredd enligt del systemsom är brukligt även med nuvarande regering. Jag syftar här bl. a. på vårt ställningstagande när detgäller mindre klasser. Jag vill redan nu säga atl jag håller på atl undersökade siffror som skiUle visa atl det blir en merkostnad av 100 miljoner kronorför all minska klasserna med en elev. Utbildningsministern har här blandatsamman två faktorer: att sänka delningstalen med ett, respektive att sänkamedeltalet av antalet barn per klass med ett. 1 del senare fallet liggermedeltalet på 2426 elever del varierar på olika stadier. Vi har från vårsida inriktat oss på alt lill en början sänka delningslalel. De kostnadsberäkningar som jag har gjort och som jagsenare kommer att redovisa visar kostnader som ligger under desiffror som utbUdningsministern nämnt i sin skrämseltaktik, då han talat om attmindre klasser kommer all kosta 100 mihoner kronor mer. Kan utbUdningsministernredovisa bakgrunden till de beräkningarna, tror jag alt det skulle underlättamitt pågående arbete. Vi skall alltså göra en klar distinktion mellan atl sänkadelningstalet och att sänka medeltalet i samtliga klasser i med enelev. Som exempel på vårt agerande när det gällerkvalitetskravet vill jag hänvisa lill tvä konkreta frågor, nu aktuella iriksdagen. Den ena är vuxenutbUdningen, som kommer alt behandlas iriksdagen. Moderata samlingspartiet har där krävt - låt vara att det kan sessom en bagatell - särskUd kompetens av de lärare som skall meddela dennaundervisning mot bakgrund av att vi vill ha ett kvahtetskrav på undervisningeni svenska språket. annal aktuellt område gäUer läromedlen den fråganbehandlas nu i utbildningsutskottet. Jag vill bara hänvisa lUl att vi i motionbegärt Ang. kvaUleten i skolutbildningen, m. m. Ang. kvaliteten i skolutbildningen, m. m. utbildningsmmislemär fortfarande okunnig om detta att vid utprovningen av läromedlen skallsärskUd hänsyn tas liU deras förmåga att meddela kunskap. På område efterområde har moderata samlingspartiet hävdat kvalitetskravet. Jag tycker att delär näst intUl otUlsländigt all ulbUdningsministem slår här och förnekarkännedom om våra insatser i på det utbildningspoliliska området. Utbildningsminislern ställde i övrigt vissa konkretafrågor lill mig, och jag skaU gärna besvara dem. a. frågade en borgerlig regering skulle ge sig in på en ryckig utbUdningspolilik. Hansyftade därvid på atl eventuella förändringar skulle kunna medföra ryckighel.Men var finns här logiken? I fortsättningen av silt anförande taladeutbildningsminislern om alt läroplanen för gymnasiet infördes . Redan 1972kom man med nya metodiska anvisningar inte minst på grand av all universitetenhar klagat på gymnasieundervisningen.